bet · GH01KrU13 · 1994-03-01 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag som regeringenlagt fram i budgetpropositionen beträffande statliga bidrag tillfolkbildningen, dvs. bidrag till studieförbundens ochfolkhögskolornas verksamhet, samt motioner som väckts ianslutning härtill.Utskottet föreslår att under anslaget Bidrag tillfolkbildningen skall anvisa 1 i enlighetmed regeringens förslag. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag om en besparing på anslaget med 100 miljonerkronor. Motioner om ökade resurser i förhållande tillregeringens förslag avstyrks.Utskottet föreslår vidare med anledning av motioner attutbetalningsrutinerna beträffande folkbildningsanslaget inte börändras nästa budgetår. Regeringen hade i budgetpropositionenaviserat en ändring från kvartalsutbetalningar i förskott tillmånadsutbetalningar i efterskott.Utskottet tillstyrker att under anslaget Bidrag tillvissa handikappåtgärder inom folkbildningen skall anvisa63 i enlighet med regeringens förslag.Med anledning av motioner föreslår kulturutskottet attriksdagen dels under anslaget Bidrag till kontakttolkutbildningskall anvisa för nästa budgetår, dels som sinmening skall ge regeringen till känna att regeringen börklarlägga effekterna av ett indraget bidrag och möjligheternatill en alternativ finansiering av kontakttolkutbildningen.Regeringen hade med hänvisning till statsfinansiella skälföreslagit att anslaget, som innevarande budgetår uppgår tillnärmare , skulle upphöra nästa budgetår.Utskottet avstyrker motionsyrkanden i vilka begärs uttalandenfrån om inriktningen av utvärderingen avfolkbildningen, om inrättande av viss linje och om behovet avstudiematerial för vissa grupper av handikappade.Reservationer har avlämnats till förmån för högre bidrag tillfolkbildningen och kontakttolkutbildningen samt till förmån förändring av rutinerna för utbetalning av folkbildningsbidraget. Regeringen har i proposition 1993/94:100 bilaga 9() under B Folkbildningdels under punkt B 1 föreslagit att till Bidragtill folkbildningen för /95 anvisa ett anslag på1 ,dels under punkt B 2 föreslagit att till Bidragtill vissa handikappåtgärder inom folkbildningen för budgetåret1994/95 anvisa ett anslag på . 1993/94:Kr307 av m.fl. (s) vari yrkas46. att beslutar att till B 1 Bidrag tillfolkbildningen för /95 anvisa 100 000 000 krutöver regeringens förslag,51. att beslutar att till B 1 Bidrag tillfolkbildningen, till särskilda insatser för att motverka rasismoch främlingsfientlighet, för /95 anvisa3 utöver regeringens förslag.1993/94:Kr401 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av medel för produktion avstudiematerial för personer med utvecklingsstörning eller afasi.1993/94:Kr402 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utvärdering av bidraget till folkbildningen.1993/94:Kr403 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom afasilinjer på folkhögskolor.1993/94:Kr404 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av kontakttolkar.1993/94:Kr405 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ny lösning på finansieringenav kontakttolkutbildningen.1993/94:Kr407 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att till B 1 Bidrag tillfolkbildningen för /95 anvisa 100 000 000 krutöver regeringens förslag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om periodiseringen av utbetalningen avstatsbidraget till folkbildningen.1993/94:Kr409 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:100 bilaga 9 medförslag om en minskning av folkbildningsanslaget på 100 miljonerkronor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslaget om ändrade utbetalningsrutinerför statsbidragen till folkbildningen.1993/94:Kr410 av och ()vari yrkas1. att , i enlighet med tidigare principer, /95 anvisar förkontakttolkutbildning i enlighet med vad i motionen anförts.1993/94:Kr411 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anslagstilldelningen till folkbildningen,3. att till Bidrag