bet · GH01JoU14 · 1994-02-24 00:00:00 — Med hänsyn till de stora värden ochdet stora antalet sysselsättningstillfällen som står på spel ochmed beaktande av att svensk äggproduktion ärinternationellt konkurrenskraftig och världsledande när detgäller kvalitet anser motionärerna att till detidigare ställda kraven på alternativa system skall foga ettövergripande mål av innebörd att avvecklingen av nuvarandebursystem skall ske på ett sätt som säkrar svensksjälvförsörjning med ägg. Vidare föreslås att Jordbruksverketkontinuerligt följer utvecklingen och företarlägesavstämningar. På grundval härav bör regeringen varje höstmed början avge en rapport till riksdagen.Även i motion Jo14 av () framhålls attmöjligheterna till framtida svensk äggproduktion måstevidmakthållas. Motionären anser vidare att det bör bedrivasforskning kring alternativa bursystem, i likhet med vad som skerpå flera håll i världen, t.ex. , och England.I motion Jo15 av och (nyd) anförsatt det finns flera skäl till tveksamhet när det gäller förbudmot burhållning . Det förutsätter bl.a. attproducenterna och/eller konsumenterna skapar en efterfrågan påkvalitetsprodukter som lämnar utrymme för högrepriser. Vi är inte där . Enligt motionärerna har regeringeninte gjort tillräckligt när den endast lagt in ett EU-perspektivpå frågan om märkning av ägg. Produktionen löper risk att slåsut av importerade burhönsägg. Som motionärerna ser det ärdessutom selektiva stödåtgärder förkastliga. En ordentligavstämning av läget måste göras t.ex. , innan förbudetträder i kraft. Det är ytterst viktigt att vi kan konkurrera pålika villkor med EU-länderna om vi vill behålla äggproduktion iSverige. Det är också nödvändigt att göra en definition avbegreppet bur. Var slutar bur att vara bur och går över till attvara mindre frigående avdelning?Enligt motion Jo219 av och ()har utvecklingen av alternativ till burhönssystemet gåttlångsamt. För att vinna tid och erfarenheter måste antaletanläggningar i praktisk funktion ökas. Regeringen måste se tillatt stimulera utvecklingen av alternativen.Motion Jo510 av m.fl. (s) tar somutgångspunkt att beslut skall bestå. Det är emellertidinte tillräckligt att nästa information till kommer år1997. Då återstår endast av avvecklingstiden. För attfölja den utveckling som pågår måste av regeringenerhålla en årlig redogörelse för hur arbetet med alternativ tillnuvarande produktionsformer fortskrider, vilka framsteg ochsvårigheter man möter och hur kostnaderna kan bli i de olikasystemen. Motionärerna vill också slå fast att även ifortsättningen skall ha en äggproduktion av ungefär denomfattning som finns . För att stärka och om möjligtpåskynda forskningen om alternativa produktionsformer föreslåsen förstärkning av anslag med 2 miljonerkronor för /95. Denna del av motionen haröverlämnats till utbildningsutskottet för behandling.Under rubriken arbetsmiljö och information framhållermotionärerna att arbetsmiljön i fjäderfästallarna är en viktigfråga som måste ägnas stor uppmärksamhet i FoU-arbetet. Vidaremåste information och utbildning till ägare och anställda inomäggproduktionen jämte andra nyckelgrupper öka framtill förbudets ikraftträdande.Motionärerna påpekar slutligen att den svenskaläkemedelsindustrin har höga krav på de ägg som används förmedicinskt bruk. Det är viktigt att särskilt studeraförutsättningarna för att läkemedelsindustrin skall kunnaanvända svenska ägg även i fortsättningen.Stig m.fl. (m) anför i motion Jo516 att förbudetmot burar bör skjutas ytterligare för att densvenska äggnäringen skall få realistiska möjligheter att ställaom produktionen. De möjligheter till forskning om alternativabursystem som inskränktes genom beslut bör öppnas pånytt. På andra håll i världen arbetar man med konkurrenskraftigasystem som bygger på burar.Utskottets övervägandenSom framgår av bakgrundsredovisningen ovan beslutade riksdagenår 1988 om en ny djurskyddslag som ställer stora krav påanimalieproduktionen när