bet · GH01KU50 · 1994-01-01 00:00:00 — Motioner som väckts med anledning av propositionen I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1993/94:245 omfolkomröstning om EU-medlemskap jämte tre följdmotioner, två motioner från denallmänna motionstiden och en motion från den allmänna motionstiden 1993.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till folkomröstningslag och avstyrkersamtliga motionsyrkanden. Förslagen till medelsanvisningar förfolkomröstningskostnader, kampanjkostnader och kostnader förEuropainformation tillstyrks också.Tre reservationer har avgivits av en enskild s-ledamot. Utskottetsv-suppleant har avlämnat en meningsyttring. I proposition 1993/94:245 om folkomröstning om EU-medlemskap föreslårregeringen1. att antar regeringens förslag till lag om folkomröstning omEU-medlemskap,2. att till Folkomröstning om svenskt medlemskap i /95 under andra huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,3. att till Kampanjkostnader m.m. för folkomröstning omEU-medlemskap på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 underandra huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,4. att till Europainformation m.m. för /95 undertredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 21 000 000 kr.Lagförslaget har fogats som bilaga till betänkandet. Motioner som väckts med anledning av propositionen 1993/94:K75 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den blanka röstsedeln inte skall inräknas i folkomröstningensställningstagande till medlemskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika utrymme för ja- och nej-sidan i en broschyr till alla hushåll,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om remissbehandling av förhandlingsresultatet och material som bör varalätt tillgängligt för allmänheten inför folkomröstningen.1993/94:K76 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att 1 § sista meningen lagen om folkomröstning omEU-medlemskap ges följande lydelse: Anser Du att bör bli medlem i EU?2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående tolkning av "blanka röster",3. att beslutar att 3 § sista meningen lagen om folkomröstning omEU-medlemskap ges följande lydelse: På de blanka röstsedlarna skall bara finnasrubriken,4. att beslutar att den kommunala vallängden skall vara röstlängdför folkomröstningen om EU-medlemskap,5. att beslutar att till Kampanjkostnader m.m. för folkomröstningom EU-medlemskap på tilläggsbudget för /94 under andrahuvudtiteln anvisas ett reservationsanslag på och att de som är över enligt regeringens förslag fördelas lika på resp.kampanjorganisation,6. att beslutar att Sekretariatet för Europainformation ställsunder EU-delegation från ,7. att beslutar att Sekretariatet för Europainformation i materialför masspridning skall ge lika utrymme för ja- och nej-sidanskampanjorganisationer.1993/94:K77 av och () vari yrkas1. att i sitt beslut om folkomröstningen om medlemskap iEuropeiska unionen klargör att folkomröstningens resultat skall respekterasenligt vad i motionen anförts,2. att beslutar att valsedlarna skall utformas enligt motionensförslag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det från demokratiska utgångspunkter är önskvärt med en öppenredovisning av kampanjorganisationernas finansiering.Motioner som väckts under den allmänna motionstiden 19941993/94:K206 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att folkomröstningen om medlemskap i skerseparat från ordinarie riksdagsval med endast två alternativ -- ja eller nejtill medlemskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verkaför en gemensam omröstningsdag i , och ,1993/94:Sf616 av m.fl. (v) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag om en särskild lag som gör detmöjligt för invandrare utan svenskt medborgarskap att rösta i folkomröstningenom medlemskap i som väckts under den allmänna motionstiden 19931992/93:Ju618 av m.fl. (v) vari yrkas11. att hos regeringen begär förslag om en särskild lag som gör detmöjligt för invandrare utan svenskt medborgarskap att rösta i folkomröstningenom medlemskap i /EU.