bet · GI01UbU3 · 1994-11-17 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet nio motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden . De rör studentrepresentationeni högskolans beslutande organ, universitets- ochhögskolebiblioteken, tillsättning av akademiska tjänster, vissafrågor om forskning samt den sociala snedrekryteringen tillhögre studier.Utskottet avstyrker samtliga yrkanden. 1993/94:Ub617 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet för att motverkasocial snedrekrytering till högskolor och universitet.1993/94:Ub715 av m.fl. (s) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentariskt sammansattberedning med uppgift att lägga fram förslag i syfte attmotverka snedrekryteringen till högre studier,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förstuderanderepresentationen i högskolans beslutande organ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de studerandes tillgång tillbibliotekens samlingar på lika villkor.1993/94:Ub722 av och () vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning omuniversitetslärarnas möjligheter till forskning parallellt medundervisning.1993/94:Ub727 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna förhur vetenskapliga meriter skall värderas vid tillsättningar avhögre akademiska tjänster,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avöverklagandeproceduren vid tillsättningen av akademiskatjänster.1993/94:Ub903 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett helhetsgrepp på densociala snedrekryteringen till högskolan.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att följa upp och utvärderahögskolornas sektorsövergripande forskning. Utskottet behandlar i det följande nio motionsyrkanden omhögskola och forskning vilka alla väcktes vid /94.StudentrepresentationReglerna om studentrepresentationen i högskolans beslutandeorgan måste ändras, hävdas det i motion 1993/94:Ub715 (s)yrkande 18. Studenternas möjligheter till inflytande harförsämrats genom högskolereform. Enligt motionärernaskall minst två företrädare för studenterna ha rätt att ingå ihögskolans styrelse. I de särskilda organen förgrundutbildningen skall lärarna och studenterna utgöra minst entredjedel var. Vidare bör minst en tredjedel avfakultetsnämnderna utses av de studenter och forskarstudentersom är berörda.Enligt 2 kap. 4--6 §§ högskolelagen (1992:1434) har studentervid högskolan rätt att vara representerade i styrelsen och isådana organ som svarar för grundutbildningen. Vidare harstudenterna vid de högskolor där fakulteten skall verka rättatt vara representerade i fakultetsnämnderna. Högskoleorganensstorlek liksom formerna för utseendet av ledamöterna ellerantalet lärar- och studeranderepresentanter som har rätt attingå i dessa anges inte i lagen. Det ankommer på regeringen attbesluta härom. Enligt 2 kap. 7 § högskoleförordningen(1993:100) bestämmer regeringen särskilt för varje högskola hurmånga ledamöter som skall representera lärarna och studenternai högskolans styrelse. Beträffande fakultetsnämnderna gälleratt flertalet ledamöter skall vara vetenskapligt kompetentalärare inom fakulteten. Även i de särskilda organen förgrundutbildning skall flertalet vara lärare vid högskolan. Iövrigt saknas särskilda regler för hur beslutsorganen skallvara sammansatta.Riksdagens beslut om en högskolereform (prop.1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103) innebar en väsentligavreglering på högskoleområdet som även omfattadebestämmelserna om studentrepresentationen i olikahögskoleorgan. Vid riksdagsbehandlingen anslöt sigutskottsmajoriteten till regeringens förslag att bara lagfästastudenternas rätt att ingå i alla beslutsorgan som behandlarutbildningsfrågor. antog den dåvarande regeringensförslag beträffande institutionell organisation ochsammansättning och avslog två motionsyrkanden somöverensstämmer med förevarande motion (bet. 1992/93:UbU3 s.43--44, rskr. 103).Högskolelagen , som gällde