bet · GH01JoU15 · 1994-03-17 00:00:00 — kommer berörda kommuner attfå information om de synpunkter som framkom vid diskussionen.Utskottet, som ovan tillstyrkt regeringens förslag ommedelstilldelning under förevarande anslag, förutsätter attregeringen även fortsättningsvis följer utvecklingen på områdetoch avstyrker mot denna bakgrund motionerna Jo661 och Jo694yrkande 6.Med vad i tillämpliga delar anförts ovan finner utskottet attsyftet med motion Jo607 torde komma att bli tillgodosett utannågot uttalande från utskottet. Motionen bör inte påkalla någonriksdagens vidare åtgärd.I likhet med motionärerna i motion Jo693 ser utskottetallvarligt på miljösituationen i men är inte berettatt tillmötesgå motionens yrkande 2 om medel för de ändamål somanges i motionen. Mot denna bakgrund och med hänvisning till vadutskottet anfört inledningsvis under detta avsnitt om satsningarpå sysselsättningsskapande miljöåtgärder avstyrker utskottetmotion Jo693 yrkande 2.I vårt land föreligger en betydande politiskenighet om miljöproblemens omfattning och karaktär. Målen förden svenska miljöpolitiken är giltiga också för Sverigesagerande i det internationella miljösamarbetet, där vitraditionellt har spelat en pådrivande roll. När det gäller deovan (s. 9 f.) redovisade tretton miljöhoten angerNaturvårdsverket för sin del att man i varierande utsträckningär på väg mot måluppfyllelse. Ur ett helhetsperspektiv bedömeremellertid verket den samlade miljösituationen som fortsattallvarlig och framhåller att det kommer att krävas betydandeomställningar inom olika samhällssektorer både i och ivärlden för att en långsiktigt hållbar utveckling skall blimöjlig. Utskottet, som i sammanhanget vill framhålla detvärdefulla arbete som de samlade miljömyndigheterna utför, kansåledes inte dela den positiva syn på miljösituationen i vårtland som redovisas i motion Jo692. Mot denna bakgrund kanutskottet inte finna att skulle varaöverdimensionerat och att vissa verksamheter -- som dessutominte preciseras i motionen -- skulle kunna avvecklas ellerbegränsas. I likhet med regeringen anser utskottet snarare attverkets ekonomiska resultat visar att myndigheten väl klarat attrationalisera sin verksamhet enligt de förutsättningar som gavsi kompletteringspropositionen 1990/91:150 bilaga 2:13 (FiU30,rskr. 390) och budgetpropositionen 1991/92:100 bilaga 15(JoU13, rskr. Det bör tilläggas att isin revisionsberättelse inte hade någrainvändningar avseende . Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo692 yrkande 7.Utskottet är inte berett att tillmötesgå motion Jo649yrkande 9 om förslag om användningen av medel frånenergiskatteomläggningen. Motionsyrkandet avstyrks således.2. Bidrag till Miljöarbete (A 2)PropositionenUnder detta anslag anvisas medel för miljöåtgärder som bedrivsav andra myndigheter än , till organisationerför arbete inom verkets ansvarsområde samt till bidrag förutvecklingen av ny miljöskyddsteknik, t.ex. medel tilllänsstyrelserna för lokal miljöövervakning. Över detta anslaganvisas vidare medel för viss miljöstatistik samt bidrag tillideella organisationer inom miljövårdens område. För ändamåletföreslås 89 850 000 kr.MotionernaI motion Jo649 begär att beslutaranslå till kommunernas miljöarbete(yrkande 5) och förslag om hur kommunerna skall drivamiljöarbetet effektivare och mer kraftfullt (yrkande 6). Enligtmotion Jo692 (nyd) bör sänka anslaget med3 (yrkande 9).Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet erinra om proposition 1993/94:111Med sikte på hållbar utveckling, Genomförande av besluten vidFN:s konferens om miljö och utveckling -- UNCED. Ipropositionen, som bereds av utskottet (JoU19),gör regeringen den bedömningen att kommunerna bör följarekommendationen i att alla lokala myndigheter ivärlden skall utarbeta lokala handlingsprogramför en hållbar utveckling inför nästa århundrade. Utskottet, somansluter sig till förslaget om medelsfördelning ibudgetpropositionen, biträder därmed även förslaget om utökningav anslaget med för att stimulera