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag till lag om folkomröstning omEU-medlemskap. Omröstningen föreslås äga rum . Lagförslagetbehandlar i övrigt den fråga som omröstningen gäller och vissa valtekniskafrågor i samband med omröstningen.I propositionen läggs också fram förslag rörande vissa anslag som har sambandmed folkomröstningen. Förslagen avser kostnader för genomförandet av självaomröstningen om , kampanjkostnader m.m. om 60 miljoner kronorsamt kostnader för information genom Sekretariatet för Europainformation samtmedel till för publikationer om svensk EU-politik m.m. omsammanlagt . BakgrundRiksdagen beslutade att borde eftersträva attmed bibehållen neutralitetspolitik bli medlem i den Europeiska gemenskapen. Den1 ansökte om medlemskap och kunde deformella medlemskapsförhandlingarna inledas. Förhandlingar mellan ochEG (fr.o.m. den europeiska unionen, EU) pågick till den 30mars 1994. Avtalstexten slutjusterades den 12 april 1994.Avtalet godkändes av med 380 ja-röster, 21nej-röster och 60 nedlagda. Ett undertecknande av avtalet avses ske vidEuropeiska rådets möte på den 24--25 juni 1994.Företrädare för riksdagspartierna har vid överläggningar enats omatt en rådgivande folkomröstning i EU-frågan skall äga rum den 13 november1994.Med utgångspunkt i denna överenskommelse uppdrog regeringen åtRiksskatteverket att vidta de förberedande åtgärder som behövs införfolkomröstningen och därvid utgå från följande förutsättningar enligtpartiöverenskommelsen, nämligenatt endast svenska medborgare som har rösträtt vid val till riksdagenskall ha rösträtt vid folkomröstningen,att svarsalternativen skall vara ja eller nej och att förutom möjlighetenatt rösta blankt något tredje alternativ inte skall finnas,att röstsedlarna skall vara försedda med en rubrik och därefter i tvåmeningar återge dels att har beslutat att en folkomröstning skallhållas , dels den egentliga frågeställningen,att en röstsedel för varje förslag som omröstningen gäller genomomröstningsmyndigheternas försorg sänds till varje röstberättigad och att dettahelst bör ske i samband med att röstkorten sänds ut,samt att till varje hushåll skall sända ut eninformationsbroschyr som beskriver röstningsförfarandet och i vilken det skallberedas plats för information på tillsammans cirka tolv sidor i A 4-format omdet avtal regeringen träffat med EU:s medlemsstater om medlemskap i fortsatta överläggningar mellan företrädare för riksdagspartierna haröverenskommelser träffats om vilka medel som bör anslås till kampanjverksamhetinför folkomröstningen och om principer för hur medlen skall fördelas.LagförslagetFör att en rådgivande folkomröstning skall kunna genomföras krävs enligt 8kap. 4 § regeringsformen att fattar beslut därom i form av lag.Sedan den 1 januari 1980 gäller folkomröstningslagen (1979:369, senast ändrad1993:1696) som innehåller generella bestämmelser om förfarandet vidfolkomröstning. I denna lag sägs avslutningsvis (18 §) att inför rådgivandefolkomröstning skall anges i särskild lag den fråga som skall ställas tillfolket samt tidpunkten för omröstningen. Så sker i det nu föreliggandelagförslaget. I dess 1 § anges att folkomröstningen skall hållas den 13november 1994 och att svarsalternativen vid omröstningen skall vara ja ellernej till frågan om bör bli medlem i EU i enlighet med avtalet mellanSverige och EU:s medlemsstater. I lagförslaget finns också bestämmelser omröstsedlarnas utformning (3 §) samt om beställning och tillhandahållande avröstsedlar (4 och 5 §§). I övrigt hänvisas till bestämmelserna ifolkomröstningslagen (2 §), som i sin tur i stor utsträckning hänvisar tillbestämmelser i vallagen (1972:620, omtryckt 1991:95). Utformningen avlagförslaget ansluter nära till lagen (1980:7) om folkomröstning ikärnkraftsfrågan. I den omröstningen fanns det dock tre olika svarsalternativ,och rösträtt tillkom också, under vissa förutsättningar, den som inte