bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Därmed sviker Socialdemokraterna sitt vallöfte attsätta kampen mot arbetslösheten främst.Den återställarstrategi som den socialdemokratiska regeringen har valtinnebär att många av de förbättringar i företagsklimatet som den borgerligaregeringen införde avskaffas utan att något annat sätts i deras ställe. Deekonomiska effekterna därav blir negativa, både i sak och vad avserstabiliteten i företagandets villkor. De politiska effekterna av den valdakonfrontationspolitiken riskerar att bli långvariga.Folkpartiets förslag utgår från att kampen mot arbetslösheten sätts främst.Vi avvisar därför ett flertal skattehöjningar på företagande och risktagande.De föreslagna besparingarna uppfyller inte heller våra krav på rättvisa. Istället redovisar vi andra förslag till minskade utgifter.Utöver de direkta positiva effekter på de offentliga finanserna som dessaförslag medför leder förslag till en snabbare tillväxt och störreökning av sysselsättningen än regeringens förslag. Storleken på effekterna ärdet svårt att uppskatta, men vi konstaterar att en procentenhet lägrearbetslöshet förstärker de offentliga finanserna med 8--10 miljarder kronor.Enligt vår uppfattning bör den högsta marginalskatten maximeras till ca50 %. Den totala skattekvoten bör inte heller nämnvärt överstiga 50 %.Budgetunderskottet måste avskaffas senast till 1998.Den borgerliga regeringen menade att det var nödvändigt att genom en radolika åtgärder skapa en miljö som stimulerade människor att starta företag ochsmå företag att växa. I det syftet genomfördes en rad reformer: skattereglergjordes om, vissa strategiska skattesänkningar genomfördes, arbetsrättenreformerades, stödet till innovationsverksamhet ökades, finanspolitikenutformades för att skapa förutsättningar för sänkta räntor osv. Det fanns ocksåen beredskap att gå vidare med ytterligare åtgärder.Värdet av varje enskild åtgärd kan alltid diskuteras. Men det var uppenbartatt den sammantagna effekten av det som hade genomförts var en mycketoptimistisk stämning bland svenska småföretagare, manifesterad bl.a. i någrastudier om framtidstron.Den nya regeringen väljer nu en helt annan strategi. Det mesta av de konkretaåtgärder som den avgående regeringen har genomfört tas tillbaka utan attersättas av någonting annat. Bedömningen är uppenbarligen att en återgång tillden politik som fördes är tillräcklig för att få till stånd denönskade expansionen. Vi tror att det är en felbedömning.Folkpartiets ekonomiska politik har som mål: 500 000 nya jobb . Eliminerat budgetunderskott senast till 1998. Fördjupad välfärd och ökad valfrihet i offentlig service. En gradvis men snabb omställning av den ekonomiska aktiviteten i samhället iriktning mot kretsloppstänkande och ekologisk balans.Det som behövs är alltså en samlad strategi mot landets ekonomiska problemsom berör flera politiska fält. Den ekonomiska politiken rymmer alltid svåramålkonflikter, och de kan bara hanteras inom ramen för en sammanhållen politik.Den nya regeringen har inte redovisat någon sådan strategi. Det är farligt.Om man t.ex. i det vällovliga syftet att sanera statsfinanserna lägger framförslag på företagsskatteområdet, som missgynnar nyföretagande, motverkar man isjälva verket det angivna syftet.Folkpartiets kritik mot den nya regeringens politik kan sammanfattas i fyrapunkter:1. Regeringen försämrar villkoren för företag och företagare, vilket medföratt fler människor förblir arbetslösa.2. Regeringen ger genom sin återställarpolitik fullständigt fel signaler tillkommunerna och hotar därmed såväl enskilda människors välfärd som derasvalfrihet.3. Regeringen slår sönder skattereformen och planerar för en avsevärd höjningav skattetrycket, vilket -- som -- kommer att ge stora ekonomiskaskadeverkningar.4. Regeringen är en konfrontationsministär som genom sin vänstersamverkanskärper motsättningarna och undergräver förtroendet för den ekonomiskapolitiken.Det berättigade i denna kritik visar sig inte minst på