bet · GI01KU23 · 1994-12-07 00:00:00 — val av företrädare för i Europaparlamentetm.m. Företrädare för i skall utses genomallmänna direkta val. För tiden från anslutning tillEuropeiska unionen och fram till det första allmänna direktavalet i skall inom sig utse företrädare förSverige i på det sätt som självtbestämmer.Med begagnande av sin initiativrätt lägger utskottet i dettabetänkande fram förslag till lag med bestämmelser om riksdagensval av företrädare för i intill desssådana företrädare utsetts i allmänt val. I lagen finns ävenbestämmelser om ekonomiska förmåner för sådana av riksdagenvalda företrädare.I betänkandet behandlas även en motion, väckt med anledning avpropositionen 1994/95:19 om medlemskap i , gällande frågor om allmänna direkta val av företrädarei . Utskottet avstyrker motionen med hänvisningtill regeringens kommande förslag till svensk lagstiftning omsådana val. 1994/95:K2 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om val till i september1995,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att valsättet skall anknyta till vad somgäller vid riksdagsval,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att hela landet skall vara en valkrets ochatt partierna ges möjlighet att själva fördela mandat regionalt. inför EG lämnade i sitt betänkande (SOU1993:14) EG och våra grundlagar förslag till ett svensktvalsystem för val till . Utredningen hade haftfrämst två utgångspunkter för sina överväganden. För det förstaatt konstruera ett valsystem som så långt möjligt liknar detsystem som tillämpas för val till . Det innebar attutredningen hade sökt åstadkomma ett proportionellt valsystemmed valkretsar och en fyraprocentsspärr men utan krav påbostadsband för de nominerade kandidaterna. För det andra måsteenligt utredningen systemet tillgodose de krav på enhetlighetsom gemenskapsrätten ställer. Av detta följer att den som ärmedborgare i någon medlemsstat och är bosatt i skall ägarösträtt och vara valbar.Utredningen anförde vidare att eftersom knappast kunderäkna med att få mer än 25 platser i uppstodsärskilda svårigheter att efterlikna riksdagsvalet när ettproportionellt valsystem skall förenas med ett system medvalkretsar. Utredningen föreslog därför ett system i vilketmandaten fördelas i två omgångar. Först fördelas mandaten mellanpartierna, varvid betraktas som en enda valkrets.Därefter fördelas de inom partierna, varvid landet delas in itre valkretsar. Genom att något krav på bostadsband inte ställsupp ger det föreslagna systemet enligt utredningen i praktikenpartierna frihet att välja om de vill tillämpa ett system medvalkretsar eller inte.Riksdagen har slutligt antagit förslagtill en ändring i 8 kap. 4 § regeringsformen, genom vilken detgörs möjligt att i lag meddela föreskrifter om val tillparlamentarisk församling inom EU (prop. 1993/94:114, bet.1994/95:KU9, rskr. 1994/95:24). Ändringen trädde i kraft den 1december 1994.I propositionen 1994/95:19 om medlemskap i anförde regeringen (s. 553) att den avsåg att återkommatill med förslag till övrig lagstiftning som föranledsav ett medlemskap i . Detta gällde bl.a. tullagstiftningen ochlagstiftning om immunitet och privilegier samt lagstiftning omval till Europaparlamentet.Enligt propositionen anges i artikel 31 i anslutningsakten attvar och en av de nya medlemsstaterna frånanslutningen skall hålla ett allmänt direkt val av det antalföreträdare i som anges i artikel 11 ianslutningsakten. Valet skall ske enligt bestämmelserna i aktenav om allmänna direkta val tillEuropaparlamentet. Enligt propositionen förbereds inomJustitiedepartementet en departementspromemoria med förslag tillsvensk lagstiftning om val till Europaparlamentet.Regeringen avsåg att efter remissbehandling av promemorianförelägga förslag till lagstiftning i ämnet, så attval till kan äga rum under 1995.I propositionen framhölls att för tiden från en