varsvensk medborgare.Lagförslaget föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.Tidpunkten för omröstningenMotionenI motion K206 av m.fl. (v), väckt , begärs att beslutar att folkomröstningen om medlemskapi EU skall ske separat från ordinarie riksdagsval (yrkande 1, delvis).Regeringen bör också ges till känna att den bör verka för en gemensamomröstningsdag i , och (yrkande 2). Motionärerna anseratt det bör undvikas att ett lands resultat används i otillbörligt syfte föratt styra ett annat lands folkomröstning.Propositionen m.m.Riksdagspartierna har som ovan nämnts kommit överens om att en rådgivandefolkomröstning rörande ett svenskt medlemskap i skall hållas den 13 november1994. Lagförslagets 1 § första stycket har utformats i enlighet medöverenskommelsen.Norge har numera beslutat att hålla sin folkomröstning den 27--28 november.Den finländska regeringen har enats om att folkomröstningen i skall ägarum den 16 oktober.UtskottetSedan motionen väcktes har alltså och beslutat hålla sinafolkomröstningar resp. den 27--. Utskottet anser inteatt det finns anledning att frångå den mellan riksdagspartierna träffadeöverenskommelsen om tidpunkten för den svenska folkomröstningen. Utskottettillstyrker 1 § första stycket i lagförslaget och avstyrker motion K206 (v)yrkande 2.Yrkande 1, delvis, i samma motion tillgodoses med propositionens förslag ochavstyrks därför.Formuleringen av svarsalternativenPropositionenEnligt överenskommelsen mellan riksdagspartierna skall svarsalternativen ifolkomröstningen vara ja eller nej. Förutom möjligheten att rösta blankt skallnågot tredje alternativ således inte finnas. Eftersom det ansetts angeläget attmedborgarna skall kunna ta ställning till de närmare villkoren för medlemskapethar det enligt propositionen varit nödvändigt att invänta förhandlingarnasslut. Omröstningen bör därför gälla ett ja eller nej till medlemskap i enlighetmed det avtal om ett svenskt medlemskap som förhandlats fram med EU:smedlemsstater (prop. s. 8--9). Lagförslagets 1 § andra till fjärde styckena hari enlighet härmed utformats enligt följande:Omröstningen gäller ja eller nej till följande fråga:Riksdagen har beslutat att det skall hållas en folkomröstning om svensktmedlemskap i unionen (EU). Omröstningen gäller om skall blimedlem i EU i enlighet med det avtal som förhandlats fram mellan ochEU:s medlemsstater.Anser Du att bör bli medlem i EU i enlighet med avtalet mellanSverige och EU:s medlemsstater?MotionernaI motion K206 av m.fl. (v) hemställs att skallbesluta om endast två alternativ i folkomröstningen -- ja eller nej tillmedlemskap (yrkande 1, delvis). I motion K76 yrkar . (v) att beslutar att lagförslagets 1 § sista meningen gesföljande lydelse: "Anser Du att bör bli medlem i EU?" (yrkande 1).Motionärerna anser att det är viktigt att de frågor som ställs till folket blirentydiga och klara. Den frågesats som föreslås i propositionen öppnar enligtmotionärerna för nya folkomröstningar om folket säger nej, genom att avtaletjusteras och en ny omröstning därefter äger rum. Tillägget "i enlighet medavtalet mellan och EU:s medlemsstater" är dessutom meningslöst,eftersom bara kan tillträda ett medlemskap utifrån avtal medEU -- inte utifrån något annat avtal.Liknande tankegångar framförs i motion K77 av och (båda s). Motionärerna vänder sig med skärpa mot att valsedlarnaför ja- och nej-sidan föreslås utformad som en fråga med den formulering somföreslås i propositionen. Den föreslagna formuleringen skapar enligtmotionärerna intrycket att det är fråga om en opinionsundersökning och inte envalhandling, som dessutom i princip innebär beslutsfattande. Formuleringenfungerar också ledande genom att implicera ett ja-svar. Svarsalternativen bör istället anges som "Ja till svenskt medlemskap i unionen" resp. "Nejtill svenskt medlemskap i unionen" samt "Blank valsedel" under denför alla valsedlar gemensamma rubriken "Folkomröstningen ".Motionärerna begär att beslutar att valsedlarna utformas enligtmotionens förslag (yrkande 