bet · GH01KrU31 · 1994-05-05 00:00:00 — Detta liknar dettyska systemet, med den skillnaden att det sistnämnda innefattaren statlig reglering även av den yrkesutbildning i företagsregisom ingår i lärlingsutbildningen. Så är inte fallet i detsvenska systemet. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion Kr3 yrkande 4.Ungdomar och arbetslöshetI fyra motionsyrkanden behandlas frågor som rör arbetslöshetenbland ungdomar. Två av yrkandena handlar om särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom ungdomspraktik m.m.I motion Kr1 (v) anför motionärerna att ungdomar bör stödjasså att de får riktiga arbeten, som inte snedvriderarbetsmarknaden och lönebildningen. Motionärerna avvisararbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling (ALU) (yrkande 12).Motionärerna bakom motion Kr2 (s) anser att ungdomspraktikeninnebär att ungdomarna inte får riktiga arbeten. Ett system medungdomsintroduktion bör införas. Detta skulle innebära attungdomarna efter en praktiktid anställs med rekryteringsstöd (yrkande 8).Arbetsmarknadsutskottet har under innevarande budgetår vid tvåtillfällen, och , tagit ställningtill frågor som rör ungdomspraktik, ALU och ungdomsintroduktion.Hösten 1993 uttalade utskottet att det förutsatte att ennoggrann utvärdering av ungdomspraktiken skulle göras inom ramenför den parlamentariska utredning som skall se överarbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning ochavgränsning (bet. 1993/94:AU5).I mars 1994 erinrade arbetsmarknadsutskottet om att det vidflera tillfällen uttalat att ungdomspraktiken är ettexceptionellt medel i ett mycket svårt arbetsmarknadsläge ochatt åtgärden är en sistahandslösning när alla övriga åtgärderprövats (bet. 1993/94:AU11 s. 42). Utskottet betonade attungdomspraktiken är en tillfällig och tidsbegränsadsistahandsåtgärd som inte är avsedd att ersättayrkesutbildningen inom det reguljära utbildningsväsendet (s.44). Vidare ansåg utskottet att det skulle vara alltföroptimistiskt att i nuvarande läge inleda en nedtrappning elleravveckling av ungdomspraktiken och införa ett system medungdomsintroduktion. Prognoserna om en fortsatt högungdomsarbetslöshet nödvändiggör en hög nivå påungdomspraktiken, menade utskottet. Vidare instämde utskottetmed motionärerna i det angelägna i att ungdomar i störreutsträckning får reguljära anställningar och menade att deförändringar av ungdomspraktiken som trädde i kraft den 1januari just har detta syfte. Utskottet framhöll attmöjligheten till anställning med rekryteringsstöd efter sexmånaders ungdomspraktik varit möjlig alltsedan systemet medungdomspraktik infördes (s. 45).Kulturutskottets bedömning skiljer sig inte frånarbetsmarknadsutskottets. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionerna Kr1 yrkande 12 och Kr2 yrkande 8.I två motionsyrkanden behandlas frågor som rör mål förungdomsarbetslöshetspolitiken m.m.I motion Kr3 (nyd) framhålls att arbetslösheten bland55--64-åringar utgör en fjärdedel av den arbetslöshet somdrabbat ungdomar. Motionären hemställer att ett mål förarbetsmarknadspolitiken skall vara att ungdomars arbetslöshetinte skall överstiga 55--64-årsgruppens (yrkande 1). I sammamotion begärs en konsekvensanalys av ungdomars möjlighet tillarbete om äldre lämnar arbetsmarknaden (yrkande 5).Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärsynnerligen angeläget att nedbringa arbetslösheten blandungdomar. Av den anledningen har -- som framgår av detföregående -- betydande arbetsmarknadspolitiska insatser gjorts.Även på många andra samhällsområden har åtgärder vidtagits. Härkan nämnas utbyggnaden av ett tredje gymnasieår, fler platser ihögskolan, infrastruktursatsningar, ROT-verksamhet.Vidare vill utskottet framhålla att den tillsattaparlamentariska utredningen om arbetsmarknadspolitikens roll,omfattning, inriktning och avgränsning bl.a. har i uppdrag attkartlägga arbetslöshetens struktur samt föreslå till vilkagrupper arbetsmarknadspolitiken i första hand skall riktas (dir.1993:132).Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr3 yrkandena1 och 5.Ungdomar och bostäderMotionärerna bakom motion Kr2 (s) behandlar ungdomarssituation på bostadsmarknaden. I motionen framhålls bl.a. attungdomar i detta sammanhang är en svag grupp, eftersom de ännuinte är etablerade. Kommunerna bör -- anser motionärerna --återigen få möjlighet att införa effektivt fungerandebostadsförmedlingar (yrkande 9).Bostadsutskottet har i sitt av behandladebetänkande /94:BoU15 behandlat vissa motionsförslag somanknyter till ungdomars boende och till kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen. I betänkandet anförs bl.a. att en del avdet bostadspolitiska förändrings- och förenklingsarbetet harinriktats på att avreglera den statliga styrningen av detkommunala ansvaret för bostadsförsörjningen. Utgångspunkten fördetta arbete har varit att staten kan ha förtroende för attkommunerna självmant vidtar de åtgärder som kan behövas för attalla invånare skall få godtagbara bostäder (bet. s. 22).Det är således i första hand en uppgift för kommunerna att taansvar för bostadsbyggandet inom sitt område medan ochregeringen har att ombesörja att de ekonomiska och legalainstrumenten tillskapas. I enlighet härmed är det främstkommunerna som har att svara för att bostadsproduktionen får enutformning och omfattning som svarar mot de lokala behoven (bet.s. 24).Kulturutskottet intar samma ståndpunkt i denna fråga sombostadsutskottet. Utskottet vill i detta sammanhang också erinraom den i det föregående nämnda , som har iuppdrag att föreslå konkreta åtgärder för att underlätta ungamänniskors etablering bl.a. på bostadsmarknaden (dir. 1992:107).Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr2 yrkande 9.Sociala frågor m.m.I två motionsyrkanden tas frågor upp som rör ungdomarssociala situation.Det finns -- anför motionärerna bakom motion Kr1 (v) --ekonomiska och sociala orättvisor inom ungdomsgenerationen.Många ungdomars levnadsvillkor försämras i snabb takt genomarbetslöshet och bostadslöshet. Att inte satsa på ungdomen ärinte bara en förlust för ungdomarna själva utan också församhället (yrkande 2).I motion Kr3 (nyd) anförs att beroendet av socialbidrag blandunga medborgare ökar i snabb takt. Konkreta ambitioner för attförändra denna trend efterlyses i motionen (yrkande 3).Utskottet vill inledningsvis framhålla att utskottetsjälvfallet inte har någon annan uppfattning än motionärerna närdet gäller synen på betydelsen av att satsa på de unga.Den besvärliga ekonomiska situation, i vilken många ungdomarbefinner sig , och det ökande behovet av socialbidrag blandunga har sin huvudsakliga grund i ungdomsarbetslösheten.Utskottet har i det föregående redovisat en rad åtgärder somvidtagits för att komma till rätta medarbetslöshetsproblematiken. Utskottet vill även i dettasammanhang erinra om det arbete som bedrivs avGenerationsutredningen och som går ut på att ungdomarslevnadsvillkor i ekonomiskt och socialt hänseende skallanalyseras. skall -- som nämnts i etttidigare avsnitt i detta betänkande -- lämna konkreta förslagtill åtgärder för att underlätta unga människors etablering isamhället.Utskottet vill tillägga att har iuppdrag att se över socialtjänstlagens regler om rätt tillbistånd. I direktiven till utredningen berörs särskiltsamhällets insatser för barn och ungdomar (dir. 1991:50).Kommittén kommer enligt uppgift att avlämna sitt huvudbetänkandesommaren 1994.