arbetetmed lokala i kommunerna och i ideella organisationer.Därmed avstyrker utskottet motion Jo692 yrkande 9.Det ovan anförda innebär att utskottet även avstyrker motionJo649 yrkande 5.Som anförs i motion Jo649 måste arbetet för en ekonomisk ochekologiskt hållbar utveckling utföras på samtliga nivåer isamhället. När det gäller miljöskyddsarbetet har kommunernaunder senare år fått alltmer omfattande uppgifter. Över huvudtaget har kommunerna en nyckelroll i arbetet med att utveckla ennationell strategi för hållbar utveckling. Det kan konstaterasatt kommunerna, med sina skilda förutsättningar, har hunnitolika långt i detta utvecklingsarbete. Utskottet är emellertidinte berett att tillmötesgå motionens yrkande 6 att regeringenskall lämna särskilt förslag om effektivisering av det kommunalamiljöarbetet. Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte kananses tillgodosett med vad utskottet anfört.3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag (A 3)PropositionenAnslaget, som är nytt, disponeras för statsbidrag föråterställning av skador förorsakade av försurandeluftföroreningar. Medel för ändamålet har tidigare tagits uppunder anslaget B 2. Bidrag till miljöarbete.I samband med budgetproposition (1992/93:100bil. 15, JoU12, rskr. 243) aviserade regeringen en omprövningav finansieringen av kalkningsverksamheten. En utgångspunktskulle vara att kalkningsprogrammet fortsätter i minstoförminskad omfattning. Statens utgifter förkalkningsverksamheten beräknades under budgetåret tillca . I avvaktan på dessa övervägandentillfördes för /94 hälften av medelsbehovet,vilket innebar att länsstyrelserna för detta budgetårdisponerade för kalkningsverksamheten.Genom ett mer effektivt utnyttjande av tilldelade medel ochanvändning av odisponerade medel från tidigare budgetår beräknaslänsstyrelserna ha tillräckligt utrymme för att utbetala debidrag till kalkningsverksamheten som krävdes enligt de planersom förelåg för /94.MotionernaVänsterpartiet begär i motion Jo649 yrkande 16 att riksdagentill kalkningsverksamheten anvisar utöverregeringens förslag. Statliga medel bör enligt motion A457 (s)yrkande 6 avsättas för kalkningsinsatser i Västmanland.Utskottets övervägandenRegeringen beslutade om direktiv till ensärskild utredare (1993:07) om ekonomiska styrmedel vad avserkväveoxider m.m. Utredaren fick även i uppdrag att utredamöjliga miljöskatter/avgifter med grundprincipen att förorenarenskall betala. Ett delbetänkande om finansiering avkalkningsverksamheten överlämnades tillregeringen. Utredaren föreslog alternativafinansieringsmöjligheter med utgångspunkten att kostnaderna förkalkningsverksamheten bör belasta de verksamheter som svarar förde inhemska utsläppen av försurande ämnen. Slutbetänkandet Morotoch piska för en bättre miljö, Förslag om utvidgad användning avekonomiska styrmedel mot kväveoxidutsläpp (SOU 1993:118) har nuöverlämnats till regeringen. I betänkandet anger utredaren femförklaringar till att mycket stora belopp kvarstår outnyttjade:1. Anslagen har ökat så kraftigt attadministrationen inte hunnit anpassa sig till den nya nivån.2. Medel har reserverats från anslag till beslutadeinsatser som sträcker sig över mer än ett budgetår.3. Vissa insatser har kunnat utföras till lägre kostnad änplanerat.4. Vissa planerade insatser har skjutits på framtiden.5. Medel har inte hunnit betalas ut till insatser som skettplanenligt men ännu inte slutredovisats.Som övriga anledningar anges att medlen inte använts på avriksdag och regering ämnat sätt.Betänkandet bereds i inför en till den31 aviserad proposition om miljöskulden. Härutöverhar utskottet inhämtat att länsstyrelserna under mars månad 1994kommer att redovisa länsplaner för kalkning och biologiskåterställning samt en prognos för medelsbehovet för den kommandesexårsperioden. Mot denna bakgrund och i avvaktan på regeringensförslag finner utskottet inte anledning att tillmötesgå motionJo649 yrkande 16 om ytterligare medel förkalkningsverksamheten.Utskottet utgår från