2).UtskottetUtskottet delar inte motionärernas uppfattning att den formulering avsvarsalternativen som överenskommits mellan riksdagspartierna och som tagits ini 1 § i lagförslaget skulle vara oklar eller ledande. Utskottet ser det vidaresom uteslutet att frågeformuleringen som sådan skulle öppna för nyafolkomröstningar i händelse av ett nej . Lagförslaget tillstyrksalltså i här aktuell del. Motionerna K206 (v) yrkande 1, delvis, K76 (v)yrkande 1 och K77(s) yrkande 2 avstyrks.Blanka rösterBakgrund/propositionenEnligt 7 § folkomröstningslagen (1979:369) får vid folkomröstning användasendast röstsedlar som tillhandahålls av centrala valmyndigheten. Detta gälleräven blanka röstsedlar. Sådan röstsedel får enligt 9 § folkomröstningslagenavlämnas av den som inte önskar rösta för något av de i folkomröstningenaktuella förslagen. Enligt 8 § skall de röstande i lokal där omröstning ägerrum ha tillgång till -- bl.a. -- blanka röstsedlar.Enligt 3 § förslaget till lag om folkomröstning om EU-medlemskap skall blankaröstsedlar för denna folkomröstning vara försedda med samma rubrik somröstsedlarna för ja- eller nej-alternativen och dessutom med orden "Blankröstsedel". I 4 § tredje stycket lagförslaget sägs att lantbrevbärare som taremot röstsedelsförsändelser bör medföra -- förutom röstsedlar för de tvåsvarsalternativen -- blanka röstsedlar.Enligt 11 § andra stycket folkomröstningslagen skall vid rösträkningenröstsedlarna ordnas i grupper efter meningsyttring. Blanka röstsedlar bildar engrupp.Blanka röstsedlar har ansetts böra finnas vid sidan av de röstsedlar som tarupp de aktuella meningsyttringarna för att ge de röstande möjlighet att markeraatt de ogillar frågeställningen eller anser sig inte kunna fatta ståndpunkt(prop. om folkomröstningslagen, 1978/79:195 s.79). De blanka röstsedlarna börräknas särskilt för sig och är inte att jämställa med ogiltiga sedlar (a.a.).Utgången av en folkomröstning i en grundlagsfråga fastställs genom ettkonstaterande av om det förslag som har varit föremål för omröstningen harförkastats eller inte. Förslaget är förkastat, om de flesta av dem som deltar iomröstningen röstar mot förslaget och de till antalet är fler än hälften av demsom har avgivit godkända röster vid riksdagsvalet. I annat fall upptarriksdagen förslaget till slutlig prövning (8 kap. 15 § regeringsformen).Folkomröstningens beslutseffekt är enbart negativ. En ja-majoritet förpliktarinte den nyvalda att slutligen anta förslaget till grundlagsändring.Utgången av en rådgivande folkomröstning fastställs däremot endast genomangivande av röstetal för de olika meningsriktningarna (prop. 1978/79:195s.83). I folkomröstningen om kärnkraft fick sålunda linje 1 av rösterna,linje 2 och linje 3 . Av rösterna var blankröster. Linje 2ansågs ha vunnit omröstningen. Att någon meningsriktning skall ha samlatabsolut majoritet krävs alltså inte i en rådgivande folkomröstning.MotionernaI motion K75 begär () ett tillkännagivande tillregeringen om att den blanka röstsedeln inte skall inräknas i folkomröstningensställningstagande till medlemskap i (yrkande 1). Om det finns trevalsedlar är det enligt motionären risk för att inget alternativ får överhälften av rösterna. Hur blir det om röstar nej, ja och lämnarblanka röstsedlar, kommer man då att hävda att det inte fanns en majoritet somsade nej till medlemskap, frågar motionären.Gudrun m.fl. anför i motion K76 att det är nödvändigt att"folkets vilja" entydigt definieras som att det alternativ av ja- ellernej-alternativen som samlar flest röster har vunnit. Motionärerna ser därföringet skäl att tomma valsedlar skall ges texten "blank röstsedel", eftersomdessa likväl bör behandlas som ett icke-deltagande. Man kan t.ex. inte draslutsatsen att en blankröst skulle vara detsamma som att väljaren överlåter åtriksdagsmajoriteten att avgöra -- den kan lika väl tolkas så att väljarenöverlåter åt de icke blankröstande att bestämma. Vad som i motionen anförts omtolkningen av "blanka röster" bör ges regeringen till