bet · GH01UbU19 · 1994-05-05 00:00:00 — Ytterligare medel till (tilläggsbudget) En majoritet av utskottet, företrädd av (s) och (nyd), anseratt bör avslå regeringens förslag att anvisa 20miljoner kronor på tilläggsbudget till Utbildningsdepartementetför innevarande budgetår. Utskottet riktar kraftig kritik motdepartementet för dess sätt att inte anpassa verksamheten tillde ekonomiska ramar som beslutat och begär attregeringen skall återkomma med en redovisning av de åtgärdersom måste vidtas för att departementet i fortsättningen skallhålla sig inom ramen för beviljade medel.Mot beslutet reserverar sig regeringspartierna (m, fp, c,kds), som visserligen kritiserar departementet, men föreslåratt anvisar de begärda medlen med hänvisning till vadregeringen i propositionen anfört som orsak tillöverskridandet.ÅTTONDE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1993/94:125 under anslaget A 1.Utbildningsdepartementet (s. 13--14) föreslagit att riksdagentill på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på20 . 1993/94:Ub87 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om respekt för riksdagensbevillningsansvar och givna budgetramar,2. att beslutar avslå regeringens förslag omytterligare under anslaget A 1.Utbildningsdepartementet för /94. Regeringen begär att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /94 under ramanslaget A 1.Utbildningsdepartementet skall anvisa20 000 000 kr.Regeringen anger främst tre orsaker till att det inomUtbildningsdepartementet har skett betydande kostnadsökningar:den ökade internationaliseringen, ökade informationsinsatseroch den förändrade myndighetsstrukturen påUtbildningsdepartementets område.Sveriges möjligheter att dra nytta av de nuvarande avgifternatill EG/EU liksom möjligheterna att göra det som framtidamedlemmar beror inom utbildnings- och forskningsområdet i höggrad på deltagande i de olika EG-programmen. Landetsrepresentation i styrgrupper och förberedelser för deltagande idessa är därför mycket betydelsefullt. Det kräver, anförregeringen, medverkan genom ett kvalificerat deltagande.Behovet av ökade resurser accentueras av att departementetsansvar för samordning av forskningspolitiken är särskiltkrävande vid internationell samverkan.När det gäller informationsinsatser från departementets sidahänvisar regeringen till de ökade krav som reformarbetet påskolans och högskolans område har medfört. Avregleringen avskolan har fortsatt, valfriheten har ökat, nya läroplaner hararbetats fram och kursplanearbetet pågår. En mycket omfattandeförändring av universitetens och högskolornas relation tillstatsmakterna har genomförts. pågår inomdepartementet ett betydande arbete avseende den framtidakompetensförsörjningen i vid mening.Avskaffandet av de båda centrala ämbetsverken Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) och () har fåttstörre konsekvenser för departementets arbete än vad somförutsetts. Detta gäller i förhållande till såväl de två nämndaområdena internationellt samarbete och information som i frågaom utrednings- och planeringsarbete. De tidigare centralaförvaltningsmyndigheterna gjorde betydande informationsinsatseroch spelade en ofta avgörande roll för implementeringen avreformer. Ökade direktkontakter mellan departementet ochmyndigheterna -- universitet och högskolor lyder ju nu direktunder regeringen -- har ökat arbetsbördan.Som redan framgått räknar regeringen med ett ytterligaremedelsbehov under innevarande budgetår på 20 miljoner kronor.Vid det förra anvisade under förevarandeanslag ett ramanslag på för budgetåret1993/94. anvisade under anslaget A 2.Utredningar m.m. ett ramanslag på (prop.1992/93:100 bil. 9, bet. UbU7, rskr. De båda anslagen --A 1. och A 2. Utredningar m.m. -- harinför nästa budgetår lagts samman till en anslagspost under ettnytt ramanslag, C 1. , under