skatteområdet.Regeringen har föreslagit flera åtgärder som kommer att göra det svårare attdriva företag -- särskilt små företag -- i . Det försvårar anskaffningen av riskkapital,särskilt i små företag. Rätten att kvitta en förlust i ett nystartat småföretag mot inkomst avtjänst slopas. Den kvittningsrätten var visserligen ett avsteg frånskattereformen, men är starkt motiverad för att stimulera anställda att vågasprånget att starta eget, som kan ge ny sysselsättning. Marginalskatten höjs.Regeringen föreslår också en rad andra åtgärder utanför skatteområdet somockså försvårar för företagen.Den mest angelägna uppgiften när det gäller det svenska företagsklimatet äratt på allt sätt motverka den socialdemokratiska återställarpolitiken.Skattepolitiken bör utformas så att högsta marginalskatt maximeras till omkring50 %. Den totala skattekvoten bör inte heller nämnvärt överstiga . Mendärutöver är det självfallet också angeläget att vidta ytterligare offensivaåtgärder.En sådan skulle vara att genomföra en skatteväxling med sänktmoms eller arbetsgivaravgift för tjänsteföretag finansierat med bl.a. höjdamiljöskatter. Många bedömningar är helt entydiga i fråga om tjänsteföretagenssvårigheter att expandera tillräckligt snabbt och kraftigt vid nuvarandeskattebelastning, och en sänkning framstår därför som mycket angelägen. Det ärju framför allt inom tjänsteföretagen som de många nya jobben måste komma.Höjda miljöskatter är inte bara en finansieringskälla för en sådanskattesänkning utan har också långsiktigt positiva effekter på införandet avmera miljövänliga processer och mer miljövänlig produktionsteknik. Detta i sintur torde ha positiva effekter på konkurrenskraften, eftersom ambitionerna inommiljöpolitiken ökar i många länder. En avancerad och modern miljöteknik kandärför medverka till att svenska företag blir mer framgångsrika på både deninhemska och den internationella marknaden.Vad vi här anfört om riktlinjer för den ekonomiska politiken bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker jag motion Fi3 såvitt avser skattefrågor.5. Inriktningen av skattepolitikenLars () anför:Regeringen har förankrat huvuddragen i sina förslag till inriktning av denekonomiska politiken genom samtal och förhandlingar med Vänsterpartiet.Förslagen på skatteområdet i proposition 1994/95:25 innebär att väsentligadelar av skattepolitik kan förverkligas. stödjersåledes i huvudsak propositionens förslag på skatteområdet. På några punktervill dock anmäla avvikande mening.Bland de yrkanden som utskottet behandlar under denna rubrik ingårVänsterpartiets krav på en fördubbling av koldioxidskatten fr.o.m. den 1januari 1995. vill ha ett ökat skatteuttag på sådan produktionoch konsumtion som påverkar vår miljö negativt. Även förespråkarmiljörelaterade skatter och yrkar bl.a. en höjning av koldioxidskatten fr.o.m.den 1 juli 1995.Utskottet avstyrker yrkande angående höjdkoldioxidskatt och anför främst att den planerade utredningen om en ökadmiljörelatering av skattesystemet nu kommer att tillsättas. Det är mycketangeläget att detta utredningsarbete kommer i gång, men även om arbetet bedrivsskyndsamt bör inte alla skatteskärpningar på miljöområdet anstå tills dess attdetta utredningsarbete avslutats.Regeringen har också delvis anslutit sig till denna syn i samband med fråganom finansieringen av EU-avgiften. I denna fråga har regeringen ochvänsterpartiet träffat en överenskommelse om att finansiera avgiften bl.a.genom höjningar av vissa miljörelaterade skatter. En överenskommelse som ocksåomfattar en höjning av industrins koldioxidbeskattning . Detta är ettviktigt steg i rätt riktning, men steget bör inte anstå till 1996.Under de senaste åren har den totala skatten på t.ex. olja som bränsle iindustrin sänkts . För kol har skatten sänkts . Sänkningarnahar resulterat i att användningen av fossila bränslen ökar inom industrin,tvärtemot uttalade miljöönskemål. Miljö- och resurshushållningsskäl talar föratt industrins energiskatter återställs. kan framhållas attindustrins