att statsbidragen för kalkningsinsatserav regeringen i regleringsbrevet fördelas på sedvanligt sättmellan länen. Utskottet avstyrker därför motion A457 yrkande 6om statliga medel för kalkningsinsatser i Västmanland.4. Investeringar inom miljöområdet (A 4)PropositionenFrån anslaget betalas statens förvärv av värdefullanaturområden. De naturvårdsobjekt i statens ägo som förvärvasmed medel från anslaget redovisas på naturvårdsfonden somförvaltas av . Från anslaget beviljas ävenersättningar enligt bl.a. naturvårdslagen (1964:822) och kanlämnas bidrag till kommuner eller kommunala stiftelser för skyddav mark för naturvårdsändamål. Dessutom får anslaget användasför utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader i sambandmed säkerställande av mark för naturvårdsändamål. Förnästkommande budgetår föreslås ett reservationsanslag på190 445 000 kr.MotionernaI motion Jo649 yrkande 18 begär att riksdagenanvisar utöver regeringens förslag.Anslaget bör enligt motion Jo694 (s) yrkande 17 höjas med22 . Enligt motion Jo692 (nyd) yrkande 10 böranslaget sänkas med . Om målet att inom15 år säkerställa av skogsmarken skall kunna uppfyllas börenligt motionären i motion Jo635 (fp) yrkande 1 anslaget höjasinför /96. En redovisning av finansieringen avinköp av mark för naturvårdsändamål efterlyses i motionJo311 (s) yrkande 11. Behovet av medel för naturreservat iÖstergötland påtalas i motion Jo656 (s) yrkande 4.Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet erinra om att anslaget, i sambandmed beslutet om en ny skogspolitik(prop. 1992/93:226, JoU15, rskr. 352), höjdes med55 till för innevarandebudgetår. anslöt sig till regeringensbedömning att en hög ambitionsnivå bör gälla ävenfortsättningsvis för inrättande av skyddade områden och att deakuta behoven är särskilt tydliga inom skogslandskapet. Vadgäller en fastställd målsättning för den totala andelen markeller vatten som behöver skyddas i reservat uttalade utskottetatt hänsyn måste tas till andra åtgärder som vidtas för attbevara och hållbart nyttja den biologiska mångfalden. Ökad tyngdmåste läggas på att miljöanpassa olika samhällsverksamheter. Hurden miljöanpassningen lyckas har stor betydelse för omfattningenav det skyddsbehov som måste tillgodoses genomreservatsbildning. Vidare är skyddsbehoven troligen mycketvarierande inom olika naturtyper. Våra kunskaper om delångsiktiga skyddsbehoven är också mycket varierande för olikanaturtyper. Mot den bakgrunden biträder utskottet regeringensbeslut att inte föreslå något långsiktigtgenerellt arealmål för reservatsavsättningar. För nästa budgetårbör därför anslaget bibehållas på föreslagen nivå ochskyddsbehovet följa det förslag till prioritering somNaturvårdsverket gjort till regeringen. Utskottet tillstyrkeräven regeringens förslag att verket vid behov skall kunnahemställa hos regeringen att, utöver anslaget för nästabudgetår, få ikläda staten ekonomiska förpliktelser om högst60 för /96. Det anfördainnebär att utskottet avstyrker motionerna Jo649 yrkande 18 ochJo694 yrkande 17 om höjning av anslaget. Utskottet avstyrkeräven motion Jo692 yrkande 10 om sänkning av anslaget.I samband med det skogspolitiska beslutet uttaladeriksdagen att det senare, när praktiska erfarenheter av den nyaskogspolitiken har vunnits, kan vara lämpligt att formulera ettriktvärde för reservatsbildningen på lång sikt. Därvid bör inteuteslutas att det kan vara nödvändigt att uppnå en nivå istorleksordningen av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen. höjdes anslaget för bildande avnaturreservat m.m. till . Mot dennabakgrund är utskottet inte berett att taställning till frågan om finansiering av reservatsavsättningarutöver den satsning på nya åtaganden som redovisas ipropositionen och avstyrker på den grunden motion Jo311yrkande 11.Av det ovan anförda framgår att utskottet inte heller ärberett att i detta sammanhang ta ställning till medelsbehovetinför /96. Motion Jo635 yrkande 1 avstyrkssåledes.Motion Jo656 yrkande 4 ger utskottet anledning