det gäller hänsynstagande till djurensmiljö och hälsa. Vid behandlingen av lagförslaget ägnadeutskottet särskild uppmärksamhet åt de från djurskyddssynpunktotillfredsställande förhållanden som rådde inom äggproduktionenoch systemet med burhållning av värphöns. Utskottets avriksdagen godkända uttalanden har redovisats ovan på s. 3.Enligt beslut skulle burhållningssystemet avvecklasunder en tioårsperiod, vilket innebär att ett generellt förbudatt hålla värphöns i bur träder i kraft den 1 januari 1999.Vidare skulle en s.k. kontrollstation upprättas förutvärdering av arbetet med forskning och försök beträffandeolika system för hållande av värphöns. I den nu behandladeskrivelsen, som framlagts med anledning av begäran omen kontrollstation, lämnar regeringen en redogörelse förutvecklandet av nya system för hållande av värphöns och förregeringens bedömning i fråga om förbudet att hålla värphöns ibur . har på regeringens uppdragi utvärderat den forskning och de försök kringalternativa inhysningssystem som bedrivs och redovisatutvecklingen inom äggproduktionen. Enligt verkets bedömning börtidpunkten för förbudet mot burhållningssystemet flyttas framtill . Regeringens ställningstagande innebäremellertid att den av tidigare beslutade tidpunkten,, ligger fast.Utskottet har ingående prövat frågan om det finns anledningatt i något avseende ompröva beslut omavveckling av burhönssystemet enligt den tidsplan som beslutetinnefattar. Bl.a. har en offentlig utfrågning hållits medrepresentanter för berörda myndigheter och forskningsorgan,producentorganisationer och djurskyddsintressen (se bilaga). Detkan redan här nämnas att utskottet -- utöver de synpunkter somregeringen redovisat från sin egen beredning av ärendet -- fåttinformation om att en stor del av äggproduktionen i Sverigeanvänds inom läkemedelsindustrin för framställning avnäringslösningar m.m. Från läkemedelsindustrins sida anser mansig , av hygieniska och medicinska skäl, intekunna acceptera importerade ägg. Ett stort antal skriftligaopinionsyttringar har vidare inkommit till utskottet, däriblandnågra från utländska djurskyddsorganisationer.En av grundpelarna djurskyddsreform är att djurinom husdjursskötseln skall hållas och skötas i en god djurmiljöoch på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger demmöjlighet till ett naturligt beteende. Som framhålls ipropositionen och flera av följdmotionerna är det viktigt attatt det även i fortsättningen ställs höga krav på den svenskadjurhållningen och att intentionerna i djurskyddslagstiftningenverkligen genomförs. Detta bör i särskilt hög grad gälla förburhållningen av värphöns, som är ett av de mest intensivaproduktionssystemen inom husdjurshållningen. Som framgår avpropositionen råder också stor enighet om att det nuvarandebursystemet skall avvecklas. Däremot är uppfattningarna deladeom förbudet kan genomföras samt om vilkasystem som bör vara tillåtna . Utskottet delarhärvidlag regeringens uppfattning att arbetet på att avvecklabursystemet bör fortsätta i enlighet med den tidsplan somriksdagen tidigare fastställt. Utskottet ställer sig såledesbakom regeringens överväganden i denna del och avstyrker motionJo516 yrkande 2.Vad utskottet anfört innebär givetvis inte att utskottetförringar de svårigheter som kan uppstå när en produktionsgrenställs inför kravet att genomgå stora förändringar. I sambandmed den offentliga utfrågningen framfördes en rad synpunkterangående de svårigheter som näringen kommer att möta i sambandmed omställningen och som enligt utskottets mening måste tas påallvar. En av de faktorer som framstår som enkomplikation är att forsknings- och utvecklingsverksamhetenrörande de alternativa systemen ännu inte nått så långt att denmotsvarar kraven som ställdes beslut rörandearbetsmiljö och djurhälsa. Från sida haranförts att prövning och godkännande av godtagbara alternativasystem kan ske tidigast . Det skulle innebära enbytestakt av ca 2 miljoner hönsplatser