konkurrens- och marknadsläge har förstärkts kraftigt, bl.a. genomkronkursen, produktivitetshöjningar och återhållsamma löneavtal. Detta gör attdet inte finns några betydande konjunkturella skäl som talar mot den föreslagnahöjningen av koldioxidskatten. Vi föreslår därför att koldioxidskatten förindustrin höjs per kg koldioxid. Dettatorde kunna ge ökade skatteintäkter på , vilket göratt åtgärden är välmotiverad även av statsfinansiella skäl. Vi erinrar också omatt regeringen har möjlighet att medge nedsättning av industrins energiskatterunder det generella tak på av försäljningsvärdet som för närvarandetillämpas. Vad gäller detta tak så är således även berett attdiskutera ytterligare tillkommande lättnader för vissa företag vad gällerutformning av taket.Med det anförda yrkar jag bifall till motion Fi5 yrkande 25.6. Inriktningen av skattepolitikenRonny Korsberg (mp) anför:I motion Fi 5 av m.fl. (mp) lägger fram enekologiskt och socialt genomtänkt budgetsanering.I motionen framhålls att den ekonomiska politikens huvudmål måste vara enekologiskt uthållig och socialt ansvarsfull samhällsutveckling. Detta synsättmåste prägla även skattepolitiken.Som anförs i motionen är regeringens förslag otillräckliga vad gäller attminska statens underskott. Budgetsaneringen måste innehålla inslag av såvälbesparingar som skattehöjningar. Vi anser att sammansättningen av skatter ochbesparingar måste vara sådan att investeringar och produktion, framför allt iframtidsbranscher, tar fart. Aktivt företagande skall gynnas. Det gällersärskilt nyföretagande och småföretagande i landets alla delar. Resursslöserioch verksamheter som skadar miljö och människor skall utsättas förökade ekonomiska krav genom ökad beskattning.Även direkt stimulerande åtgärder behövs för att förbättra den ekonomiskautvecklingen och förnya näringslivet. Därigenom ökar skatteintäkterna, ochräntorna på statsskulden minskar. Budgetförstärkningar som skattehöjningar ochbesparingar kan inte ensamma bli tillräckliga för att minska statsskulden.Skatteväxling för miljönRegeringens förslag om höjd egenavgift och värnskatt innebär en ökadbeskattning av arbete men däremot inte av miljöpåverkande verksamheter ellerutsläpp. Därmed förskjuts kostnaderna till miljöns nackdel. Det motverkar enpolitik för en bättre miljö. Vi anser att skatt på arbete skall sänkas. Denrelativa skatten på arbete är fortfarande mycket hög i vårt land. en hög grad av sysselsättning och arbetsintensiva verksamheter somåtervinning, vård och omsorg.Vi anser att koldioxidskatten skall höjas. Det skulle verka styrande främstmot ökat nyttjande av biobränslen. Därigenom skulle försurande och andramiljöstörande utsläpp minska, fler arbetstillfällen skulle uppkomma iskogsbruk, industri och transportnäringar. Samhällsekonomiskt skulle dettaalternativ ha stora fördelar.En väl planerad stegvis ökning av koldioxidskatten skulle dessutom leda tillsnabb teknikutveckling och skulle dessutom leda till att dendel av näringslivet som lever med stora devalveringsvinster ges incitament attinvestera vinsterna på ett för miljön och för en hållbar utveckling riktigtsätt.Koldioxidskatten skall gälla utsläpp från förbränning av fossila bränslen ochvara lika stor oavsett vilken verksamhet som ger upphov till dem.Begränsningsregler bör införas för viss industri som av internationellakonkurrensskäl under en övergångstid inte kan tåla en sådan beskattning och därverksamheten i stället skulle komma att bedrivas utom landets gränser medfortsatta höga utsläpp. Skatten bör höjas till /kg fr.o.m. den 1 juli1995.Vi anser också att kommunerna skall ges vidgad beskattningsrätt. De bör kunnabeskatta bensin och andra fossila bränslen, utsläpp av förorenat vatten frånhushåll och företag, produktion av vattenkraft och uttag av vissa råvaror.Därigenom ges betydligt bättre möjligheter till sänkt skatt på arbete även iden kommunala sektorn. Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning föratt lägga fram förslag till ökad beskattningsrätt. Ett förslag börtillställas senast den 1 juli 1996.Skydda låginkomsttagarna från nedskärningarVi anser att omfattande besparingar måste göras i statens utgifter. Dettamåste emellertid göras på ett socialt acceptabelt sätt, dvs. så att de som harallra sämst förmåga att klara åtstramningar undantas. Vårt förslag är att desom tjänar inte skall drabbas av ökad skatt ellerminskade pensioner.Vi anser att beskattningen av arbete totalt sett inte skall ökas. Den bör istället minskas och ersättas med främst miljörelaterade skatter. Vi anser ocksåatt inkomsttagare i högre inkomstskikt kan tåla en högre beskattning. Förslagetom värnskatt kan därför accepteras.Vi inser emellertid att höjda marginalskatter medför problem och tenderar attbefästa och förstärka orättvisor. För att minska dessa olägenheter krävsmotverkande åtgärder.Jag yrkar att med bifall till motion Fi 5 yrkandena 1--5 såvittgäller skattefrågor som sin mening uttalar vad som här har anförts omskattepolitikens inriktning.7. Kapitalinkomst av utdelning och reavinst på aktier m.m.Bo Lundgren (), (), (), (), (), () och ()anför:Regeringen föreslår att aktieutdelning och kvarhållna vinster inom bolagenskall beskattas dubbelt, först i bolaget och därefter hos ägaren. Avsikten sägsvara att återställa reglerna till vad som gällde års ändringar.Dubbelbeskattningen innebär att avkastningen i ett aktiebolag beskattas högreän avkastningen i en enskild firma eller ett handelsbolag, i ställetför . För delägare i fåmansbolag blir skatten i många fall nästan 70 %.Särskilt för de mindre och medelstora företagen kommer kraven på avkastning atthöjas väsentligt, vilket kommer att leda till stora problem för dessa företag.Regeringens förslag kommer att försvåra riskkapitalförsörjningen, särskiltför de mindre och medelstora aktiebolagen, och kommer att ge sämreförutsättningar för expansiva och nya företag. De nackdelar som uppkommer föraktiebolagen genom att eget kapital beskattas väsentligt hårdare än lånatmedför också att soliditeten inom svenskt näringsliv kommer att försvagas. Ensådan utveckling innebär ytterligare försämringar av tillväxtförmågan, och mankan också förutse en icke önskvärd övergång från aktiebolag till handelsbolag.Tidigare fanns särskilda regler som lindrade eller elimineradedubbelbeskattningen, det s.k. Annellavdraget. Några planer på att återinföradetta avdrag finns inte. I stället aviserar regeringen andra åtgärder för inte skall få en totalt sett ökad skattebelastning för företagen, jämförtmed vad som gällde års ändringar. Dessa åtgärder torde emellertidinte alls kompensera de negativa effekterna av att återinföradubbelbeskattningen.Vi anser att propositionen bör avslås i dessa delar. Detta innebär bifalltill motionerna Fi1 yrkandena 15 och 16, Fi2 i denna del, Fi3 yrkande 5 och Fi6i denna del.Huvudbestämmelserna om beskattning av utdelning och reavinst på aktier finnsi 3 § lagen om statlig inkomstskatt. Regeringens förslag till ändringar avdenna paragraf bör alltså avslås. Detsamma gäller de föreslagnaföljdändringarna i andra lagrum. Med anledning härav yrkar vi avslag påföljande av regeringen föreslagna lagändringar:Lagen om statlig inkomstskatt: 2, 3, 7, 22, 24 och 27 §§Kommunalskattelagen: anvisningarna till 22, 23 och 24 §§Uppbördslagen: 10 §KupongskattelagenLagen om självdeklaration och kontrolluppgifterLagen om återföring av obeskattade reserverLagen om avkastningsskatt på pensionsmedel: 7 §Lagen om ersättningsfonderLagen om räntefördelning vid beskattningLagen om expansionsmedelLagen om periodiseringsfonderLagen om avdrag för underskott av näringsverksamhetLagen om återföring av skatteutjämningsreserv: 13 §Lagen om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare ifåmansföretag: 10 och 11 §§Lagen om beskattning av viss vidareutdelning8. Skattesatsen för kapitalinkomsterBo Lundgren (), (), (), (), () och () anför:Regeringens förslag att höja skatten på sparande från innebärett steg tillbaka mot de förhållanden som bidrog till att skapa denspekulationsekonomi som var