anslutningfram till valet skall, i enlighet med bestämmelserna i artikel31 i anslutningsakten, den svenska utse företrädareför i har i betänkande (bet. 1994/95:KU17)med vissa ändringar tillstyrkt regeringensförslag till lag med anledning av anslutning tillEuropeiska unionen.2. till EuropaparlamentetArtikel 31 i anslutningsakten (del fyra,Övergångsbestämmelser, avdelning 1, institutionellabestämmelser) har följande lydelse.1. från anslutningen skall var och en av de nyamedlemsstaterna för sitt folk, i enlighet med bestämmelserna irättsakten av om allmänna direkta val tillEuropaparlamentet, hålla ett allmänt direkt val av det antalföreträdare i som anges i artikel 11 i dennaanslutningsakt.2. För tiden från anslutningen fram till valet enligt punkt 1skall parlamentet i var och en av de nya medlemsstaterna inomsig utse företrädare i för sitt lands folk pådet sätt som medlemsstaten själv bestämmer.3. Var och en av de nya medlemsstaterna kan dock besluta atthålla val till mellanundertecknandet och ikraftträdandet av anslutningsfördraget, ienlighet med anslutningsaktens protokoll 8.4. Mandatperioden för de företrädare som väljs enligt punkt 1eller 3 skall löpa ut med mandatperioden för deföreträdare som har valts i de nuvarande medlemsstaterna förfemårsperioden --1999.Enligt artikel 11 i anslutningsakten skall i den rättsakt omallmänna direkta val till som är intagen sombilaga i beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom artikel 2 ha enlydelse som bl.a. innebär att i skall väljas 22företrädare i . I ifrågavarande rättsakt gesbestämmelser om de allmänna direkta valen tillEuropaparlamentet. Bl.a. sägs i artikel 5 att uppdraget somföreträdare i församlingen är förenligt med att vara ledamot avparlamentet i en medlemsstat.I skall således från anslutningen, ienlighet med rättsakten av om allmännadirekta val till , hållas ett allmänt direktval för att välja de 22 företrädarna för iEuropaparlamentet. För tiden från anslutningen till det förstaallmänna direkta valet skall inom sig utse 22ledamöter att vara företrädare för i Europaparlamentet.Hur detta skall ske får självt bestämma.3. Allmänna direkta val av företrädare för iEuropaparlamentet3.1 Pågående utredningsarbete m.m.Inom fortsätter arbetet med utformningenav den departementspromemoria som omnämnts i propositionen1994/95:19 om medlemskap i (se ovan). Avsikten äratt denna promemoria skall innehålla förslag till svensklagstiftning om val till . Efterremissbehandling kommer en proposition i ämnet att föreläggasriksdagen. pågår partiledaröverläggningar i frågaom tidpunkt för valet m.m.3.2 MotionenI motion 1994/95:K2 av m.fl. (m) yrkasriksdagens tillkännagivande till regeringen av vad i motionenanförts dels om val till (yrkande 1), dels om att valsättet skall anknyta till vad somgäller vid riksdagsval (yrkande 2). Slutligen yrkas i yrkande3 att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hela landet skall vara en valkrets ochatt partierna ges möjlighet att själva fördela mandat regionalt.Enligt motionärerna är det naturligt att utformarreglerna för val till i enlighet med dennationella tradition som utvecklats . Valen tillEuropaparlamentet kan enligt motionen ses som en fortsättning påden svenska parlamentariska traditionen. Motionärerna anser attdet är angeläget att den indirekta representationen som måstetillämpas inte blir bestående längre ännödvändigt. Det ligger enligt motionen ett stort värde i att deledamöter som skall representera i gördetta på grundval av ett direkt folkvalt mandat så snart sommöjligt . En lämplig tidpunkt för att anordna Sverigesförsta val till är enligt motionen att anknytaden till den normala tiden för allmänna val i , dvs.september. Eftersom antalet mandat i är mindreän antalet valkretsar vid val till är det enligtmotionärerna rimligt att hela utgör en valkrets.Mandaten bör enligt motionärerna fördelas