förstahuvudtiteln (prop. 1993/94:100 bil. För innevarandebudgetår motsvaras sålunda anslagsposten i fråga,, av anslagen A 1 och A 2sammanlagda, dvs. Medelsbehovet under det nyaanslaget har av regeringenberäknats till 1 . har nyligenbeviljat dessa medel (bet. 1993/94:KU29, rskr. 234).I motion 1993/94:Ub87 (s) föreslås att avslårregeringens förslag om ytterligare medel (yrkande 2). Därjämtebör som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om respekt för bevillningsansvaroch givna budgetramar (yrkande 1). Motionärerna finner detuppseendeväckande att regeringen nu går till medförslag om ytterligare medel till ett av sina departementsamtidigt som återhållsamhet med statliga medel krävs av andra;inte minst har detta gällt myndigheters och förvaltningarsadministrationsutgifter. Det saknas, påpekar motionärerna,förklaring till varför departementet varit okunnigt om behoventill följd av internationalisering, informationsinsatser och nymyndighetsstruktur. Denna senare borde inte vara en nyhet justinnevarande budgetår. Det plötsligt påkomna medelsbehovet,amförs det i motionen, är en klar bekräftelse på attSocialdemokraterna haft rätt i kritiken mot hurUtbildningsdepartementet lägger sig till medmyndighetsuppgifter som normalt bör tillhöra ett ämbetsverksansvarsområde. Det heter vidare i motionen att departementetallvarligt bryter mot regeln att ingen får åsamka statenkostnader som det inte beviljats medel för. bör göraett uttalande om att det krävs en förbättrad budgethållning avdepartementet så att det av regeringen redovisade läget inteupprepas. Motionärerna uttalar slutligen sitt synnerligaklander över regeringens handlande i frågan.Utskottet vill med anledning av propositionen och motionenanföra följande.Våren 1992 godkände den nuvarande regeringensförslag till riktlinjer för myndigheternasförvaltningskostnader (prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. FiU20,rskr. Med myndigheter avsågs myndigheter som lyderdirekt under regeringen. Dit räknas även departementen.Riksdagens beslut innebär bl.a. att dessa myndigheter inormalfallet anvisas medel över ramanslag. Ramanslaget skallvara beräknat med beaktande av samtliga resursslag ochförväntade prisökningar. Inom anslaget skall ett utrymmeberäknas för lönekostnader, övriga förvaltningskostnader samtlokalkostnader. Merutgifter eller överskridanden förlöneökningar medges inte under budgetåret, som fallet var i dettidigare systemet. Sammanfattningsvis innebär systemet medramar att myndighetens ramanslag motsvarar detlikviditetsutrymme som myndigheten totalt har att disponera.Ett ramanslag ger myndigheten möjlighet att föra överoutnyttjat belopp till efterföljande budgetår i form avanslagssparande. Sparandet får ske i obegränsad omfattning.Anslaget får merbelastas, normalt genom utnyttjande av enanslagskredit som anges i regleringsbrevet, eller efterregeringens beslut i varje särskilt fall, genom att merutgiftredovisas under anslaget. Enligt grundregeln är den högstamöjliga anslagskrediten av anslagsbeloppet, vanligen dockav regeringen begränsad till . Av regleringsbrevet förinnevarande budgetår framgår att regeringen medgivitUtbildningsdepartementet att utöver tilldelat anslagsbeloppunder A 1. disponera en anslagskreditpå högst 2 307 000 kr.I budgetpropositionen beredde också regeringenriksdagen tillfälle att ta del av vad regeringen anfört omstyrning av statsförvaltningen och de finansiellaförutsättningarna för myndigheterna. Regeringen anförde bl.a.att vissa av myndigheternas finansiella befogenheter borde varadirekt kopplade till skötseln av ekonomin. En myndighet som pågrund av uppkomna brister inte uppfyllde ratingkraven borde medautomatik förlora vissa befogenheter, såsom möjligheten att taupp lån i eller att utnyttja sitt räntekonto.I ett utvecklat system borde dessutom ett