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr1 yrkande 2och Kr3 yrkande 3.Motionärerna bakom motion Kr1 (v) påpekar att socialnämnderoch kommuner har ett ansvar för att utsatta ungdomar får detstöd de behöver och inte far illa. I takt med nedskärningarna ikommunerna försummas de förebyggande insatserna för barn ochungdomar. Kommunerna bör därför enligt motionärerna åläggas attarbeta fram barn- och ungdomsplaner. Med hjälp av sådanaplaner kan man få fram underlag till minimikrav på ungdomarsrätt till stöd (yrkande 16).Socialtjänstkommittén har bl.a. i uppdrag att se överkommunernas socialbidragsnormer och framtidainriktning och organisation. Enligt uppgift kommer, som ovanangetts, kommittén att avlämna sitt huvudbetänkande sommaren1994. fick regeringens uppdrag att isamråd med andra myndigheter följa utvecklingen av barns villkori samhället med anledning av det förnyelse- ochomställningsarbete som pågår i kommuner och landsting.Utskottet anser att det pågående utredningarbetet ochregeringens fortsatta beredning av ärendet bör avvaktas innanriksdagen tar ställning i den av motionärerna aktualiseradefrågan. Utskottet avstyrker därför motion Kr1 yrkande 16.I motion Kr1 (v) föreslås att en försöksverksamhet skallstartas med att subventionera kondomer till unga i syfte attförhindra ofrivilliga ungdomsgraviditeter och sexuelltöverförbara sjukdomar (yrkande 9).Socialutskottet har i sitt av behandladebetänkande /94:SoU20 behandlat ett snarlikt yrkande och dåanfört att frågan om subventionering av preventivmedel i förstahand är en fråga för landstingen samt att Folkhälsoinstitutetoch driver ett projekt på området.Socialutskottet ansåg inte att med anledning avmotionskrav borde ta något initiativ.Kulturutskottet gör samma bedömning som socialutskottet.Motion Kr1 yrkande 9 avstyrks således.I samma motion, motion Kr1 (v), talas om de förvridnakroppsideal som många unga har. Motionärerna pekar påproblemet med missbruk av anabola steroider. Vidare anförs attåtgärderna för att förebygga anorexi och bulimi måste byggas utsamt att resurserna till hälsofrämjande åtgärder måstefördelas jämnt mellan flickor och pojkar (yrkande 18).Dopningsproblematiken följs av . Vidare harsocialutskottet i det ovan nämnda betänkandet1993/94:SoU20 behandlat yrkanden med krav på åtgärder motdopning och bl.a. anfört att regeringen har föravsikt att tillkalla en särskild utredning med parlamentariskmedverkan för att göra en samlad översyn av omfattningen ochföljderna av missbruket av dopningsmedel. Enligt socialutskottetbör den kommande översynen inte föregripas.Även frågor om anorexi och bulimi följs av Folkhälsoinstitutetoch . , som arbetar medförebyggande folkhälsoarbete, söker sprida kunskap ocherfarenheter om ätstörningar och om hur man kan förebygga dem.Socialstyrelsen avser att följa utvecklingen när det gällerbehandling av ätstörningar.Liksom socialutskottet anser kulturutskottet att den kommandeöversynen av dopningsproblem inte bör föregripas.Motionsyrkandet i övrigt motiverar enligt kulturutskottetsuppfattning inte heller någon åtgärd. Motion Kr1yrkande 18 avstyrks därför.Kulturutskottet vill tillägga att frågor rörande forskning omdopning och idrottsanorexi utförligt behandlats avkulturutskottet i betänkande 1993/94:KrU11 om idrott.Ungdomar och kulturI motion Kr258 (s) erinras om den treåriga satsning somgjordes på ungdomars eget skapande inom ramen för arvsfondsmedeloch som benämndes Kulturbudkavlen. I motionen föreslås att Barn-och med arvsfondsmedel skall stödja enKultur- och mediebudkavle som även inbegriper medieprojekt(yrkande 5). I motion Kr307 (s) framförs liknande förslag(yrkande 57).Barn- och satsning Kulturbudkavlen pågickunder med början . Stöd lämnades tillolika typer av kulturprojekt där ungdomars egen skaparkraftsattes i centrum. De flesta projekten byggde på samarbete mellanprofessionella kulturarbetare och ungdomar.Den typ av kultur- och medieprojekt som motionärerna tar uppkan fortfarande och kommer även i fortsättningen att kunnastödjas genom medel ur Allmänna arvsfonden. Mot den bakgrundenavstyrker utskottet motionerna Kr258 yrkande 5 och Kr307 yrkande57.Kulturen är en av de viktigaste krafterna för att ungdomarskreativitet skall utvecklas till något odelat positivt, ansermotionärerna bakom motion Kr2 (s). De hänvisar till att Sverigegenom att ratificera påtagit sig vissaförpliktelser på kulturens område, vilket inte i tillräckliggrad har påverkat anslagen på kulturområdet. Motionärernaframhåller bl.a. att nedskärningar på kulturens