per år.Som framhålls i flera motioner måste man också underöverblickbar framtid räkna med en ökande internationellkonkurrens från länder som har lägre krav och lägreproduktionskostnader i äggproduktionen. Utskottet vill tilläggaatt den avslutade GATT-rundan innefattar ett åtagandefrån sida att successivt dra ned gränsskyddet för ägg.Ett eventuellt EU-medlemskap kommer givetvis också att påverkamöjligheterna att skydda svensk produktion gentemot import frånövriga medlemsländer. Enligt uppgift från äremellertid importen av skalägg begränsad på grundav de stränga hygieniska kraven. är det mycket fåländer som uppfyller dessa krav.I likhet med vad som anförs i skrivelsen och flera motioneranser utskottet att det är viktigt att värna om den svenskaäggproduktionen. Det bör starkt understrykas att beslutet omavveckling av burhönssystemet inte får innebära att svenskäggproduktion slås ut och ersätts med ägg producerade i andraländers bursystem. Så till vida instämmer utskottet medmotionerna Jo13 yrkande 1 och Jo14 yrkande 1. Utskottet äremellertid inte berett att nu föreslå något riksdagsuttalandemed den innebörd som motionerna syftar till. Det bör isammanhanget påpekas att regeringen i skrivelsen berör frågan omvilka selektiva stödåtgärder som kan behövas för att underlättaomställningen (s. 19). Utskottet utgår från att det senare underomställningsperioden kommer att finnas anledning att meringående pröva förutsättningarna för en fortsatt svenskäggproduktion och vilka medel som kan behövas för det angivnasyftet.Utskottet ansluter sig till vad som anförs i flera motioneratt den fortsatta utvecklingen inom äggproduktionen måste följasmed stor uppmärksamhet. Utskottet delar synpunkterna imotionerna Jo13 yrkande 2 och Jo510 yrkande 1 att regeringenårligen i lämpligt sammanhang, med början , börredovisa den fortsatta utvecklingen så att en årliglägeskontroll kan göras i . Vad utskottet anfört medanledning av dessa motionsyrkanden bör som sin meningge regeringen till känna. I övrigt föranleder regeringensuttalande att en mer omfattande kontrollstation bör göras år1997 inte nu något definitivt ställningstagande från utskottetssida.I likhet med regeringen vill utskottet vidare betona vikten avatt tillräckliga resurser satsas både från näringen och andraforskningsfinansiärer, såsom , påforskningen och utvecklingen av nya system. Vad särskilt gällerarbetsmiljön, som tas upp i motion Jo510, erinrar utskottet omatt beslut utgår från att arbetsmiljön i de alternativasystemen blir ett högt prioriterat forskningsområde. Såväl denutförliga information som framfördes vid utskottets utfrågningsom redovisningen i regeringens skrivelse pekar på behovet avprioritering av arbetsmiljöproblemen i det fortsatta forsknings-och utvecklingsarbetet. Utskottet utgår från att så kommer attske och avstyrker därmed motion Jo510 yrkande 2. Beträffandeläkemedelsindustrins behov av ägg för tillverkning avnäringslösningar m.m. anser utskottet att detta måste beaktasvid bedömningen av behovet av en fortsatt svensk äggproduktion.Utskottet utgår från att även detta beaktas och avstyrker meddet anförda motion Jo510 yrkande 4.I anslutning till motionerna Jo14 yrkande 2, Jo15 yrkande 3och Jo516 yrkande 1 vill utskottet understryka vikten av attforskningen rörande alternativ till de nuvarande bursystemenblir så mångsidig som möjligt. Liksom bör verksamhetenkunna omfatta även modifierade bursystem, under förutsättningatt dessa bedöms kunna uppfylla kraven från arbetsmiljö- ochdjurskyddssynpunkt. Motionerna får anses tillgodosedda med vadutskottet här anfört.