stopp för att draytterligare medel från statsverkets checkräkning kunna inträdavid grov misskötsel (prop. 1991/92:100 bil. 1 s. 56).Utskottet finner det uppenbart att Utbildningsdepartementethar överträtt de regler som regeringen har lagt fastför myndigheternas hantering av sin ekonomi. Att klart angeekonomiska ramar för myndigheternas verksamhet har enligtregeringen varit en förutsättning för att kunna förändrastyrningen av myndigheterna mot en minskad detaljreglering. Detökade handlingsutrymmet för myndigheterna ställer höga krav påekonomisk kompetens och skärpt ansvar. Kompetens och ansvarborde i det nu aktuella fallet ha inneburit att departementetvid beredningen av budgetproposition hade kunnatförutse det stora medelsbehov som skulle bli följden av just deverksamheter som regeringen nu åberopar i förevarandeproposition: internationaliseringen och informationsinsatsernapå grund av reformerna på utbildningsområdet samt denförändrade myndighetsstrukturen. Utskottet måste kunna utgåfrån att det omfattande arbetet på medatt ta fram underlag för överväganden och eventuella förslag omkompetenshöjande åtgärder på utbildningens område har varitplanerat och att kostnaderna därmed varit förutsebara. Ansvaretfaller tungt på regeringen som lade fram ettförslag till anslag för som, har detnu visat sig, departementet inte har förmått att anpassa sigtill. Utskottet anser att regeringen, på tillskyndan avdepartementschefen, borde ha vidtagit åtgärder för att anpassaverksamheten till de ekonomiska ramar som påregeringens förslag beslutat.Utskottet instämmer sålunda i motionärernas allvarliga kritikav regeringens förfaringssätt. Utbildningsdepartementetsledning har brustit i förmågan att hålla sig inom den avriksdagen beslutade ekonomiska ramen, även med beaktande av detutrymme för viss kredit som anslagssystemet medger och förvilket utskottet redogjort i det föregående. Regeringen harunderlåtit att redovisa för den uppkomnasituationen och se till att verksamheten ryms inom ramen för deanvisade resurserna.Utskottet anser att inte bör bifalla regeringensförslag om ytterligare tillUtbildningsdepartementet för innevarande budgetår. Därmedtillstyrker utskottet yrkande 2 i motion 1993/94:Ub87.Som framgått delar utskottet även motionärernas uppfattningatt departementet visat såväl bristande kompetens som bristandeansvar när det gäller medelshanteringen. Med anledning avmotionen bör av regeringen begära att den skallåterkomma med en redovisning av de åtgärder som enligtutskottets uppfattning måste vidtas för attUtbildningsdepartementet skall hålla sig inom ramenför beviljade medel. Regeringen bör vidare, så snart det blirmöjligt, för redovisa det faktiska utfallet förinnevarande budgetår såvitt avser Utbildningsdepartementet.Utskottet har i det föregående pekat på den ordning sominträffar nästa budgetår, då de beräknade kostnaderna förUtbildningsdepartementet återfinns som särskild post under ettnytt för hela gemensamt anslag. FörUtbildningsdepartementet har beräknats oförändrat beloppjämfört med de nuvarande båda anslagen A 1 och A 2 sammantagna.Utskottet är införstått med att den nya ordningen innebär vissamöjligheter för regeringen att omfördela medel mellananslagsposterna för resp. departement. Emellertid anserutskottet att det vore av värde för , mot bakgrund avförevarande begäran om tilläggsanslag, att regeringenbeträffande redovisar störreavvikelser mot den i budgetpropositionen beräknadeanslagsposten under ifrågavarande anslag.Vad utskottet nu har anfört om åtgärder från regeringens sidanär det gäller medelshantering börriksdagen med anledning av yrkande 1 i motion 1993/94:Ub87 somsin mening ge regeringen till känna. beträffande anslagsökning för Utbildningsdepartementetatt med bifall till motion 1993/94:Ub87 yrkande 2avslår regeringens förslag om