till folkbildningen /95 anvisar utöver regeringensförslag på 1 , dvs. 2 ,4. att för bidrag till kontakttolkutbildning /95 anvisar 8 474 000 kr.1993/94:Kr412 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom oförändrade rutiner för utbetalningen av statsbidraget tillfolkbildningen.1993/94:Kr413 av och ()vari yrkas att beslutar avvisa förslaget om ändradeutbetalningsrutiner för statsbidragen till folkbildningen.1993/94:Kr414 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att inte utöka antalet utbetalningstillfällen förstatsbidraget.1993/94:Kr415 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att utbetalning av statsbidrag till folkbildningen även ifortsättningen skall ske kvartalsvis i förskott.1993/94:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas21. att beslutar avslå regeringens förslag om enreduktion av anslaget B 1 Bidrag till folkbildning /95 med . Bidrag till folkbildningen (B 1)MedelsanvisningenBidrag till folkbildning utgår /92 frånett samlat anslag som fördelas till studieförbund ochfolkhögskolor av (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358). Budgetåren 1991/92 och1992/93 gjordes besparingar på anslaget med 100 respektive 300miljoner kronor. För det senare av dessa budgetår anvisadesemellertid -- utöver det ordinarie anslaget -- 100 miljonerkronor för arbetsmarknadsanpassad utbildning inom folkbildningenoch för kurser vid folkhögskolor förarbetslösa. Mot bakgrund av situationen på arbetsmarknadenanvisades medel utöver det ordinarie anslaget även /94, nämligen för särskildakurser inom folkbildningen för arbetslösa och närmare 439miljoner kronor för extra platser inom folkhögskolan. I åretsbudgetproposition redovisas vad dessa extra medel inneburit närdet gäller antal extra platser inom folkhögskolan och antaldeltagare i kurser. Totalt disponerar folkbildningen /94 statligt bidrag om drygt 2 456 000 000kronor.Folkbildningsrådet har i sin fördjupade anslagsframställninginför nästa treåriga budgetperiod föreslagit att det ordinarieanslaget skall beräknas med hänsyn tagen till behoven avarbetsmarknadsanpassad utbildning och till behoven av utökadeinsatser för människor med funktionshinder samt sociala ochspråkliga handikapp. Vidare har föreslagitatt utgångspunkten för beräkningen av anslaget för budgetåret1994/95 skall vara det sammanlagda statliga bidraget /94 om närmare 2,5 miljarder kronor.En mera omfattande utvärdering av de statsbidragsstöddaverksamheterna har inte kunnat göras för den treårsperiod somavslutas i och med utgången av innevarande budgetår. Regeringenhar dock funnit att den redovisning för verksamheten, somFolkbildningsrådet gjort i sin fördjupade anslagsframställning,visar att den statligt stödda verksamheten inom folkbildningenstämmer väl överens med de av statsmakterna uppställda syftenamed statsbidragsgivningen. Regeringen konstaterar -- liksomutskottet gjort vid tidigare tillfällen -- att folkbildningenäven har kunnat göra betydande insatser med hjälp av desärskilda medel som anvisats av arbetsmarknadspolitiska skäl.Regeringen anför att nuvarande syften med statsbidraget tillfolkbildningen skall vara oförändrade under treårsperioden1994/95--1996/97 och att skall fördela detstatsbidrag som anslås för folkbildningen.Regeringen har vid anslagsberäkningen för /95fört bort de extra medel om somriksdagen anvisade med anledning av förslag ikompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150, yttr.1992/93:KrU14y, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447).Anslagsberäkningen utgår således från det anslag för budgetåret1993/94 som anvisade i enlighet med förslaget i 1993års budgetproposition, dvs. (prop.1992/93:100, bet. 1992/93:KrU13, rskr. 1992/93:192). Med hänsyntill det statsfinansiella läget föreslår regeringen att enbesparing om skall göras. Efter pris- ochlöneomräkning föreslås anslaget föras upp med 1 865 328 000 kr.Regeringen aviserar att kommer att föreläggasförslag kompletteringsproposition