känna (yrkande 2).Riksdagen bör också besluta att 3 § sista meningen i lagförslaget ges följandelydelse: "På de blanka röstsedlarna skall bara finnas rubriken" (yrkande3).I motion K77 av och (båda s) hemställsatt i sitt beslut om folkomröstningen om medlemskap i denEuropeiska unionen klargör att folkomröstningens resultat skall respekterasgenom en deklaration enligt vad i motionen anförts (yrkande 1). Samtligariksdagspartier har i olika sammanhang uttalat att de avser att respekteraomröstningens resultat. Likväl bör , anser motionärerna, överväga hurden kan stärka trovärdigheten i dessa uttalanden. Den lämpligaste formen för ensådan höjning av trovärdigheten vore enligt motionärernas mening en gemensamdeklaration från samtliga riksdagspartier, i vilken partierna förbinder sig attrespektera folkomröstningens resultat. Av deklarationen bör framgå attblankröster inte indirekt eller direkt kan tillgodoräknas någondera sidan. Densida har vunnit som får flest röster. Ett högt valdeltagande är inget villkorför att folkomröstningens resultat skall respekteras.UtskottetSom framgått av den ovan lämnade redovisningen för folkomröstningslagensbestämmelser skall blanka röstsedlar finnas vid sidan av de röstsedlar som tarupp de aktuella meningsyttringarna. Blanka röstsedlar är giltiga och skall vidröstsammanräkningen behandlas som en meningsyttring för sig, med innebörden"kan eller vill inte ta ställning". Utgången av folkomröstningen fastställsgenom angivande av röstetal för de olika meningsriktningarna. Enligt det nuaktuella lagförslaget skall det finnas röstsedlar tillgängliga för tre olikameningsyttringar -- ja, nej och blankröst.Formellt är folkomröstningen rådgivande, men samtliga riksdagspartier harvarit ense om att den i praktiken skall vara beslutande, dvs. att denmeningsyttring som fått flest röster skall avgöra frågan om ett svensktmedlemskap i bestämmelserna beträffande utgången av en rådgivande folkomröstninginte har utformats med tanke på att resultatet skall vara bindande -- utgångenav en beslutande folkomröstning fastställs ju enligt regeringsformensbestämmelser -- kan det emellertid komma att uppstå problem när resultatetskall tolkas. Så kan t.ex. bli fallet vid ett exakt lika röstetal för ja ochnej eller vid en majoritet av blankröster. Hur då skall förfara måstebli en fråga för de partier som väljs in i i höst.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som här anförts motionerna K 75(c) yrkande 1 och K 76 (v) yrkande 2, som tar upp tolkningen av blanka röster.Utskottet tillstyrker propositionens förslag att det på de blankaröstsedlarna, förutom rubriken, skall finnas orden "Blank röstsedel" ochavstyrker därmed motion K76 (v) yrkande 3. Utskottet utgår från att det i denbroschyr med upplysningar om folkomröstningen som skall sändaut till hushållen (se nedan s. 11) kommer att lämnas anvisningar om vadavlämnandet av en blank röstsedel innebär.I motion K77 (s) efterlyses en deklaration i vilken de politiska partiernaskall förbinda sig att respektera folkomröstningens resultat (yrkande 1).Riksdagspartierna har varit ense om att folkomröstningen irealiteten skall vara beslutande, även om den formellt är rådgivande. Medanledning av motionen vill utskottet här erinra om följande. Med hänsyn tillvikten av att en folkomröstning i EU-frågan verkligen blir av och uppfattasvara avgörande för frågan om ett svenskt medlemskap ansåg regeringen iproposition 1993/94:114 om grundlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i själva beslutet om överlåtelse av beslutanderätt i samband med en svenskEU-anslutning borde kunna fattas genom ett riksdagsbeslut med enkel majoritet,om beslutet föregåtts av en folkomröstning i hela riket. En föreskrift om dettaföreslogs bli intagen i en övergångsbestämmelse till 10 kap. 5 §regeringsformen (prop. s. 25). delade regeringensuppfattning och tillstyrkte den då aktuella propositionen (1993/94:KU21 s. 30).Riksdagen följde utskottet och antog som vilande regeringens