proportionellt med enspärr på fyra procent.3.3 Utskottets bedömningSom framgått ovan pågår ett beredningsarbeteinom i syfte att förelägga förslagtill svensk lagstiftning om direkta val till Europaparlamentet.Mot bakgrund härav anser utskottet att inte bör göranågra uttalanden i frågan. Motion K2 avstyrks av utskottet.4. val av företrädare för iEuropaparlamentet4.1 Bestämmelser om val inom riksdagenI 7 kap. riksdagsordningen (RO) finns gemensamma bestämmelserom val inom . I en inledande bestämmelse anges att2--12 §§ i kapitlet gäller val som ankommer på kammaren. Vidaresägs att bestämmelserna i följande paragrafer skall tillämpasendast i den mån inte föreskriver annat: 2 § förstastycket (att beredning av val sker av valberedningen), 6 §(förrättande av val som avser valperiod), 8--10 §§(bestämmelser om suppleanter samt bestämmelser om när ledamotskall avgå från uppdraget) och 12 § andra stycket(kompletteringsval i visst fall). I tilläggsbestämmelsen 7.1.1anges vilka val av ledamöter i olika organ som kammaren skallföreta, utöver de val som kammaren förrättar enligtregeringsformen och riksdagsordningen.Enligt 2 § första stycket bereds val inom av en inomriksdagen utsedd valberedning. Ytterligare bestämmelser omvalberedningen finns i paragrafens andra stycke och itilläggsbestämmelserna 7.2.1--7.2.3.Enligt 3 § framläggs vid val som avser två eller flerapersoner en gemensam lista, som upptar namn på så många personersom valet avser, och har listan godkänts av alla ivalberedningens sammanträde deltagande ledamöter eller av allautom en, skall talmannen ställa proposition på godkännande avlistan och förklara de på denna upptagna personerna valda. Omdet begärs av ett visst antal riksdagsledamöter skall val medslutna sedlar förrättas. Detta val skall äga rum vid ettföljande sammanträde. I paragrafens andra stycke finns särskildabestämmelser för det fall att det följer av särskild bestämmelseatt innehavare av visst uppdrag skall väljas för sig.I 4 § finns ytterligare bestämmelser om hur val förrättas ochom fördelning av platser mellan partier. Bestämmelser ges även itilläggsbestämmelserna 7.4.1--7.4.5. Val med slutna sedlar får,enligt 5 §, överklagas hos valprövningsnämnd. Valskall gälla utan hinder av att det har överklagats. Itilläggsbestämmelserna 7.5.1--7.5.3 ges ytterligare bestämmelseri detta avseende.I 6 § finns bestämmelser om val som motsvarar riksdagensvalperiod.Har ny ledamot tagit plats i med anledning av attutgången av val till har blivit ändrad efteröverklagande, skall, enligt 7 §, val som har förrättatdessförinnan göras om, såvida det begärs avminst tio riksdagsledamöter.I 8 och 9 §§ jämte tilläggsbestämmelserna 7.8.1--7.8.2 och7.9.1 finns bestämmelser om suppleanter.Är till ett uppdrag endast den valbar som tillhör riksdagenoch lämnar den valde eller utses han eller hon tillriksdagens talman eller till statsråd, skall, enligt 10 §, denvalde avgå. Den som har utsetts till uppdrag genom val avriksdagen får, enligt 11 §, inte undandra sig uppdraget utan attriksdagen medger det. I 12 § finns bestämmelser om val avefterträdare när den som valts till ett organ lämnar sittuppdrag eller när plats i annat fall är ledig i förtid.I 13 och 14 §§ jämte tilläggsbestämmelse 7.14.1 finnsbestämmelser om val av ordförande m.m.4.2 Ledighet från uppdrag som riksdagsledamotEnligt 1 kap. 8 § riksdagsordningen kan riksdagsledamot efterprövning erhålla ledighet från sitt uppdrag. Beviljas ledamotenledighet för av minst en månad, skall ledamotens uppdragunder utövas av en ersättare. Ansökan om ledighetprövas av talmannen, om den gäller ledighet änen månad och av om den gäller för längre tid.4.3 Ekonomiska förmåner till riksdagsledamöterEn riksdagsledamot är berättigad till ekonomiska förmånerenligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter. Förmånerna utgår, enligt 1 kap. 1 §, inte för tid dåledamoten