om att anvisaarbetsmarknadspolitiska medel för insatser inom folkbildningenäven för /95. I budgetpropositionen (bil. 9 s.15--16) anges att det kommande förslaget skall avse medel för8 900 platser i folkhögskolan och därutöver uppskattningsvis3 000 platser inom folkbildningen, dvs. inom studieförbundenoch folkhögskolan.I fem motioner yrkas att skall öka anslaget tillfolkbildningen i förhållande till regeringens förslag. Medutgångspunkt i det totala statsbidraget för innevarande budgetåryrkas i motion 1993/94:Kr411 (v) att skall anvisa 650miljoner kronor utöver regeringens förslag, dvs. sammanlagt2 (yrkande 3). I motionen betonas viktenav att anslagstilldelningen till folkbildningen sker under detordinarie anslaget och att folkbildningen får en jämnanslagstilldelning för att underlätta långsiktig planering ochett effektivt resursutnyttjande (yrkande 1). I motionerna1993/94:Kr307 (s) yrkande 46, 1993/94:Kr407 (s) yrkande 1,1993/94:Kr409 (s) yrkande 1 och 1993/94:Ub906 (s) yrkande 21hemställs att skall anvisa 100 miljoner kronorutöver förslaget i budgetpropositionen. I motionerna anförs attanslaget inte bör minskas då folkbildningen är ett värdefulltkomplement till den allmänna vuxenutbildningen och når människorsom har kort utbildning och behov av ökade kunskaper. Vidareframhålls folkbildningens stora betydelse för kulturlivet ochför arbetet att nå en större kulturell jämlikhet och ett vidgatdeltagande i kulturlivet. I motion 1993/94:Kr307 (s) hemställsäven om en höjning av anslaget med tillsärskilda insatser inom folkbildningen för att motverka rasismoch främlingsfientlighet (yrkande 51).Utskottet anser i likhet med regeringen att målen förstatsbidragsgivningen till folkbildningen skall vara oförändradeunder treårsperioden /95--1996/97. Till dessa mål hör bl.a.att statsbidragsgivningen skall stödja en verksamhet som syftartill att göra det möjligt för människor att påverka sinlivssituation och skapa engagemang att delta isamhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligt ellerkulturellt arbete. Vidare skall verksamheter som syftar till attutjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhälletprioriteras. Personer som är utbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt missgynnade skall särskilt prioriteras, varvidinvandrare särskilt skall uppmärksammas. Handikappade utgör enannan viktig målgrupp.I det rådande statsfinansiella läget anser utskottet attriksdagen bör följa regeringens förslag att 100 miljoner kronorskall sparas på folkbildningsanslaget. Utskottet noterar därvidatt den kapacitet som finns inom folkbildningenmed all sannolikhet kommer att utnyttjas även nästa budgetårgenom de särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser som kommeratt föreslås i kompletteringspropositionen. Utskottet anser attdet är värdefullt att regeringen underlättar folkbildningensplanering genom att dessa extra insatser aviseras redan nu.Utskottet instämmer med vad som anförs i motion 1993/94:Kr307om folkbildningens möjligheter att bidra till attfrämlingsfientlighet och rasism motverkas. Utskottet anseremellertid att några särskilt anvisade medel inte bör beräknasunder anslaget för detta ändamål. Ett av syftena medstatsbidragsreformen var att minskastatsbidragets roll som styrinstrument och att låtafolkbildningen själv få bestämma inriktningen på sin verksamhetinom ramen för uppställda riktlinjer. Utskottet vill isammanhanget erinra om att regeringen i årets budgetpropositionaviserar tillskapandet av en särskild kommission motfrämlingsfientlighet och rasism och att väsentligt utökade medelföreslås ställas till regeringens disposition för åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism (prop. 1993/94:100 bil. 12 punktD 11).Med det anförda föreslår utskottet att med bifalltill regeringens förslag anvisar 1 . Ienlighet härmed bör avslå de motioner i vilka högrebelopp yrkas, nämligen motionerna 1993/94:Kr307 yrkandena 46 och51, 1993/94:Kr407 yrkande 