att erinra omriksdagens beslut om en strategi för biologiskmångfald (prop. 1993/94:30, JoU9, rskr. I propositionenuttalade miljöministern att tillfälliga förstärkningar erfordrasför att påskynda länsstyrelsernas arbete med att ta framnödvändigt beslutsunderlag för inrättande av naturskyddsområdenoch för genomförande av nationalparksplanen och framhöllmöjligheten att för dessa insatser använda resurser förarbetslivsutveckling. I sitt betänkande redogjorde utskottet förNaturvårdsverkets förslag om de insatser inom miljöområdet somkan bestridas med arbetsmarknadspolitiska medel för s.k.arbetslivsutveckling och som omfattarca 350 årsarbetstillfällen. Utskottet fann ingenting somhindrar att berörda länsstyrelser i samarbete med resp.länsarbetsnämnd kan ta dessa medel i anspråk för ovan angivnaändamål. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo656yrkande 4.5. Miljöforskning (A 5)PropositionenMedlen disponeras av för forskning inommiljöområdet. För ändamålet föreslås 157 096 000 kr.Prioriteringarna inom miljöforskningen för perioden1992/94--1995/96 har lagts fram i den forskningspolitiskapropositionen (1992/93:170, bl.a. JoU18, rskr. Där angesatt miljöforskningen i huvudsak bör följa förslagen iMiljöforskningsutredningens betänkande Långsiktig miljöforskning(SOU 1992:68). Vidare anges att, för att fullföljaintentionerna i konventionerna om biologisk mångfald och omklimatfrågor som undertecknades i samband med iRio de Janeiro om miljö och utveckling (UNCED) , detkommer att krävas ytterligare forskning såväl nationellt som iinternationellt samarbete. Särskilt framhålls betydelsen avforskningsinsatser som berör biologisk mångfald, klimatet ochkretsloppsfrågor.För miljöforskningens del beräknar regeringen attproduktivitets- och effektivitetskravet motsvarar ennedskrivning av anslaget med 3 miljoner kronor.MotionernaFör uppföljning och utveckling av intentionerna bakomUNCED-konferensen i begär i motionJo649 yrkande 17 en höjning av anslaget med30 . Ytterligare bör enligtmotion Jo670 (s) tillföras anslaget för forskning om den s.k.älgsjukan. En sänkning av anslaget med 3 miljoner kronorbegärs i motion Jo692 (nyd) yrkande 11.Forskning kring älgsjukan och dess spridning bör enligtmotionärerna i motion Jo638 (m, s, fp, c, kds, nyd, v) ges högprioritet (yrkande 1), och ett eventuellt ökat medelsbehov böriförsta hand tillgodoses genom omprioritering avforskningsresurser (yrkande 2).Utskottets övervägandenRegeringens förslag om medelstilldelning under förevarandeanslag tillstyrks. Därmed avstyrker utskottet motion Jo670 omytterligare för forskning om den s.k.älgsjukan. Utskottet avstyrker även motionerna Jo649 yrkande 17och Jo692 yrkande 11. Utskottet gör dock i det följande ettuttalande om prioritering av forskningsresurser till förmån förforskning om älgsjukan.Våren 1993 behandlade utskottet två motioner om ytterligareresurser till forskning om älgsjukan (prop. 1992/93:100,bilaga 10, JoU13, rskr. Utskottet uttalade sin storaförståelse för de krav som ställdes i motionerna och framhöllälgen som en värdefull jaktlig tillgång och som en indikator påtillståndet i vår miljö. Utskottet konstaterade att det är avstort allmänt intresse att den fortsatta forskningen på dettaområde säkerställs och att sjukdomens orsaker klarläggs. Dettaansåg utskottet inte minst viktigt när det gäller risken försjukdomsspridning till djur inom husdjursskötseln. I betänkandetredogjorde utskottet för ett fältprojekt som huvudsakligenfinansierats med medel från viltskaderegleringsfonden och pekadepå möjligheten att i utökad omfattning använda medel frånjaktvårdsfonden. Utskottet ansåg situationens allvar mycket välmotivera en sådan ordning, som även ansågs ligga väl i linje medfondens syfte. I sammanhanget framhöll utskottet ocksåbetydelsen av att forskningsinsatserna samordnas på bästa sättoch förutsatte att () ochNaturvårdsverket skulle vidta de åtgärder som i detta avseendekunde anses erforderliga.Med anledning av de nu aktuella motionerna har