grundorsaken till krisen i den finansiella sektorn.Avvikelsen i skatteuttag jämfört med flera andra länder blir större med riskför framtida kapitalflykt. Redan under arbetet med skattereformen 1990 framkomatt en skattesats på kunde befaras vara alltför hög. Eftersomkapitalinkomster beskattas nominellt kommer en normal ränta inte att räcka tillför att kompensera det förändrade penningvärdet ens vid låg inflation.Propositionen bör avslås, vilket alltså innebär bifall till motionerna imotsvarande delar (Fi1 yrkande 14, Fi2 yrkande 25 i denna del och Fi6 i dennadel). Det anförda innebär avslag på regeringens förslag till ändring av 10 §lagen om statlig inkomstskatt och 2 § uppbördslagen. Vi återkommer nedan tillvissa följdändringar m.m.9. FörmögenhetsskattenBo Lundgren, , , och (alla m) anför:Förmögenhetsskatten har väckt kritik i mångahänseenden, bl.a. för sina snedvridande effekter. Skatten har bl.a. lett tillatt personer som byggt upp företag i flyttat utomlands med de negativaeffekter det medför. I en doktorsavhandling gjordes bedömningen attstatsfinanserna som en följd försämrades så att skatten inte gav någotnettotillskott.Om regeringens förslag att återinföra denna skatt genomförs innebär dettatillsammans med den höga skattesatsen för kapitalinkomster attförutsättningarna för sparande och kapitalbildning försämras kraftigt. Dessutomökar avkastningskraven på investeringar i mindre och medelstora företag. Viyrkar därför avslag på propositionen i vad avser ändring i lagen om upphävandeav lagen om statlig förmögenhetsskatt, vilket innebär bifall till motion Fi1yrkande 21.10. Skattesatsen för avkastningsskatten på kapitalförsäkringskapitalBo Lundgren (), (), (), (), () och () anför:Vi har i det föregående yrkat avslag på regeringens förslag beträffandeskattesatsen för kapitalinkomster. Avslag på regeringens förslag i dessa frågorinnebär att den i propositionen föreslagna följdändringen i fråga omskattesatsen för kapitalunderlag som avser kapitalförsäkring också bör avslås,enligt vad som föreslås i motionerna Fi1 yrkande 18, Fi2 yrkande 25 i denna deloch Fi6 i denna del (9 § andra stycket lagen om avkastningsskatt påpensionsmedel).11. Avkastningsskatten för pensionsförsäkringar och pensionssparkontonBo Lundgren, , , och (alla m) anför:Skattesatsen för avtalsförsäkringar på arbetsmarknaden har legat på nuvarandenivå alltsedan skattereformen och har alltså inte något direkt samband medskattesatsen för kapitalinkomster. Skattesatsen för annat pensionssparande haranpassats till samma nivå i syfte att ge goda förutsättningar för långsiktigtpensionssparande. Enligt vår uppfattning är det inte godtagbart att nu iefterhand höja avkastningsskatten. En sådan åtgärd rubbar förutsättningarna förredan ingångna avtal och får svåra verkningar för parterna på arbetsmarknaden.Den skattehöjning med som regeringen föreslår innebär t.ex. attavkastningen efter skatt troligen inte längre räcker till för att betala deavtalade pensioner som redan utgår, och problemet är i princip detsamma även iövrigt. I propositionen finns inte någon som helst analys för att man närmareskall kunna bedöma sådana och andra negativa effekter och hur problemen skallkunna lösas.De föreslagna skattehöjningarna ökar dessutom skillnaderna mot andra länderytterligare, vilket kommer att leda till att långsiktigt placerat kapitallämnar Sverige.Vi yrkar avslag på propositionen i denna del, vilket innebär bifall tillmotionerna Fi1 yrkande 17, Fi3 yrkande 6 och Fi6 i denna del.12. Avkastningsskatten för pensionsförsäkringar och pensionssparkontonIsa () anför:Med hänsyn till de negativa effekter som regeringens förslag skulle medförapå arbetsmarknaden yrkas i motion Fi3 yrkande 6 avslag på propositionen i vadavser avtalspensioner. Den skattehöjning med som regeringenföreslår innebär t.ex. att avkastningen efter skatt troligen inte längre räckertill för att betala de avtalade pensioner som redan utgår. De merkostnader somuppkommer måste betalas, men av vem och på vilket sätt? I propositionen