1, 1993/94:Kr409 yrkande 1,1993/94:Kr411 yrkandena 1 och 3 samt 1993/94:Ub906 yrkande 21.UtbetalningsrutinernaI budgetpropositionen aviserar regeringen att utbetalningen avstatsbidraget till folkbildningen, som sker kvartalsvis iförskott, skall ändras till att ske i efterskott.Utbetalningen av anslaget bör även fortsättningsvis skekvartalsvis i förskott enligt motionerna 1993/94:Kr407 (s)yrkande 2, 1993/94:Kr409 (s) yrkande 2, 1993/94:Kr412 (kds),1993/94:Kr413 (c), 1993/94:Kr414 (fp) och 1993/94:Kr415 (fp). Imotionerna anförs dels att en ändrad utbetalningsrutin kommeratt medföra en reell besparing på statsbidraget tillfolkbildningen om sammanlagt , dels att enmånadsvis utbetalning kommer att medföra administrativtmerarbete för studieförbunden och folkhögskolorna.Utskottet vill först erinra om att ett av syftena medstatsbidragsreformen var att underlätta förstudieförbund och folkhögskolor att kunna minska sinadministration. En övergång till månadsvisa utbetalningar avstatsbidraget torde -- särskilt på det lokala planet -- medföraen viss ökning av administrationen. Vidare vill utskottet erinraom att utbetalningsrutinerna ändrades så sent som den 1 juli1993. Mot denna bakgrund och med tanke på att ändradeutbetalningsrutiner reellt sett kommer att innebära en minskningav folkbildningens resurser för /95 med 25miljoner kronor anser utskottet att ändringen inte börgenomföras. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna 1993/94:Kr407 yrkande 2, 1993/94:Kr409 yrkande 2,1993/94:Kr412, 1993/94:Kr413, 1993/94:Kr414 och 1993/94:Kr415som sin mening ge regeringen till känna.UtvärderingNär beslöt om ett nytt anslagssystem förfolkbildningen och om mål för statsbidragsgivningen godkändesäven riktlinjer för uppföljning och utvärdering (prop.1990/91:82 s. 40--43). I propositionen anfördes bl.a. följande.En samlad uppföljning och utvärdering är en nödvändig del iden statliga budgetprocessen. Den uppföljning och utvärderingsom är av intresse för riksdag och regering skall alltsårelateras till den statliga bidragsgivningen. Folkbildningsrådetgör uppföljning av den verksamhet som bedrivs med statsbidragsamt utvärderar denna. Staten tar dels del av rådets utvärderingmen gör även en egen bedömning av materialet. Den bedömning somstaten därvid gör bör vara en viktig utgångspunkt för beslut omframtida resurstilldelning. Den kan även föranleda en revideringav de mål som staten fastställt för sin bidragsgivning.-- -- --Enligt min mening finns det anledning att även bedriva ettutvärderingsarbete som är helt frikopplat från det somfolkbildningen själv skall svara för. Ett sådant arbete kan skegenom att regeringen lägger ut tidsbegränsade uppdrag t.ex. särskild utredare eller till en forskningsinstitution.Statens fördjupade utvärdering av folkbildningsverksamheten börgöras . Genom ett sådant förfarande tillgodosesäven önskemål om att utvärderingen bör göras åtskild från demsom är ansvariga för verksamhetens genomförande.På regeringens uppdrag har en särskild utredare föreslagitprinciper för utvärdering av folkbildningen (SOU 1993:64).Förslaget har remissbehandlats. I budgetpropositionen aviserarregeringen att en utredning skall tillsättas meduppgift att planera och låta genomföra en kvalitativ utvärderingav folkbildningen.I motion 1993/94:Kr402 (c) hemställs att utvärderingen skallinnefatta en analys av vilka effekter besparingarna påfolkbildningsanslaget har fått. Analysen bör även avse vilkaeffekter som uppstått genom att principen om ett enda samlatbidrag som folkbildningen själv fritt disponerar över harövergivits i och med de särskilt anvisade,arbetsmarknadspolitiskt betingade medlen. Utvärderingen bör varaklar i sådan tid att resultaten kan ligga till grund förkommande års budgetarbete.Den kommande utvärderingen av statsbidragsgivningen tillfolkbildningen skall enligt uppgift i första hand ställaverksamheten i relation till de från början uppställda målen förstatsbidragsgivningen. Utskottet