årsuniversitets- och högskolereform, var mer detaljrik. I denföreskrevs bl.a. att två företrädare för de studerande haderätt att ingå i högskolestyrelsen. bemyndigadesregeringen föreskriva om ytterligare studentföreträdare. Av1977 års högskolelag framgick också att studentföreträdare haderätt att ingå även i andra högskoleorgan. Bestämmelser omantalet sådana ledamöter återfanns emellertid inte i lag utan iden då gällande högskoleförordningen. Precis som byggdestudenternas deltagande i olika högskoleorgan på frivillighet.Det pågår en uppföljning av 1993 årsuniversitets- och högskolereform (dir. 1993:143). Av direktivenframgår bl.a. att utredaren särskilt skall belysa hurstudentinflytandet i olika organ utvecklats. Av en förstalägesrapport från utredningen, avlämnad , framgåratt utredningen inledningsvis kommer att kartlägga bl.a.organisations- och ledningsfrågor samt inflytande från lärareoch studenter. En första delrapport skall enligtutredningsdirektiven presenteras under hösten 1994.Slutredovisning är beräknad till den 1 mars 1996.Frågan om studentinflytandet berördes av den särskildautredaren för avveckling av kårobligatoriet som tillsattes förgenomförande av beslut att avskaffakårobligatoriet. Utredningen redovisade i betänkandetAvveckling av den obligatoriska anslutningen till studentkåreroch nationer (SOU 1994:47) bl.a. förslag till formerna förstudentrepresentation i olika beslutsorgan inom universitet ochhögskolor. Den tillträdda regeringen har heltnyligen till avlämnat en proposition om bibehålletkårobligatorium (prop. 1994/95:96).Utskottet har erfarit att regeringen avser att ändrahögskoleförordningen i syfte att stärka studenternas inflytandeoch representation i högskolornas beslutande organ. Medhänvisning härtill och till den uppföljning av högskolereformensom pågår anser utskottet att böravvakta de initiativ som regeringen kan komma att ta i denfråga som motionärerna aktualiserat. Motion 1993/94:Ub715yrkande 18 avstyrks därmed.Universitets- och högskolebibliotekenI motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 19 begärs etttillkännagivande om att alla studenter, oberoende av studieort,skall ha tillgång till bibliotekens samlingar på lika villkor.Universitets- och högskolebiblioteken, vars samlingar byggtsupp med statliga medel, bör stå till studenternas förfogande pålika villkor, heter det i motionen. Principerna för samarbetemellan universitets- och högskolebiblioteken måste utformas såatt de mindre och medelstora högskolorna och deras studenterinte missgynnas, t.ex. med fjärrlåneavgifter.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Enligt 3 kap. 8 § högskoleförordningen skall det finnastillgång till bibliotek vid alla högskolor. En högskola skallinrätta ett bibliotek eller på annat sätt sörja förbiblioteksservicen. Det föreskrivs också atthögskolebiblioteket inom de områden som anknyter tillutbildning och forskning vid högskolan skall svara förbiblioteksservice inom högskolan och i samverkan med landetsbiblioteksväsen i övrigt ge biblioteksservice.Vad gäller den nu aktuella frågan om avgift för boklån villutskottet fästa uppmärksamheten på att Kungliga biblioteketssekretariat för nationell planering och samordning, BIBSAM,bl.a. har till uppgift att utfärda rekommendationer föravgiftsbeläggning av bibliotekstjänster inom sittverksamhetsområde, dvs. statligt finansieradeforskningsbibliotek och informationscentraler. Av BIBSAM:s nugällande riktlinjer framgår att fjärrlån av böcker är en s.k.bastjänst som skall levereras till samtliga beställarekostnadsfritt. Ett bibliotek skall alltså avgiftsfritt kunnalåna in litteratur från ett statligt forskningsbibliotek.Däremot får leveranser av artikelkopior avgiftsbeläggas. Efter1993 års universitets- och högskolereform fann BIBSAM anledningatt se över sina riktlinjer beträffande avgiftsbeläggning avfjärrlån. Översikten redovisades i promemorian Avgifter förfjärrlån: PM angående förändring av