finnsinte någon som helst analys för att man närmare skall kunna bedöma sådana ochandra negativa effekter och hur problemen skall kunna lösas. Jag yrkar bifalltill motionen och avslag på propositionen i denna del.13. AllemansfonderBo Lundgren (), (), (), (), (), (), () och NilsFredrik () anför:Sparande i allemansfonder beskattas enligt samma principer somannat sparande. Det finns enligt vår uppfattning inga skäl för att frångå dennagoda ordning. Vi yrkar alltså avslag på propositionen i denna del och bifalltill motionerna Fi1 yrkande 20, Fi2 yrkande 22, Fi5 yrkande 16 och Fi6 i dennadel.14. Marginalskatten på förvärvsinkomsterBo Lundgren (), (), (), (), () och () anför:Regeringens förslag innebär att marginalskatten på arbetsinkomster höjs föralla. Den högsta marginalskattesatsen, som kommer att omfatta omkring entredjedel av de heltidsarbetande, skärps från skattereformens mål på tillca . Regeringens politik leder tillbaka mot 1970- och 1980-talensmarginalskatteelände. Detta är ett allvarligt brott mot skattereformen ochskulle på nytt sätta vårt land i stora svårigheter.Samtidigt föreslår regeringen att grundavdraget vid statlig inkomstskattåterinförs fr.o.m. inkomståret 1995.Riksdagens beslut att tillfälligt slopa det statliga grundavdraget ärutformat som en skatteskärpning som i stort sett drabbar alla med inkomsteröver brytpunkten lika, utan att marginalskatten påverkades. Enligt våruppfattning finns det inte skäl att nu ompröva detta beslut.Regeringen föreslår också att inflationsskyddet av skatteskalan och det såkallade reallöneskyddet skall urholkas. Förslaget innebär att realt oförändradeinkomster successivt kommer att drabbas av högre skatt. Successivt kommer alltfler att flyttas upp över gränsen för uttag av statlig inkomstskatt och därmedfå en marginalskatt på . För vissa kategorier, exempelvisATP-pensionärer, innebär det urholkade inflationsskyddet tillsammans med denminskade indexeringen av pensionsförmånerna en dubbel förlust. Ävenskatteuttaget och marginalskatten under brytpunkten höjs, eftersom ävengrundavdraget försämras av det urholkade inflationsskyddet.Vi yrkar avslag på propositionen i dessa delar, bifall till motionerna Fi1yrkandena 26--28, Fi2 yrkandena 23 och 40, Fi3 yrkande 4, Fi4 yrkande 22 ochFi6 i denna del och avslag på motion Fi4 yrkandena 21, 23 och 24.Det anförda innebär att skiktgränsen vid taxering bör beräknas medutgångspunkt i skiktgränsen vid taxering, , som skallomräknas med hänsyn till förändringarna i penningvärdet och tillreallöneskyddet på . Skiktgränsen vid taxering blir då 207 300kr, vilket bör anges i 10 § första stycket lagen om statlig inkomstskatt istället för vad som står där om skiktgränsen vid taxering. Vidare börbestämmelserna om grundavdrag i 48 § 2 mom. kommunalskattelagen justeras såatt inflationsskyddet blir oförändrat även vid den kommunala beskattningen.15. Marginalskatten på förvärvsinkomsterIsa () anför:Som framgår av folkpartimotionen bör man slå vakt om skattereformen med singrundläggande målsättning om en marginalskatt på högst . Jag hänvisar tillvad jag anfört om detta i min avvikande mening om skattepolitiken med deskattefrågor som där ingår.Vi kan alltså inte gå med på den s.k. värnskatt som regeringen nu föreslår.Jag avstyrker propositionen i denna del och motion Fi3 i motsvarande del(yrkande 4).16. Marginalskatten på förvärvsinkomsterLars () anför:Vänsterpartiet har vid tidigare riksdagar föreslagit att statsskatten skallhöjas från och stödjer därför regeringens förslag. Därutöver börett nytt skikt inrättas i skatteskalan i skatt för inkomster över300 . Höjningen bör ligga kvar i vart fall till den tidpunkt dåstatsskulden slutar att öka men ändringen bör tills vidare kunna tas in i densärskilda lag som regeringen föreslår (bil. 1 , lagförslag3) i form av ett följande tillägg till 2 § andra stycket: "För inkomst somöverstiger utgör skatten av det överskjutandebeloppet. "föreslår regeringen att grundavdraget vid den statliga taxeringenskall återinföras .