område ikommuner och landsting i hög grad drabbar barn och ungdom.Motionsyrkandet syftar till att större insatser skall görasför barns och ungdomars kultur (yrkande 11).Både regering och riksdag har uppmärksammatbehovet av kulturpolitiska insatser riktade till barn. Idirektiven till den parlamentariska utredningen omkulturpolitikens utformning, den s.k. ,framhålls att det ändå finns starka skäl som talar för att dennaaspekt på kulturpolitiken i än högre grad behöver sättas iförgrunden . Utredningen har därför fått i uppdragatt redovisa lämpliga vägar för att förstärka kulturensställning bland barn och ungdom (dir. 1993:24).Behovet av satsningar på barn- och ungdomskultur har vid fleratillfällen understrukits av utskottet (bet.1993/94:KrU17 och 1993/94:KrU18).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion Kr2 yrkande 11.I motion Kr1 (v) framhålls att bibliotekens verksamhet -- ävenden som bedrivs vid skolbiblioteken -- är en av de viktigastekulturpolitiska satsningarna för barn och ungdomar. Motionärernaföreslår att biblioteksverksamheten skall prioriteras(yrkande 15).De senaste åren har biblioteksfrågor varit föremål för enomfattande debatt mot bakgrund av befarade och delvis genomfördakommunala nedskärningar inom bibliotekssektorn.I sitt betänkande 1991/92:KrU32 konstaterade kulturutskottetatt ansvaret för folkbiblioteken vilar på kommunerna och attfolkbiblioteken är de äldsta kommunala kulturinstitutionerna.Biblioteken är -- menade utskottet -- en mötesplats för unga ochgamla. I det lilla samhället eller i förorten svarar biblioteken-- vid sidan av bokutlåningen -- ofta för merparten av detlokala kulturutbudet. Biblioteken utgör därmed stommen i detsvenska kulturlivet, ansåg utskottet. Utskottet intarfortfarande samma ståndpunkt i denna fråga. Utskottet villtillägga att övergripande biblioteksfrågor även har behandlats ibet. 1992/93:KrU17 och bet. 1993/94:KrU18.Vidare hänvisar utskottet till den möjlighet till fördjupadprövning av bibliotekens roll i kulturpolitiken som finns inomramen för arbete. Motionsyrkandet bör inteföranleda någon åtgärd.FlyktingfrågorI motion Kr1 (v) behandlas en rad frågor rörandeflyktingbarn och -ungdomar. Bl.a. föreslås att barn ochungdomar som håller sig gömda i för att undkommautvisning skall erbjudas en ny asylutredning. I syfte att bevakadessa personers intressen bör -- anser motionärerna -- en godman utses åt dem. Motionärerna anser att barn och ungdomar inteskall få tas i förvar och framhåller också att störreuppmärksamhet bör ägnas barn och ungdomar med psykiska symptomsom uppstått på grund av svåra krigsupplevelser m.m. (yrkande7).Flyktingbarnens situation har vid olika tillfällen behandlatsav socialförsäkringsutskottet.I proposition 1991/92:138 föreslogs att barn inteskulle få tas i förvar annat än vid avvisning med omedelbarverkställighet. ansåg i sittbetänkande 1992/93:SfU3 att det ytterst alltid måste finnas enmöjlighet att mot barnens och familjens vilja verkställa beslutäven i andra avvisningsfall och i utvisningsfall. Utskottetföreslog i stället att förvar av barn aldrig skulle fåtillgripas, förrän man först prövat att ställa barnet underuppsikt. Först när ett försök att få ett barn som ställts underuppsikt att frivilligt medverka till en avresa misslyckats,skall förvar kunna tillgripas för attmöjliggöra ett avlägsnande från landet. antog ändradeförvarsbestämmelser i enlighet med utskottets förslag. De nyabestämmelserna gäller fr.o.m. den 1 januari 1993.Riksdagen har även härefter på förslag avsocialförsäkringsutskottet i betänkande 1993/94:SfU5 avslagitmotioner med förslag om totalförbud mot att ta barn i förvar.Socialförsäkringsutskottet förutsatte i sitt betänkande attregeringen noga följer tillämpningen av de nya reglerna.Utskottet förutsatte också att den parlamentariska (dir. 1993:1) i sitt arbete kommer attdiskutera förvarsreglerna när förslag om den framtidaflyktingpolitiken utarbetas. Kommitténs arbete skall varaavslutat den 1 mars 