BIBSAM:s riktlinjer föravgiftsbeläggning (). Förslaget innebär att destatliga forskningsbiblioteken skall ges möjlighet att ta ut enavgift av det beställande för fjärrutlåning avoriginaldokument. Debitering skall endast ske mellanbiblioteken. Den enskilde låntagaren skall, enligt promemorian,inte betala för att få tillgång till originaldokument som intefinns tillgängliga vid det lokala högskolebiblioteket. De nyariktlinjerna planeras träda i kraft i januari 1995.Universitets- och högskolebiblioteken finansieras inom ramenför de medel som respektive universitet och högskoladisponerar. Möjlighet för högskolorna att dessutom ta utavgifter för varor och tjänster regleras i avgiftsförordningen(1992:191). Enligt bestämmelserna skall full kostnadstäckningeftersträvas.Utskottet vill understryka att all högskoleutbildning skallbedrivas på hög och likvärdig nivå oavsett studieort. Utskottethar förståelse för motionärernas uppfattning att det borde varaen självklarhet att alla studenter, oberoende av var de väljeratt studera, har lika god biblioteksservice. Som redan framgåttskall högskolebiblioteken enligt högskoleförordningen, förutomatt betjäna den egna högskolan, även stå till tjänst medfjärrlån och annan service inom den egna regionen och landet iövrigt. Den tekniska utvecklingen av datoriserade system förlagring och överföring av information har medfört att man kanlokalisera var litteratur är tillgänglig på ett sätt som intevar möjligt tidigare. Utskottet har erfarit att verksamhetenmed beställning via fjärrlån ökat ,framför allt utlåningen från forskningsbiblioteken viduniversiteten och de stora högskolorna. Utskottet inser attverksamheten med fjärrlån är betydelsefull, inte minst för demindre och medelstora högskolorna. Å andra sidan medförverksamheten naturligtvis en ökad belastning på universitets-och forskningsbiblioteken. Utskottet vill dock betona att detankommer på högskolemyndigheterna själva att utforma samarbetetpå biblioteksområdet så ändamålsenligt som möjligt.Införande av fjärrlåneavgifter kan innebära att de mindre ochmedelstora högskolorna i högre grad än universiteten och destora högskolorna åsamkas extra kostnader. En sådan fördyringriskerar att på olika sätt drabba studenterna, t.ex. genominskränkningar i verksamheten. Utskottet utgår från att dettabeaktas vid överväganden om avgifter. Vidare förutsätterutskottet att eventuella fjärrlåneavgifter inte skall direktdrabba låntagarna, dvs. studenter och forskare, i form avlåneavgift.Utskottet utgår slutligen från att regeringen uppmärksamtföljer utvecklingen vid mindre och medelstora högskolor i nuberört hänseende. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetbifall till motion 1993/94:Ub715 yrkande 19.Tillsättning av tjänsterEn översyn bör göras av reglerna för hur vetenskapligameriter skall värderas vid tillsättning av högre akademiskatjänster, hävdas det i motion 1993/94:Ub727 (s) (yrkande 1).Motionärerna efterlyser så objektiva sakkunniga som möjligt. Isamma motion (yrkande 2) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av en översyn av överklagandeprocedurenvid tillsättning av denna typ av tjänster. Vid ettöverklagande, särskilt av professorstillsättning, bör nyasakkunniga utses för att säkra en förnyad bedömning.Utskottet erinrar inledningsvis om att proceduren vidtillsättning av professorstjänster och flertalet övrigalärartjänster är utförligt författningsreglerad. Vidtillsättning av statligt reglerade anställningar skall avseendeendast fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet, varvid skickligheten skall sättas främst.Jämställdhetsintresset betraktas då som en ytterligare sakliggrund. Förfarandet vid tillsättning av akademiska tjänsteravviker dock i flera avseenden från vad som gäller för andrastatliga tjänster genom fler detaljföreskrifter.I korthet gäller följande (här bortses från tjänst förkonstnärlig verksamhet). För behörighet till tjänst somprofessor krävs enligt 