utgår från att viss hänsyn ävenkommer att tas till de delvis förändrade förutsättningar förverksamheten som besparingarna och anvisandet av särskilda,arbetsmarknadspolitiska medel har inneburit. Utskottet anser attnågot initiativ från sida i denna fråga inte ärnödvändigt. Motion 1993/94:Kr402 avstyrks.Inrättande av viss folkhögskolelinjeRegeringen bör enligt motion 1993/94:Kr403 (fp) att verka för att afasilinjerinrättas på folkhögskolor i samtliga län. Motionärerna redovisarvilken stor betydelse särskilda folkhögskolekurser har för attafatiker skall kunna återgå till ett så normalt liv som möjligt.När det nya statsbidragssystemet infördes uttalades atthandikappade skall vara en viktig målgrupp för folkbildningen. fördjupade anslagsframställning konstaterasatt folkbildningen vänder sig till alla grupper medfunktionshinder och att den kan utformas så att de varierandeutbildningsbehoven tillgodoses. Folkbildningen kan enligtFolkbildningsrådet ge nya livschanser genom att erbjuda anpassadutbildning till dem som på grund av handikapp fått enbristfällig utbildning eller behöver nya kunskaper.Folkbildningen kan också vara ett led på vägen mot ett arbete.Folkbildningsrådet anser vidare att folkbildningen har visat sigha både viljan att undanröja studiehinder och godaförutsättningar för att anpassa verksamheten till de storautbildningsbehov som personer med funktionshinder har.Utskottet delar motionärernas uppfattning om folkbildningensbetydelse för att människor med olika handikapp skall fåmöjlighet att utvecklas och skaffa sig kunskaper. Det nyastatsbidragssystemet har tillskapats bl.a. med syfte att gefolkbildningen möjlighet att själv utforma sin verksamhet,vilket är ett uttryck för tilltron till folkbildningens förmågaoch vilja att inom sina ekonomiska ramar sträva efter atttillgodose behoven hos olika grupper av handikappade. Det har --som anges i motionen -- också inrättats utbildning inomfolkhögskolan som är av stort värde för afatikers möjlighet attåtergå till ett normalt liv. Mot bakgrund av det anförda bör detenligt utskottets mening inte göras något uttalande ominrättande av särskilda linjer m.m. inom folkhögskolan.Utskottet föreslår därför att motion 1993/94:Kr403 inteföranleder någon åtgärd.Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen (B 2)MedelsanvisningenUnder anslaget Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen anvisas medel som disponeras av Nämnden förvårdartjänst (NV) för handikappåtgärder, forsknings- ochutvecklingsarbete samt förvaltningskostnader. Vidare anvisasmedel till () vid Stockholmsuniversitet för tolkutbildning för döva, dövblinda ochvuxendöva, för teckenspråkslärarutbildning samt förförvaltningskostnader vid TÖI. Regeringen föreslår en uppräkningav anslaget med till totalt 63 959 000kronor, vilket bl.a. har sin grund i beslut vidföregående om en förstärkning av medlen till stöd ochservice åt handikappade (prop. 1992/93:159, yttr.1992/93:KrU11y, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321).Utskottet tillstyrker att anvisar det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet.Produktion av studiematerialI motion 1993/94:Kr401 (v) hemställs om ett uttalande frånriksdagen om behovet av medel för produktion av studiematerialatt användas vid utbildning inom folkbildningen för personer medutvecklingsstörning eller afasi. Verksamhet för dessa grupperkräver stora extrainsatser, och produktionen av studiematerialgörs ofta i små upplagor. De nämnda gruppernas behov avstudiematerial blir enligt motionen inte tillgodosedda ibudgetpropositionen.Utskottet behandlade vid föregående motioner medmotsvarande innehåll (bet. 1993/94:KrU13). Utskottet redovisadeatt när det nuvarande statsbidragssystemet för folkbildningeninfördes inräknades medel avseende insatser för handikappade idet nya anslaget. Dessa medel ingår således i de bidrag somFolkbildningsrådet fördelar till studieförbunden ochfolkhögskolorna. Därutöver utgår medel från det