är statsråd eller för tid då ledamoten av annat skälän offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom, vård avbarn m.fl. beviljas ledighet under minst en månad i följd.Enligt 4 § samma kapitel avses med offentligt uppdrag annatoffentligt uppdrag än tjänst. fårenligt 5 § medddela tillämpningsföreskrifter till lagen.Denna lag trädde i kraft , då lagen (1988:589)om ersättning m.m. till ledamöter (ersättningslagen)upphörde att gälla. Den nya lagen föregicks av en översyn av dentidigare ersättningslagens bestämmelser om pensioner ochinkomstgaranti. Bestämmelserna om arvode, traktamente,kostnadsersättning, reseförmåner, grupplivförsäkring ochsjukvårdsförmåner fördes över till den nya lagen utan sakligaändringar (bet. 1993/94:KU43).Riksdagens förvaltningskontor har inte utfärdat någratillämpningsföreskrifter till den nya lagen. till den tidigare gällandeersättningslagen angavs bl.a. att med offentligt uppdrag avsågssådana uppdrag som ges av eller regeringen eller efterderas bemyndigande.I lagen om ekonomiska villkor för ledamöter finnsbestämmelser om ekonomiska villkor för talmannen (2 kap.),arvode (3 kap.), traktamente (4 kap.), kostnadsersättning ochviss teknisk utrustning (5 kap.) och reseförmåner (6 kap.). finns gemensamma bestämmelser m.m. föregenpensionsförmåner. Vidare finns bestämmelser om ålderspension(8 kap.), sjukpension (9 kap.), egenlivränta (10 kap.),efterlevandepension (11 kap.) och kompletterandeefterlevandepension (12 kap.) I 13 kap. finns bestämmelser ominkomstgaranti och i 14 kap. om anknytning till basbeloppet.Slutligen ges i 15 kap. bestämmelser om försäkrings- ochsjukvårdsförmåner.4.4 Kostnader för företrädare i EuropaparlamentetFöreträdarna i får arvode av respektivemedlemsstat, och beloppet motsvarar det arvode som ledamöterna idet nationella parlamentet har, med undantag av despecialtillägg som betalas på det nationella planet.Företrädarna får ersättning av för att täckaalla övriga kostnader som är förenade med uppdraget.När det gäller pension, socialförsäkringsförmåner etc. gällernationell lagstiftning. I har EU-ledamöterna sammapensionsförmåner som ledamöter. Europaparlamentethar vissa tilläggsförsäkringar mot premier.4.5 Utskottets övervägandenI enlighet med artikel 31 i anslutningsakten skall riksdageninom sig utse 22 företrädare för i förtiden från anslutningen till Europeiska unionen fram till detförsta allmänna direkta valet.Utskottet anser att dessa 22 företrädare bör utses av kammarengenom val bland ledamöter. Bestämmelser om valet börges i form av lag. Den nödvändiga regleringen är av tillfälligkaraktär och bör därför enligt utskottets mening tas in i ensärskild lag. Såsom utskottet anför nedan bör även i lagenregleras vilka ekonomiska förmåner en riksdagsledamot som avriksdagen valts till företrädare är berättigad till.I 7 kap. riksdagsordningen (RO) finns gemensamma bestämmelserom val inom . Dessa bör i vissa delar tillämpas ävennär det gäller val av företrädare iEuropaparlamentet. I den särskilda lagen om val avföreträdare bör anges vilka bestämmelser i 7 kap. RO som skallgälla för valet. Nedan under författningskommentaren redogörsytterligare för vilka paragrafer som avses och vad detta innebärvid val av företrädare.Riksdagens val av företrädare avser enligt artikel 31 ianslutningsakten tiden från anslutning till Europeiskaunionen fram till det första allmänna direkta valet. Dettainnebär att de av valda företrädarnas uppdrag upphörnär de företrädare som valts genom allmänna val tillträder sinauppdrag. skall utse företrädare inom , dvs.de valda företrädarna skall vara riksdagsledamöter. Omriksdagsval äger rum valet avser bör därför dennya välja nya företrädare. Den tidigare valav företrädare skall emellertid gälla fram till det nya valet avföreträdare, dock längst fram till den tidpunkt då deföreträdare som valts i det allmänna valet tillträder