1995.Socialförsäkringsutskottet har i sitt av godkändabetänkande /94:SfU11 behandlat bl.a. frågor om hälso- ochsjukvård för asylsökande m.fl. och om flyktingbarnens situation.I enlighet med betänkandet skall asylsökande barn och ungdomar ifortsättningen i princip ha rätt till samma hälso- och sjukvårdsom här i landet bosatta barn. ansågdet viktigt att särskilt barnens situation uppmärksammas i asyl-och kommunmottagandet och framhöll att en hel del åtgärder undersenare tid har vidtagits för att öka kunskapen om barnens behovoch finna lämpliga åtgärder att på ett bättre sätt tillgodosedessa behov. Bl.a. angav utskottet att regeringen i juli 1993uppdragit åt och att utvärderadet kommunala mottagandet av barn och ungdomar medflyktingbakgrund som kommit hit utan vårdnadshavare. Vidareangavs att och på begäran avriksdagen (bet. 1992/93:SfU3) hade fått regeringens uppdrag attnärmare utreda förhållandena för de barn som hålls gömda för attundgå verkställighet av ett avvisningsbeslut.Socialförsäkringsutskottet förutsatte att regeringen utformarett samlat åtgärdsprogram för att förbättra flyktingbarnenssituation för att på så sätt ta till vara utredningsresultaten.Situationen för de gömda flyktingbarnen behandlades (iapril 1994) i bet. 1993/94:SfU14. Därvid förelåg ettmotionsyrkande om sådan förnyad asylutredning som föreslås imotion Kr1. hänvisade bl.a. till attSocialstyrelsens och om de ensammaresp. gömda flyktingbarnen skulle föreligga . Utskottetansåg inte att något uttalande var påkallat.De två myndigheterna har redovisat sina uppdrag i tvårapporter, Gömd -- för att undvika avvisning. En rapport omgömda barn i resp. Ensam. En rapport om flyktingbarnutan vårdnadshavare i Sverige.I den senare rapporten behandlas bl.a. frågan om godmans-förhållandet. De båda myndigheterna föreslår en översyn avgällande regler för barnens rättsliga skydd samt att samtligaflyktingbarn -- i avvaktan på en förändring av lagstiftningen --skall erhålla en kontaktman eller kontaktfamilj enligtsocialtjänstlagens föreskrifter.Kulturutskottet anser att bör vidhålla sin tidigareinställning såvitt gäller förvarstagande av barn. Utskottetanser vidare att regeringens ställningstagande med anledning avInvandrarverkets och rapporter bör avvaktas.Något uttalande från sida i övrigt är inte påkallat.Utskottet vill tillägga att regeringen den 14 april 1994beslutat om en förordning som skall komplettera utlänningslagensregler. Bestämmelserna i förordningen innebär att asylsökandebarn och barnfamiljer som har ansökt om asyl före den 1 januari1993 skall få stanna i av humanitära skäl om intesärskilda skäl talar emot det. Med barn avses barn och ungdomarsom var under 18 år.Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr1 yrkande 7.I motion Kr3 (nyd) framförs synpunkter av innehåll att mångaungdomar är kritiska mot den nuvarande flyktingpolitiken.Klotter och brist på respekt för andra människor kan varareaktioner på det utanförskap som drabbar tusentals ungdomar.Motionsyrkandet synes syfta till åtgärder motfrämlingsfientlighet (yrkande 2).Utskottet anser att den omständigheten att vissaungdomsgrupper kan vara missnöjda med innehållet iflyktingpolitiken -- trots att den tillkommit i demokratiskordning -- inte får tas till intäkt för åtgärder som inte äraccepterade i samhället. Däremot står det envar fritt attargumentera för en ändring av innehållet i politiken. Detta fårdock inte ta sig uttryck i främlingsfientlighet.Utskottet har i det föregående redovisat en del av de åtgärdersom vidtagits från regeringens sida i detta syfte. Utskottetavstyrker motionsyrkandet.