3 kap. 2 § högskolelagen bl.a.vetenskaplig skicklighet. För tjänst som lektor ochforskarassistent uppställer regelverket likaså krav påvetenskaplig kompetens. Tjänsteförslagsnämnder handläggerärenden om förslag till tjänst som professor och lektor. I entjänsteförslagsnämnd skall det enligt 6 kap. 2 och 3 §§högskoleförordningen ingå tre sakkunniga vidprofessorstillsättning och två sakkunniga vid tillsättning avlektorat. års högskolereform utsågs bara en sakkunnigvid lektorstillsättning. Vid professorstillsättning får endasten av de sakkunniga tillhöra den fakultet som tjänstensinnehavare skall tillhöra. Denna skärpning av bestämmelsernainfördes . De sakkunniga som utses för detsärskilda ärendet, skall avge utlåtanden om sökandesskicklighet. Även då tjänst som forskarassistent tillsätts,skall yttrande numera inhämtas från en person som är särskiltförtrogen med tjänstens ämne.Både frågan om värdering av meriter vid tjänstetillsättningoch frågan om objektiva sakkunniga togs upp i samband medöversynen av proceduren vid tillsättning av professorstjänsteri betänkandet Professorstillsättning (SOU 1989:30). Ibetänkandet påpekades att omständigheterna vid handläggningenav akademiska befordringsärenden är egenartade bl.a. däri attde personer som kan komma i fråga för sakkunniguppdrag stundommåste rekryteras ur en synnerligen begränsad krets.Förhållandet måste, menade utredningen, anses förutsatt ihögskoleförfattningarna. En sträng bedömning av vad somkonstituerar jäv skulle kunna leda till avsevärda svårigheteratt rekrytera erforderligt antal sakkunniga. Utredningenunderströk det angelägna i att man, så långt det över huvudtaget är möjligt, undviker att utse personer mot vilkajävsinvändning med något fog kan komma att riktas. Dessasvårigheter borde enligt utredningens mening kunna bemästrasgenom en rimlig tolkning av förvaltningslagens jävsregler.Lärartjänsterna, inkl. tjänst som professor, tillsätts avrektor. Tillsättningsbeslutet får, enligt 13 kap. 2 §högskoleförordningen, överklagas till förhögskolan. Vid ett överklagande anmodas det organ inomhögskolan som avgett förslag till innehavare av tjänsten attyttra sig, eventuellt efter hörande av de sakkunniga somanlitats i ärendet.Enligt vad utskottet inhämtat pågår enförstudie om värdering av kvinnliga sökandes meriter vidtillsättning av högre lärartjänster vid universitet ochhögskolor. Utredningen initierades av den s.k. JÄST-gruppen ochmedel anvisades av till Linköpingsuniversitet som gav uppdraget till professor skall utföras under /95 ochrapporteras till rektor . Den skallbelysa:Har kvinnors meriter värderats på annat sätt än mäns i falldå såväl kvinnor som män funnits bland de sökande?I vilken utsträckning har jämställdhetslagen och kap. 7 imedbestämmandeavtalet för det statliga arbetstagarområdettillämpats vid tillsättning av sådana tjänster för vilkadoktorsexamen är ett krav?Utskottet delar motionärernas uppfattning atttillsättningsförfarandet när det gäller akademiska tjänsterskall ske med omsorg och med iakttagande av opartiskhet ochsaklighet. Värderingen av den vetenskapliga och pedagogiskaskickligheten är ytterst viktig för hela proceduren. Det ärsålunda en grannlaga uppgift att utse sakkunniga. Enåtstramning beträffande sakkunnigförfarandet har, som ovanangetts, skett inte minst i syfte att begränsadet lokala inflytandet. Rekryteringsförfarandet är sammantaget,enligt utskottets mening, förhållandevis noggrant reglerat.Utskottet förutsätter att högskolemyndigheterna genomföranställningsproceduren på ett sådant sätt att rättssäkerhetenoch kraven på prövning av de sökande i enlighet med uppställdaregler -- jämställdhetsaspekten inräknad -- beaktas. fyller härvid en viktigfunktion i syfte att tillgodose att statsmakternas ansvar förrättssäkerheten inte eftersätts vid tillsättning av akademiskatjänster.Mot bakgrund av de nu redovisade förhållandena och vadutskottet anfört föreligger det enligtutskottets bedömning inte