sinauppdrag.Arvodet till företrädare i skallbetalas av medlemsstaten . De företrädare som väljs avriksdagen är riksdagsledamöter, och som sådana har de rätt tillekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter.Det finns inga formella hinder för en riksdagsledamot attutöva sitt uppdrag som ledamot som uppdraget somföreträdare i . Mot bakgrund av riksdagensnuvarande arbetsordning förefaller det dock troligt att denvalde riksdagsledamoten kommer att begära ledighet från sittuppdrag som ledamot. Eftersom ledigheten avser mer än en månadskall ersättare kallas in. Om en riksdagsledamot har beviljatsledighet under minst en månad i följd har ledamoten rätt tillekonomiska förmåner enligt lagen om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter bara om ledigheten beror på offentligtuppdrag eller andra i lagen angivna skäl som här saknarintresse. Det är tveksamt om uppdraget som företrädare kan ansesutgöra sådant offentligt uppdrag som avses i lagen om ekonomiskavillkor för ledamöter.Mot bakgrund av det nu anförda anser utskottet att i lagen omriksdagens val av företrädare bör tas in särskilda bestämmelserom vilka ekonomiska förmåner som skall utgå till enriksdagsledamot som av valts till företrädare.Utskottet anser att till den riksdagsledamot som av riksdagenvalts till företrädare skall, som valet avser,utgå arvode enligt 3 kap. 1 § lagen om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter. Detta skall anses utgöra sådant arvode sommedlemsstaten skall betala till företrädare för Sverigei . Något ytterligare arvode bör inte utgå,dvs. riksdagsledamoten skall inte uppbära dubbla arvoden.Riksdagsledamoten bör även vara berättigad till pensionsförmånerm.m. enligt 7--15 kap. samma lag.Den valde riksdagsledamoten uppbär ersättning frånEuropaparlamentet för de kostnader som uppdraget som företrädareföranleder. Ersättningen avser bl.a. kostnader för resor inomSverige. Med hänsyn till detta bör ledamoten inte varaberättigad till traktamente, kostnadsersättning och reseförmånerenligt 4--6 kap. lagen om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter. Erfarenheterna av ledamöternas möjligheter att utövasina uppdrag som företrädare får dock visa om det finnsanledning att återkomma i frågan.Om val till sker som val avföreträdare avser, kan den situationen uppstå att en företrädaresom valts av den tidigare är ledamot. Iavvaktan på att de av den nya valda företrädarna skalltillträda, bör samma förmåner som tidigare utgå till en tidigarevald företrädare som är riksdagsledamot.För att skall kunna välja de 22 företrädarna föreden bör lagen träda i kraft den 16 december 1994.Bestämmelserna i lagen skall gälla för val avföreträdare i och har således endastaktualitet fram till det första allmänna valet av företrädare.Tidpunkten för detta val har ännu inte fastställts i lag. Dettainnebär att den nu aktuella lagens giltighetstid inte kan anges.Regeringen kommer att förelägga förslag till svensklagstiftning om direkta val till . Utskottetutgår från att det av det förslaget kommer att framgå när den nuaktuella lagen bör upphävas.Det bör framhållas att den nu föreslagna regleringen avekonomiska förmåner till företrädare bara gäller de av riksdagenvalda företrädarna. Vad som skall gälla för de företrädare somutses genom allmänna val blir det anledning att återkomma till isamband med behandlingen av det nämnda regeringsförslaget.4.6 Upprättat lagförslagI enlighet med det anförda har upprättats förslag till lag omriksdagens val av företrädare för i Europaparlamentet.Lagförslaget har tagits in i bilaga.4.7 Författningskommentar till lagförslaget1 §I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Den skall gällaför val av företrädare för iEuropaparlamentet. I lagen finns också särskilda bestämmelser omvilka ekonomiska förmåner en riksdagsledamot som av riksdagenvalts till sådan företrädare är