utskottetinhämtat att det ovan nämnda fältprojektet kommer att avslutasinom en nära framtid. Forskningsgruppen, bestående av forskarefrån SLU och SVA med somsamordnare, arbetar enligt en forskningsplan i tre delar.Sedan en tid tillbaka pågår en undersökning om virusets funktioni älgen och har populationsstudier inletts om virusetsfunktion i och påverkan på älgstammen. Så snart medel ställstill förfogande kommer en studie om eventuella miljörelationer,dvs. miljöns inverkan på älgen, att inledas.Som framgår av utskottets betänkande 1992/93:JoU13 serutskottet med mycket stort allvar på älgsjukan och desskonsekvenser för jakten och viltvården jämte riskerna försjukdomsspridning till andra djurarter. När det gällerfördelningen av forskningsresurser bör det emellertid somhittills ankomma på t.ex. forskningskommittéatt inom ramen för jaktvårds- och viltskaderegleringsfondernaställa medel till förfogande även för /95. Somanförs i motion Jo638 bör vid denna fördelning forskning kringälgsjukan och dess spridning ges hög prioritet. Vad utskottetanfört med anledning av motionen bör ges regeringen till känna.6. Landskapsvårdande åtgärder (A 6)PropositionenAnslaget används för bevarande av jordbruksmark avriksintresse för natur- och kulturmiljövården. Anslaget har sinbakgrund i beslut om en ny livsmedelspolitik(prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. Som en central del iden nya politiken infördes ett system med ersättning förlandskapsvård. , ochRiksantikvarieämbetet ansvarar för den centrala administrationenav medlen. Genom civilrättsliga avtal mellan staten(länsstyrelserna) och enskilda jordbrukare utbetalas medlen somersättning för att upprätthålla hävden av aktuella marker.Syftet är att dels bevara natur- och kulturvärden, delsupprätthålla ett öppet landskap. För ändamålet föreslås250 miljoner kronor.MotionernaI motion Jo649 yrkande 19 begär att riksdagenanvisar utöver regeringens förslag. Enligtyrkande 16 i partimotion Jo694 (s) bör anslaget höjas med50 . Anslaget bör enligt motion Jo692 (nyd)yrkande 12 sänkas med 30 miljoner kronor.Motionärerna i motion Jo225 (c, fp) anser att enprioriteringsplan bör upprättas för fördelning avlandskapsvårdsersättning (yrkande 1). Behovet av resurser sommöjliggör upprättande av civilrättsliga avtal med markägare sominnebär ekonomisk kompensation för en modifieradnaturvårdsanpassad skogsskötsel framhålls i motion Jo602 (kds)yrkande 2. Medel bör enligt motion Jo693 (s) yrkande 9reserveras för anläggande av skyddszoner längs vattendrag somutpekas som särskilt angelägna av resp. länsstyrelse.Enligt motion Jo656 (s) bör anvisa ytterligare5 till landskapsvård i (yrkande 1). Vidare bör det administrativa systemet förändrasså att i genom en omprioriteringkan få förstärkta resurser för administration avlandskapsvårdsmedel (yrkande 2). Enligt motionens yrkande 3bör ge i tillåtelseatt för försöksverksamhet med skyddszoner vid vattendrag iÖstergötland anslå medel inom ramen förNOLA/landskapsvårdsbidrag. Enligt motion Jo228 (s) börriktlinjerna för användandet av landskapsvårdsmedel ändras såatt resurserna kan fördelas med hänsyn till den särställningÖland intar från naturvårdssynpunkt. Vikten av att tillräckligaresurser i form av NOLA-stöd till naturvårdsinriktat bete påÖland kan säkerställas framhålls i motion Jo602 (kds)yrkande 1 och resurser för arbetsmarknadsåtgärder, exempelvisALU-medel, bör användas för naturvårdsprojekt i störreomfattning på (yrkande 3).Utskottets övervägandenSom utskottet framhöll (prop. 1992/93:100, bilaga15, JoU12) är landskapsvården en integrerad del av denlivsmedelspolitiska reformen. En fortsättning av systemet medlandskapsvård är nödvändig från odlingslandskaps-, kultur-,miljö- och naturvårdssynpunkt. Systemet är ett i princip välfungerande sätt att med en relativt begränsad ekonomisk insatsfrån staten genom ersättning till aktiva brukare bevara detvärde som odlingslandskapet utgör. Vid ett eventuellt medlemskapi EU måste denna typ av system bibehållas även