Återstående motioner (Jo15 yrkandena 1 och 2 och Jo219)avstyrks i den mån de ej tillgodoses genom utskottets uttalandenovan. beträffande ikraftträdande av förbudet mot burhållning avvärphönsatt lämnar skrivelsen utan erinran i denna del ochavslår motionerna 1993/94:Jo15 yrkande 1 och 1993/94:Jo516yrkande 2,2. beträffande självförsörjning med äggatt avslår motionerna 1993/94:Jo13 yrkande 1 och1993/94:Jo14 yrkande 1,3. beträffande redovisning av utvecklingsarbetet m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:Jo13 yrkande2 och 1993/94:Jo510 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt avslår motion 1993/94:Jo15yrkande 2,4. beträffande fortsatt forskning och utveckling m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo219 och1993/94:Jo510 yrkandena 2 och 4,5. beträffande alternativ till nuvarande bursystematt avslår motionerna 1993/94:Jo14 yrkande 2,1993/94:Jo15 yrkande 3 och 1993/94:Jo516 yrkande 1,6. beträffande skrivelsen i övrigtatt lämnar skrivelsen utan erinran i de delar som ejberörs av utskottets hemställan ovan.Stockholm den 24 februari 1994På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), (), (), (), (nyd),(), (), (),(), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilda yttranden1. , , , , , och (alla s) anför:För att stärka och om möjligt påskynda forskningen omalternativa inhysningssystem för äggproducerande höns socialdemokratiska gruppen i jordbruksutskottet föreslagiten utökning med på anslaget I 1 Sverigeslantbruksuniversitet under nionde huvudtiteln. Detta yrkandebehandlas av utbildningsutskottet i betänkande 1993/94:UbU5.2. (nyd) anför:Selektiva stödåtgärder till omställningen av burhöns kansnedvrida den inhemska konkurrensen och sätta marknadensspelregler ur spel, varför vi anser att utskottets skrivningicke bör tolkas så att stödåtgärder måste införas. utfrågning omburhönssystemetInbjudna:Bengt Nordblom, avdelningschef, jordbruksverkAgneta , byråchef, jordbruksverkJan-Olof , veterinärråd, Statens jordbruksverkAgneta Gillback, avdelningsdirektör, konsumentverkBo Algers, docent, lantbruksuniversitetGösta , statsagronom, lantbruksuniversitetRagnar Tauson, försöksledare, lantbruksuniversitetBjörn , statsveterinär, veterinärmedicinskaanstaltEva Tejle Ekbjörn, lantbrukare, Lantbrukarnas RiksförbundGunnela , agronom, Lantbrukarnas RiksförbundLars Audell, veterinär, , professor, , regionalt skyddsombud, , ordförande, , sekreterare, KonsumentberedningenTurid Ström, ordförande, konsumentrådJohn , ordförande, , mot Plågsamma DjurförsökBirgitta , mot Plågsamma DjurförsökTorbjörn , vice ordförande, , agronom, Föreningen , äggproducent, , vd, Svenska Lantägg , produktionschef, , ordförande, ek. för.Mary , personal- och informationschef, ek.för.Lennart Geneborg, inköpschef, jordbruksutskottet deltog:Margareta (), ordförandeIvar Virgin (m), vice ordförandeIngvar ()()()()()(nyd)()()()()()()(nyd)Referat från jordbruksutskottets utfrågning den 13 december1993 om burhönssystemetUtskottets ordförande, : Jag vill hälsaer välkomna till den här offentliga utfrågningen om alternativtill burhönssystem. Bakgrunden är ju det beslut som riksdagenfattade om den kontrollstation som skulleligga i mitten av den tioårsperiod under vilken det nya systemetskulle utvecklas. Det var som fick i uppdrag attgenomföra den kontrollstationen. Detta har man gjort, ochresultatet har överlämnats till regeringen. Regeringen har sedanmed anledning av rapporten författat en skrivelse tillriksdagen.Innan vi i slutligen fattar ett beslut i ärendet harvi valt att genomföra en utfrågning. Frågan är nämligeningalunda enkel. Den är dessutom kontroversiell, det vet vi.Motstående intressen står mot varandra, och många frågor tycksfortfarande vara obesvarade.Upplägget för den här dagen är följande: Jordbruksverketinleder med att redovisa sin rapport. Därefterredovisar den forskning och detutvecklingsarbete som pågår. Därefter kommer utskottetsledamöter att ställa frågor. bryter vi för kaffe, somvi bjuder på, och sedan fortsätter vi efter ungefär 20 minuterutfrågningen. I mån av tid -- och det kommer säkert att finnastid över -- får även andra än de inbjudna komma med synpunkter.Vi har tänkt att vi skall vara klara senast kl. 13.Ni är alltså allihop hjärtligt välkomna hit. Jag lämnar nuordet till Jordbruksverket.Agneta : Jag heter