nu aktuellaanslaget för vissa merkostnader för handikappades utbildning vidfolkhögskola. Utskottet konstaterade vid föregående attmedel till produktion av studiematerial för handikappade inomolika utbildningsformer utgår från flera anslag och att detfinns flera ansvariga inom området. Utskottet uttalade att detär viktigt att samråd sker och att möjligheterna till samverkantas till vara. Utskottet uttalade också att tillgängliga medelbör utnyttjas så effektivt som möjligt för att de handikappade-- även inom små grupper -- skall få möjlighet till delaktighetoch jämlikhet inom bl.a. folkbildningen. Det ankommer på deansvariga inom området att prioritera mellan olikahandikappgruppers behov och att påtala de brister som kanfinnas.Utskottet har inhämtat att påbörjaten kartläggning av produktionen av studiematerial för att kunnabelysa bl.a. vilka aktörer som finns på området, vilkenomfattning produktionen för olika grupper har och vilka behov avsamordning det finns. har i sin fördjupadeanslagsframställning anfört att man avser att belysa huruvidaolika handikappgrupper får sina behov tillgodosedda genom detnya statsbidragssystemet och på vilket sätt behoven tillgodoses.Folkbildningsrådets kommande utvärdering skall även avse fråganhur de olika stödformer som finns samverkar. Utvärderings- ochmetodarbete skall genomföras tillsammans med Nämnden förvårdartjänst. Utskottet erinrar slutligen om att en statligutvärdering av folkbildningen påbörjas inom kort.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdageninte bör göra ett sådant uttalande om medelsanvändningen underanslaget som yrkas i motion 1993/94:Kr401. Yrkandet avstyrkssåledes.Bidrag till kontakttolkutbildningFörsöksverksamhet med kontakttolkutbildning påbörjades under1960-talets senare del. Från och med /75överfördes administrationen av utbildningen från till (). Från och /78 ansvarade studieförbunden och folkhögskolornaför kontakttolkutbildningen, varvid SÖ ansvarade för kontrollenav utbildningens kvalitet och för fördelningen av statsbidraget.Medel till utbildningen beräknades under tre anslag, nämligenunder folkhögskoleanslaget, under studiecirkelanslaget och --beträffande vissa merkostnader för utbildningen -- under ettsärskilt anslag till kontakttolkutbildning. När det nyaanslagssystemet för folkbildningen infördes från och /92 överfördes samtliga medel avseendekontakttolkutbildningen till det särskilda anslaget tillutbildningen. Dit fördes också de medel för administration avkontakttolkutbildningen som dittills beräknats under anslagettill SÖ.Från och med /92 disponeras det särskildaanslaget till kontakttolkutbildning av tolk- ochöversättarinstitutet (TÖI) vid , som redantidigare haft visst ansvar för samordning och kvalitet iutbildningen. TÖI fördelar bidrag till studieförbund ochfolkhögskolor. TÖI ställer också upp de övergripande målen förutbildningen och svarar för utvecklingsarbete och information.Kontakttolkutbildning anordnas inom områdena socialtolkning,sjukvårdstolkning, arbetsmarknadstolkning, arbetsplatstolkningoch rättstolkning. Bidrag utgår för undervisningskostnad ochkursadministration. Vid utbildning på folkhögskola lämnas ävenbidrag till inackorderingsstöd, resekostnader och stipendier.Innevarande budgetår uppgår anslaget till 7 974 000 kronor.Av statsfinansiella skäl föreslår regeringen att anslaget tillkontakttolkutbildning bör upphöra med utgången av innevarandebudgetår.I fyra motioner, nämligen 1993/94:Kr404 (fp), 1993/94:Kr405(c), 1993/94:Kr410 (s) yrkande 1 och 1993/94:Kr411 (v) yrkande4, erinras om att beslutat om skyldighet förmyndigheter att vid behov anlita tolk. Motionärerna betonarvikten av att det finns tillgång till tolk för att tryggainvandrares och flyktingars rättssäkerhet och för att underlättaanpassningen till det svenska samhället. Motionärerna anför attkontakttolkutbildningen inom folkbildningen är ett flexibeltkomplement till den mindre omfattande tolkutbildning som skerinom högskolan.