berättigad till.2 §I paragrafens första stycke anges att 22 företrädarei skall utses genom val bland riksdagensledamöter.Vilka bestämmelser som skall gälla för valet anges iparagrafens andra stycke genom en hänvisning till bestämmelsernaom val inom i 7 kap. riksdagsordningen.Detta innebär att valet skall beredas av en inom riksdagenutsedd valberedning. Bestämmelserna om gemensam lista ochmöjligheten till val med slutna sedlar i 7 kap. 3 § skall gällaäven för val av företrädare. För val som förrättas med slutnasedlar gäller 7 kap. 4 § och även 5 § om möjligheten attöverklaga hos valprövningsnämnd.Möjligheten enligt 7 kap. 7 § RO för en minoritet om minst tioledamöter att begära omval, om ny ledamot tagit plats iriksdagen med anledning av att utgången av val till riksdagenändrats efter överklagande, skall gälla även för valet avföreträdare.Att 7 kap. 10--12 §§ RO skall tillämpas även för valet avföreträdare innebär bl.a. följande.Om en riksdagsledamot som valts till företrädare lämnarriksdagen eller om ledamoten utses till talman ellerstatsråd, skall han avgå från uppdraget som företrädare. Denledamot som har valts till företrädare får inte undandra sigdetta uppdrag utan att har medgett det. Lämnar den somhar valts till företrädare sitt uppdrag utsesefterträdare enligt 7 kap. 12 § RO.3 §I paragrafens första stycke anges den tid under vilken valetav företrädare skall gälla.Skulle val till äga rum skall enligtparagrafens andra stycke nytt val av företrädare göras av dennya . Härigenom kommer företrädare åter attutgöras av riksdagsledamöter. Uppdraget för de företrädare somtidigare valts av upphör dock först vid den nyariksdagens val av företrädare. Uppdraget för en av riksdagenvald företrädare gäller dock längst fram till dess att de genomdet allmänna valet valda företrädarna tillträder sina uppdrag.4 §I paragrafen anges särskilt vilka ekonomiska förmåner enriksdagsledamot som av valts till företrädare skallvara berättigad till. Bestämmelsen skall gälla utan hinder avvad som stadgas i 1 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för riksdagsledamöter och alltså oavsett om ledamotenbeviljats ledighet för uppdraget som företrädare.Riksdagsledamoten skall vara berättigad till sådana förmånersom avses i 3 kap. och 7 kap.--15 kap. lagen om ekonomiskavillkor för ledamöter. Däremot skall ledamoten inteuppbära traktamente, kostnadsersättningar och reseförmånerenligt 4--6 kap. samma lag. Det arvode som betalas tillledamoten skall anses utgöra arvode från för uppdragetsom företrädare i Europaparlamentet.I paragrafens andra stycke ges bestämmelser om vilka förmånersom skall utgå till en vald företrädare som, efter nytt val tillriksdagen, är riksdagsledamot. Sådan företrädareskall erhålla samma förmåner som tidigare, dock längst fram tillden tidpunkt då uppdraget upphör, dvs. då de av den nyariksdagen valda företrädarna tillträder sina uppdrag.IkraftträdandebestämmelseLagen bör träda i kraft . Även om lagen ärav tillfällig karaktär har någon dag för upphörande inteangetts. Utskottet har ovan redogjort för anledningen tilldetta. beträffande direkta val av företrädareatt avslår motion 1994/95:K2,2. beträffande val av företrädareatt antar det i bilaga framlagda förslaget till lagom val av företrädare för iEuropaparlamentet.Stockholm den 7 december 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), CatarinaRönnung (s), (), (), WidarAndersson (s), (m), (s), BirgittaHambraeus (c), (), (), BarbroHietala (), (), (),(), (), () ochNils-Göran ().Förslag tillLag om val av företrädare för iEuropaparlamentet Härigenom föreskrivs följande.1 § I denna lag finns bestämmelser om val avföreträdare för i intill dess sådanaföreträdare utsetts i allmänt val. Lagen innehåller ocksåbestämmelser om ekonomiska förmåner för sådana av riksdagenvalda företrädare.2 § skall inom sig utse 22 företrädare för iEuropaparlamentet.