och kommer frånJordbruksverket, där jag i vanliga fall är enhetschef pådjurmiljöenheten. är jag däremot här därför attJordbruksverket utsåg mig till ordförande i den referensgruppsom arbetar med att ta fram nya tekniska system. Vi har också ireferensgruppen varit med om att ta fram underlaget till denkontrollstation som vi skall diskutera. Jag vill direkt påpekaatt stod för själva beslutet, medan vi ireferensgruppen har hjälpt till att ta fram underlaget.Som jag nämnde tillkom förbudet mot att hålla höns i bur i ochmed djurskyddslagen 1988. De som då redan hade befintligaanläggningar skulle få ha sina höns kvar . Någonnyinvestering i bursystem fick däremot inte ske. Man fick underden här tiden lov att byta gamla burar mot nya, men någonnyinvestering fick inte ske, enligt det som står skrivet idjurskyddslag och djurskyddsförordning.Riksdagen fattade också som nämnts ett beslut om enkontrollstation. Jag skall senare återkomma till vilkaförutsättningar som gällde för oss när vi tog itu medkontrollstationen.En annan mycket viktig punkt som vi kommer att prata mycket omär att ny teknik numera skall godkännas från djurhälso- ochdjurskyddssynpunkt. Den bestämmelsen trädde i kraft . Denkom till för att vi inte skall göra misstag vad gällerdjursystem. Man har sett att sådana misstag harkunnat ske. Det är bra att vi kan se till att det inte startasför många anläggningar med olika felaktigheter utan att nyteknik skall prövas innan den blir allmänt godkänd och kananvändas allmänt.I vårt uppdrag från regeringen stod att vi skulle beakta vadjordbruksutskottet hade skrivit. hade när detgäller de nya systemen ställt upp fyra krav: Djurhälsan fickinte försämras, arbetsmiljön fick inte försämras, medicineringenskulle inte få öka, och näbbtrimning skulle inte tillåtas. Detvar mot bakgrund av de kraven som vi skulle genomförakontrollstationen.Förutom dessa krav var det två andra faktorer som låg tillgrund för kontrollstationen. Vi skulle i första hand grunda osspå de svenska resultat som kommer fram. , närdjurskyddslagen antogs, hade vi i inte några direktaerfarenheter av de här nya systemen, men somgått har vi fått erfarenheter. En hel del forskning hargenomförts, och det gäller att utnyttja de resultat som harkommit fram. Vi kommer senare att få mer redovisning också omdet.Vi fick heller inte föreslå några fördyrande omkostnader förbudgeten eller för samhället. Det står inte klart uttalat, menpå ansåg man att det var underförstått när detgäller sådana här utredningar.Vi har satsat en hel del på forskning. Vi fick pengar isamband med den forskningspolitiska propositionen. I februari1991 fick vi genom ett beslut vissa medel att satsa påforskning. Det anslaget har funnits kvar och ökatnågot. är det på 5 miljoner, varav 600 000 går tillutbildning av djurskyddsinspektörer. Vi har alltså ungefär 4,4miljoner till forskningen.Forskningen skulle ske i samarbete med . Vi har inom ramenför denna forskning tagit fram ett program, och när 1994 startarär det inne på sitt sista år. Vi har, som redovisas i rapporten,också tagit fram ett nytt forskningsprogram tillsammans medStiftelsen , och detta skall pågå iytterligare . Vi kommer förmodligen tillbaka till detta isamband med att vi talar om vart pengarna skall gå, och talaresom kommer efter mig kommer att redovisa resultaten.Något som är viktigt och som har legat på oss är programmetför provningen. Jag skall litet närmare redovisa det.Som jag sade står det i 7 § djurskyddsförordningen skrivet omprövning av ny teknik. Vi anser att utarbetandet av nya,alternativa system för värphönsen är något så stort ochomfattande, som berör en hel näring, att det är nödvändigt medden mest kvalificerade prövning av ny teknik som man kan tänkasig och att det därför också behövs en referensgrupp som arbetarmed detta. Vi har också varit beredda att satsa medelur det anslag jag har talat om för att stödja den härprovningen.Vi tog fram ett program, som kortfattat ser ut