förslag. Underhänvisning till det anförda avstyrks motion K77 (s) yrkande 1.Rösträtt vid folkomröstningenPropositionen m.m.Enligt 5 § första stycket folkomröstningslagen har den som är röstberättigadvid val till rösträtt vid folkomröstning. Föreskriften tillkommer svenska medborgare som är bosatta i (3 kap. 2 §regeringsformen) eller som har varit folkbokförda här (4 kap. 11 §vallagen). Vidare krävs för att någon skall ha rösträtt att han har uppnått 18års ålder senast på omröstningsdagen. Frågan huruvida rösträtt vid enfolkomröstning föreligger avgörs på grundval av en före omröstningen upprättadröstlängd, nämligen den allmänna och den särskilda röstlängd som upprättasenligt 4 kap. vallagen (5 § andra stycket folkomröstningslagen).I grundlag finns inga regler om rösträtt vid rådgivande folkomröstning. Detfinns inte något konstitutionellt eller formellt hinder mot att utsträckarösträtten vid en viss rådgivande folkomröstning också till den som inte ärsvensk medborgare men som har rösträtt vid kommunala val. Så skedde i lagen omfolkomröstning i kärnkraftsfrågan (se bl.a. KU 1979/80:1y)Företrädare för riksdagspartierna har kommit överens om att endast svenskamedborgare som har rösträtt vid val till skall ha rösträtt vidfolkomröstningen om EU-medlemskap (prop. s. 6). Det nu aktuella lagförslaget (2§) hänvisar i detta hänseende till folkomröstningslagen.MotionernaI motion K76 av m.fl. (v) begärs att beslutaratt den kommunala vallängden skall vara röstlängd för folkomröstningen omEU-medlemskap (yrkande 4). Motionärerna anser att invandrare bör harösträtt efter samma grunder som i kommunala val. Motionärerna förutsätter attregeringarna i de nordiska länderna snabbutreder och beslutar så att nordiskamedborgare bara kan rösta i ett lands folkomröstning.Även i motionerna 1993/94:Sf616 yrkande 9 och 1992/93:Ju618 yrkande 11,båda av m.fl. (v), begärs förslag om en särskild lag som skallgöra det möjligt för invandrare utan svenskt medborgarskap att rösta ifolkomröstningen om medlemskap i utskottets mening saknas anledning att avvika från den mellanriksdagspartierna träffade överenskommelsen om vilka som skall ha rösträtt vidfolkomröstningen. Rösträtt vid folkomröstningen om svenskt medlemskap i böralltså endast tillkomma svenska medborgare som är röstberättigade vid val tillriksdagen. Utskottet tillstyrker 2 § i lagförslaget i aktuell del ochavstyrker motionerna K76 (v) yrkande 4, 1993/94:Sf616 (v) yrkande 9 och1992/93:Ju618 (v) yrkande 11.Informationsbroschyr till hushållenPropositionenMed utgångspunkt i den ovan nämnda överenskommelsen mellan riksdagspartiernahar regeringen uppdragit åt att till varje hushåll sända ut eninformationsbroschyr som beskriver röstningsförfarandet och i vilken det skallberedas plats för information på tillsammans cirka tolv sidor i A 4-format omdet avtal regeringen träffat med EU:s medlemsstater om medlemskap i (c) anför i motion K75 att ja- och nej-sidan börfå lika stort utrymme för en kortfattad plädering i den broschyr som sänds uttill alla huhåll om vad omröstningen gäller (yrkande 2). Alla är medvetnaom att ja-sidan stöds av mycket resursstarka organisationer, medan nej-sidan,förutom frivilliga krafter, i huvudsak får lita till de bidrag riksdagenanslår, menar motionären. Det är därför viktigt att samhället i någon månutjämnar orättvisan.UtskottetRiksskatteverket har som ovan framgått fått regeringens uppdrag att tillvarje hushåll sända ut en broschyr som beskriver röstningsförfarandet ochinformerar om det avtal som förhandlats fram mellan och EU:smedlemsstater. Utskottet ser inga principiella hinder mot att ja-sidan ochnej-sidan ges plats i broschyren för var sin kortfattad plädering. Det böremellertid ankomma på att bedöma om utrymme finns för en sådanutvidgning av innehållet i broschyren. Utskottet avstyrker motionen.Remissbehandling av förhandlingsresultatet, m.m.BakgrundRegeringskansliet har ställt samman en departementspromemoria (Ds 1994:48)som redovisar innebörden för av ett medlemskap i .