något behov av att tillmötesgåmotionärernas begäran om översyn av reglerna för hurvetenskapliga meriter skall värderas vid tillsättning av högreakademiska tjänster eller av överklagandeproceduren vid sådanatillsättningar. Utskottet föreslår därför att avslårmotion 1993/94:Ub727.Vissa frågor om forskningDet är enligt motion 1993/94:Ub722 (c) yrkande 3 angelägetatt universitets- och högskolelärarna, under professorsnivån,ges ökade möjligheter att forska parallellt medundervisningen. Regeringen bör därför låta utredaförutsättningarna härför. Fler behöver rekryteras tillforskarutbildningen och förutsättningarna för att fortsätta medforskarutbildning måste vara lika goda vid högskolor som viduniversitet. Det är färre, anförs det i motionen, som gårvidare till forskarutbildning från de mindre och medelstorahögskolorna än från universiteten. Enligt motionärerna måsteincitamenten till forskarkarriär förbättras.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Enligt den allmänna bestämmelsen om innehållet ilärartjänster i 3 kap. 1 § högskolelagen får i lärares tjänstingå utbildning, forskning eller konstnärligt utvecklingsarbetesamt administrativa uppgifter. Enligt 4 kap. 6 §högskoleförordningen beslutar högskolan i vilken omfattninglektorer och adjunkter skall bedriva eller medverka i forskninginom ramen för tjänsten. Beträffande forskarassistenterföreskrivs att dessa i huvudsak skall bedriva forskning.Utskottet konstaterar att det råder en stor lokal frihet vadgäller lärares möjlighet att forska inom ramen förlärartjänsten. Högskolan bestämmer hur stor del av tjänsten enlärare skall ägna åt forskning. Möjlighet finns sålunda attt.ex. besluta att en lärare uteslutandeskall ägna sig åt forskning och därmed inte ha någonundervisningsskyldighet. Endast den övre gränsen förundervisningsskyldighet har reglerats genom avtal. Enligtgällande avtal för tjänster inom högskolan m.m. (ATH) får t.ex.lektorer åläggas att fullgöra lektionsundervisning högst 400timmar per läsår och adjunkter högst . Någon undregräns för forskningsutrymmet har dock inte uttryckts i avtalet.Universitet och högskolor har själva det huvudsakligaansvaret för sin personal- och rekryteringspolitik. Efteruniversitets- och högskolereformen 1993 bestämmer varjeuniversitet och högskola vilka lärartjänster, inkl.professurer, som skall finnas vid lärosätet. I en rapport somnyligen avlämnats behandlas lärarsituationen vid de statligauniversiteten och högskolorna, Lärarkåren vid universitet ochhögskolor (Ds 1994:79). Av rapporten framgårbl.a. att det finns en inofficiell karriärstege med stegendoktorand, forskarassistent, högskolelektor och professor.Antalet professorer, högskolelektorer och forskarassistenterhar vuxit kontinuerligt och mycket talar för att"doktorstätheten" i lärarkåren ökat de senaste 5--10 åren. Irapporten konstateras att andelen adjunkter har minskat. Detframhålls också att behovet av lärare med doktorsexamenförväntas öka på grund av utbyggnaden av forskningen med hjälpav ökade forskningsresurser. I rapporten konstateras dessutomutifrån SCB:s statistik att antalet forskarassistenterfördubblats --1992, vilket bl.a. förklarasav de extra satsningar på sådana tjänster som gjordes i sambandmed forskningspolitiska beslut.Finansieringen är naturligvis av central betydelse förmöjligheten för lärare att bedriva forskning. Utskottet erinrarom att forskarutbildade lärare har möjlighet att få del av dens.k. rörliga resursen inom fakultetsanslagen. Den rörligaresursen är till för att bereda lektorer och adjunkter, som haravlagt doktorsexamen, tillfälle att bedriva forskning (prop.1984/85:57, bet. UbU9, rskr. Den används för attfinansiera såväl längre sammanhållna arbetsperioder förforskning som kortare insatser av karaktärenkompetensuppehållande forskning. Vilka medel och hur storabelopp som skall avsättas som rörlig resurs beslutas avstyrelsen för det universitet eller den högskola till vilkenfakulteten är