så här. Manstartar med en experimentell fas, som skall pågå i två omgångar.Ni får komma ihåg att en sådan omgång tar närdet gäller höns. Alla är också överens om att man måste köra enhel omgång innan man kan tolka resultaten. Om man skall arbetamed två omgångar tar en sådan här provning ungefär två och etthalvt år.För att snabba på det hela litet har vi sagt att vi, om detinte framkommer några allvarliga resultat eller några problem isystemet, kan släppa ut provningen i vad vi kallar en fältfas.Detta innebär att jordbrukare på olika sätt köper systemen. Vihar sagt att fältfasen skall omfatta 15 omgångar.För att kunna jämföra om systemen är godtagbara ur djurskydds-och djurhälsosynpunkt har vi satt upp olika parametrar för olikaegenskaper. Det var relativt komplicerat att genomföra, men vihade god hjälp av SLU:s forskare.Antalet anläggningar är bestämt genom en uppgörelse mellanfabrikanten och köparen. Vi har kunnat stödja självaprovningsprogrammet, att betala de provningsansvariga forskarna.För varje nytt system utses nämligen en ansvarig forskare. Vihar kunnat ge dessa lantbrukare en mindre ersättning för att degör vissa registreringar, men vi har inte haft någon möjlighetatt ge stöd för investeringar som gjorts.Det kommer här att talas mycket om ribborna. Vi hade ocksåmycket diskussion kring det här provningsprogrammet. När visatte upp ribborna sade vi litet schematiskt att de skall varagodtagbara ur djurskydds- och djurhälsosynpunkt. Vi förde endiskussion kring om vi skulle sätta ribborna lika högt somjordbruksutskottet hade krävt, dvs. att det inte fick vara frågaom några försämringar. Vi sade att vi måste ge de nya systemenen chans, så vi satte ribborna till vad vi kunde anse varagodtagbart ur djurskydds- och djurhälsosynpunkt i de olikaparametrarna.Det är fråga om en rad olika parametrar, och jag tänker integå igenom allihopa. Det är produktionssiffror, dödlighet,olycksfall, olika skador, sjukdomar, osv.Vi har börjat få in resultat från de olika fabrikaten. Tvåfabrikat har gått igenom den experimentella fasen och är nu utei fältfasen, och det tredje systemet skall tas upp tilldiskussion nu . I de olika systemen är det nu fråga om10--15 besättningar.Vi får resultat från de provningsansvariga forskarna, somredovisar för de olika systemen. Vi har tittat påkontrollstationen och kommit fram till att resultaten på fleraparametrar inte har varit godtagbara ur djurskyddssynpunkt. Detgäller sådant som fjäderplockning, som sedan kan övergå ikannibalism. Jag tror att vi senare kommer att få höra mer omdetta av forskarna.Man har på olika platser där systemen har provats undersökthur många procent av hönsen som har haft nakna områden som harvarit större än på rygg och vingar. Vi hade lagt vår ribbatill , och inte i någon av dessa omgångar var man i närhetenav den ribba vi hade satt.Så här har vi gjort på de olika parametrarna. För vissa av demligger resultaten klart under vår ribba. Vissa resultat visar englädjande trend, att det blir bättre, att man lär sig systemenvartefter man arbetar inom dem.Vi har i våra undersökningar i första hand prövatjordbruksutskottets krav att djurmiljön inte får försämras. Ifråga om dödligheten satte vi upp en ribba på . Det visadesig att det kunde vara stora variationer, och det är framförallt om det utbryter kannibalism som dödlighetssiffrornaförändras.Var skall man då säga att en ribba för dödlighet borde ligganär det gäller burhöns? Naturligtvis dör höns också i burarna,och det finns också nakna höns i burarna. Dödligheten liggerkanske på 5--6 %.När vi skall göra jämförelser tittar vi inte så mycket pågamla resultat utan på de krav som gäller , nämligen trehöns per bur, hela mellanväggar och klonötare.Vi har alltså föreslagit att beslutet om ett burförbud skallskjutas upp i avvaktan på att vi får godkända system. Tidigastsommaren 1995 kan vi se om systemen kan godkännas. Vi fordrar dåatt de skall ha uppfyllt kraven i vårt provningsprogram.