ytterligare medel,res. (m, fp, c, kds)2. beträffande medelshanteringatt med anledning av motion 1993/94:Ub87 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.res. (m, fp, c, kds)den 5 maj 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochChrister ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Anslagsökning för samtUtbildningsdepartementets medelshantering (mom. 1 och 2)Hans Nyhage (m), (), (), BoArvidson (m), (), () och ChristerLindblom (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utskottet finner" och på s. 5 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet kan till en del instämma i den kritik sommotionärerna framför över regeringens förslag om ytterligaremedel i den omfattning som är i fråga, inte minst motbakgrund av de riktlinjer för en effektiv medelshantering somregeringen framlade för riksdagensgodkännande. Utskottet anser att regeringen på ett tidigarestadium borde ha redovisat situationen för och därvidbegärt erforderliga medel. Utan att frångå denna uppfattning äremellertid utskottet berett att föreslå atttillmötesgå regeringens begäran om de ytterligare medel som nuär i fråga.Utbildningsdepartementets anslag, som tidigare hade formen avförslagsanslag, har överskridits ,inte minst under den socialdemokratiska regeringstiden. Den nyaordningen med ramanslag är ett sätt att komma till rätta medsådana överskridanden. Bestämmelserna för ramanslag innebär attanslaget inte får överskridas. kan dock naturligtvisbesluta att anvisa ytterligare medel på tilläggsbudget.Regeringen har i enlighet med detta underställt riksdagenfrågan om ytterligare medel till underinnevarande budgetår.Regeringen har i propositionen utförligt redovisat orsakernatill de betydande kostnadsökningar som har skett inomUtbildningsdepartementet. Det framgår av utskottets redogörelsei det föregående. Reformarbetet har alltsedan hösten 1990 varitintensivt. Avregleringen av skolan har fortsatt. Genom den nyahögskolelagens tillkomst och införandet av ett nyttresurstilldelningssystem har universitetens och högskolornasrelation till regeringen genomgått en omfattande förändring.Utskottet vill även erinra om det betydande arbete, Agenda 2000-- kunskap och kompetens för nästa århundrade, som förnärvarande bedrivs inom departementet. Detta sker dels genomatt universitet, högskolor, institutioner, akademier, företagoch enskilda ombetts att redovisa analyser och förslag på vissaområden, dels genom seminarier.Utskottet har inhämtat att stora kostnader hänför sig tillarvoden till experter som anlitats i översyns- ochutredningsarbete beträffande nya läroplaner och kursplaner,utarbetande av examensbeskrivningar m.m. Vidare har resor isamband med den ökade internationaliseringen, främst kontaktermed EG/EU, medfört omfattande kostnader.Med hänvisning till vad utskottet har anfört och till de skälsom regeringen i propositionen redovisat till sin begäran samtde konsekvenser av anslagsteknisk natur som utskottet pekat påföreslår utskottet att beviljar 20 miljoner kronortill på tilläggsbudget för innevarandebudgetår. Härmed avstyrks yrkande 2 i förevarande motion.När det gäller motionens yrkande 1 anser utskottet att detbör avslås av . Utskottet utgår från att regeringenvisar den respekt för som motionärerna begär.Riksdagen förutsätter att åtgärder kommer att vidtas vadgäller verksamhet som bedömserforderliga för att förbättra departementets möjligheter attbudgetera nödvändiga medel.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande anslagsökning för Utbildningsdepartementetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1993/94:Ub87 yrkande 2 tillUtbildningsdepartementet på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /94 under åttonde huvudtitelnanvisar ett ramanslag på ,2. beträffande medelshanteringatt avslår motion 1993/94:Ub87 yrkande 1.