knuten. I sak bereds frågan om vilka lärare somskall få medel ur den rörliga resursen av resp. fakultetsnämnd.Fakultetsnämnderna har ansvar för att god forskarutbildning ochforskning bedrivs inom hela deras respektive verksamhetsområde.I samband med utskottets behandling av regeringens förslag tillny högskolelag m.m. (prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103)förordade utskottet beträffande hanteringen av denna resurs attdet inom varje fakultetsanslag genom statsmaktsbeslut avsättsen viss minsta andel för lärare från mindre och medelstorahögskolor. Av regleringsbrevet för /95 avseendeanslag till universitet och högskolor m.m. framgår att inom denrörliga resursen under varje fakultetsanslag skall avsättas enandel för lärare från mindre och medelstora högskolor. Dennaandel skall minst vara proportionell mot antalet disputeradelärare inom fakultetens ansvarsområde. beslutadeunder om ytterligare medel till forskningsstödjandeåtgärder för de mindre och medelstora högskolorna för att skapabättre förutsättningar för dessa högskolor att initiera ochstödja forskningsprojekt (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr.388).Utskottet vill i sammanhanget peka på att en lektor som harvisat särskild skicklighet får av högskolan, inom ramen för sintjänst som lektor, ges ställning som biträdande professor.Vidare kan regeringen ge en person professors namn.Vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionenvåren 1990 (bet. 1989/90:UbU25 s. 72) instämde utskottet i dendåvarande regeringens uppfattning att det måste vara de lokalahögskoleorganen som svarar för fördelning av arbetsuppgifteroch arbetsledning. Några centrala föreskrifter borde därförenligt utskottets mening inte utfärdas. Någon utredning ienlighet med motionsyrkandet anser utskottet inte nu varapåkallad, varför yrkandet avstyrks.Enligt motion 1993/94:A815 (c) yrkande 34 bör en uppföljningoch utvärdering genomföras av hur medel fördelas avhögskolan till sektorsövergripande forskning. Forskninginom områden som kvinnors arbetsliv, hälsa och roll i samhälletär ofta svåra att hänföra till specifika sektorer. Därför,hävdas det i motionen, är det viktigt att sektorsövergripandeforskning får tillräckliga resurser. Speciellt centra förkvinno- och jämställdhetsforskningen måste ges fortsatt stöd.Utskottet erinrar om att den områdesorienterade forskningen,den s.k. sektorsforskningen, stöds av en stor mängdforskningsfinansierande organ och myndigheter under de olikadepartementen. Varje samhällssektor har därmed ansvar för attbedöma, formulera, initiera och finansiera sina egnaforsknings- och utvecklingsbehov. I samband med behandlingen avforskningspropositionen för perioden /91--1992/93instämde utskottet i regeringens uppfattning att de sektoriellaintressena i första hand bör tillgodoses genom samspel mellanforskare och sektorsintressen utan regeringens närmareinblandning. Regeringen eller organ som är knutna tilldepartementen borde därför, enligt utskottets mening, inte hatill uppgift att fördela medel till forskare (bet.1989/90:UbU25 s. 59).Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att den dåvaranderegeringen tillsatte en särskild utredare meduppgift att genomföra en översyn av forskningsråden (dir.1994:79). Av direktiven framgår att utredaren bl.a. skallbelysa i vilken utsträckning forskningsråden främjarutvecklingen av gränsöverskridande forskning och lämna förslagtill hur denna utveckling kan förstärkas. Utredningsarbetetskall vara avslutat senast den 15 november 1995.Utskottet erinrar vidare om att statsmakterna i olikasammanhang har understrukit vikten av kvinno- ochjämställdhetsforskning och uttalat sitt stöd härför. Iforskningspropositionerna som lagts fram under 1980- och90-talen har kvinno- och jämställdhetsforskningen varit ett avde prioriterade områdena. I samband med behandlingen av densenaste forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170,bet. UbU15, rskr.