om en förändringav formerna kan komma att behövas. Regeringen har därförbeslutat om en utredning om ett svenskt program för stöd enligtEU:s förordning om miljövänliga jordbruksmetoder och bevarandeav landskapet (dir. 1993:129). Förslag skall presenteras senastden 1 april 1994.Det kan konstateras att under det senaste åretavtalstecknandet har ökat kraftigt och antalet avtal har mer änfördubblats. Arealen värdefull mark som omfattas av systemetutgör en betydande del av den areal som av länsstyrelserna ideras bevarandeplaner har bedömts som särskilt skyddsvärd.Avtalstecknandet sker i hög takt, och utskottet har erfarit attden resursnivå som har anvisats kommer att varauppbunden. De särskilda problem som har lett till förseningar iuppbyggnaden av systemet torde kunna lösas i och med attverksamheten når fullt omfång. I fortsättningen är det främstfråga om förnyande och uppföljning av avtal. I likhet medregeringen anser utskottet att dessa arbetsuppgifter skall lösasinom ramen för befintliga administrativa resurser. Det anfördainnebär att utskottet tillstyrker regeringens budgetförslag ochavstyrker motionerna Jo649 yrkande 19, Jo692 yrkande 12 ochJo694 yrkande 16.För administration av landskapsvårdsmedel har varjelänsstyrelse erhållit ett basbelopp om perår. Härutöver har länsstyrelserna kunnat ansöka särskilt omytterligare medel för ändamålet. Regeringen beslutadeden om ändring i regleringsbrevetden . Beslutet innebär att högst antingen350 eller av anvisade medel per länsstyrelse fåranvändas för administration och utbildning m.m. Genom beslutetkan t.ex. i för innevarandebudgetår disponera av anvisade eller805 . Det anförda innebär att syftet med motionJo656 yrkande 2 får anses tillgodosett utan något särskiltriksdagens uttalande i frågan.Senast behandlade utskottet ett flertalmotioner om landskapsvård (prop. 1993/94:30, JoU9, rskr. 87).Med hänvisning härtill och till vad som inledningsvis anförts omutskottets principbeslut om planeringen av motionsärenden inomvalperioden avstyrker utskottet motionerna Jo225 yrkande 1,Jo228, Jo602, Jo656 yrkandena 1 och 3 och Jo693 yrkande 9.7. Sanering och återställning av miljöskadade områden (A 7)PropositionenI enlighet med beslut (prop. 1990/91:90, JoU30,rskr. 338) skall anslaget i huvudsak användas för genomförandeav ett femårigt program för sanering och återställning avmiljöskadade områden. En eventuell fortsättning av programmetefter /96 skall föregås av en utvärdering motslutet av femårsperioden. För ändamålet föreslås29 880 000 kr.Naturvårdsverkets arbete för sanering och återställning avmiljöskadade områden bör fortsätta i enlighet med den inriktningoch det program som lagt fast. Anslaget bör därförtillföras medel för sanering och återställning i enlighet medNaturvårdsverkets framställan.Naturvårdsverket bör tillföras under femår för åtgärder i huvudsak i enlighet med verkets redovisning,som omfattar utarbetande av närmare förslag till slutförvar förkvicksilveravfall.MotionernaVänsterpartiet begär i motion Jo649 yrkande 20 att anslagethöjs med . I partimotion Jo694 (s) yrkas100 utöver regeringens förslag (yrkande 2).Anslaget bör enligt motion Jo692 (nyd) yrkande 13 sänkas med2 . Enligt motion Jo693 (s) yrkande 10 börmedel avsättas för kartering av och åtgärder för förorenademark- och vattenområden på flera håll i Västsverige.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen bör arbete försanering och återställning av miljöskadade områden fortsätta ienlighet med den inriktning och det program som lagtfast. Medel för sanering och återställning bör tillförasanslaget i enlighet med framställan. Somframgår av propositionen skall en eventuell fortsättning avprogrammet föregås av en utvärdering i slutet av femårsperioden.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ommedelstilldelning, vilket även innebär att Naturvårdsverkettillförs för åtgärder ihuvudsak i enlighet med verkets redovisning, som omfattarutarbetande av närmare förslag till slutförvar förkvicksilveravfall.