Övergripande frågor om organisationsstöd m.m.I det följande behandlas motionsyrkanden av övergripandekaraktär som avser stöd till organisationer.Yrkande 1 i motion Kr419 (nyd) syftar till att uppföljningenoch utvärderingen av organisationsbidragens effekter skallförbättras.Enligt utskottets mening är det angeläget att målen förbidragsgivningen uppnås. Utskottet erinrar i sammanhanget om vadsom sagts i ett föregående avsnitt i detta betänkande om att denstatliga bidragsgivningen till barn- och ungdomsorganisationernai fortsättningen i högre grad skall målrelateras, vilket ävenställer krav på arbete med utvärdering och uppföljning. Vidarekan här erinras om att en utvärdering av statsbidragen tillfolkbildningsverksamhet påbörjas av en särskildutredare (dir. 1994:12). I övrigt kan tilläggas attberedningsarbete pågår inom med anledning avde förslag som lagts fram i betänkandet Organisationernas bidrag(SOU 1993:71).Utskottet anser med hänvisning till det anförda att det inteär erforderligt med någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet, som således avstyrks.I samma motion tas frågan om uppdragsersättning ochupphandling upp. Sålunda föreslås att föreningar skall fåviss uppdragsersättning och att medlemmarnas ansvar förorganisationens intäkter skall öka. Motionärerna anser att t.ex.Röda Korsets hjälpinsatser ligger inom ramen för principen omuppdragsersättning (yrkande 2). Vidare bör ett konkurrensriktigtupphandlingsförfarande tillämpas vid köp av tjänster frånorganisationer. Ett sådant förfarande skulle medföra eneffektivisering av och därmed en kostnadsreduktion för deuppgifter myndigheterna genomför med utnyttjande av bl.a.föreningar och andra organisationer (yrkande 8).De frågor som aktualiseras i motionen behandlas i det ovannämnda betänkandet Organisationernas bidrag (SOU 1993:71).Utredaren konstaterar att organisationer med olikaverksamhetsinriktning ofta är bäst lämpade att utföraverksamheter som statsmakterna önskar främja.Uppdragsersättningsmodellen ställer mycket stora krav på klaramål för verksamheten och en tydlig definition frånstatsmakternas sida, framhåller utredaren (s. 58). I betänkandetberörs även frågan om upphandlingsförfarande, en modell somföreslagits för det statliga bidraget till de frivilligaförsvarsorganisationerna i betänkandet (SOU 1992:132) Frivilligverksamhet för totalförsvaret. Regeringen har sedermera ibudgetpropositionen dock valt att inte följa utredningsförslageti denna del (prop. 1993/94:100 bil. 5, bet. 1993/94:FöU9, rskr.1993/94:295).Enligt utskottets mening bör det ställningstagande somregeringen kan göra med anledning av utredningsförslagen i dettidigare nämnda betänkandet Organisationernas bidrag inteföregripas. Utskottet avstyrker således motion Kr419 yrkandena 2och 8.Två av yrkandena i motion Kr419 syftar tillbidragssanering. Motionärerna föreslår attorganisationsbidrag aldrig skall få överstiga avmedlemsintäkterna, utom då det gäller uppdragsersättningar ochstöd till ungdomsidrott (yrkande 3). I syfte att minimerakostnaderna för bidragsprövningen och bidragsutbetalningenföreslås att det minsta bidragsbelopp som kan utgå bestäms till150 % av basbeloppet (yrkande 4).Enligt utskottets mening är det angeläget att organisationernages möjlighet att utvecklas på egen hand och minska sittbidragsberoende. Som framgår av ett föregående avsnitt i dettabetänkande lämnas förslag till ökade intäktsmöjligheter iregeringens proposition om ny lotterilag som för närvarandebehandlas av utskottet.Utskottet vill tillägga att organisationsbidragen behandlasunder flera huvudtitlar i statsbudgeten och inom flera utskott iriksdagen. Frågan om storleken på bidragen och vilkabidragsregler som i övrigt skall gälla bedöms områdesvis.Utskottet är inte berett att förorda sådana generellaregeländringar av de aktuella stödsystemen som motionärernaavser.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr419yrkandena 3 och 4.Vidare föreslås i samma motion en generell besparing påorganisationsbidragen för /95, medytterligare för /96 och /97 (yrkande 5). Den föreslagna minskningen avbidragen föreslås gälla även bidrag till politiskaorganisationer (yrkande 6).Utskottet har vid de två föregående riksmötena behandlatliknande yrkanden om en minskning av organisationsbidragen. Iutskottets betänkande 1991/92:KrU14 redogjorde utskottet förfördelningen av statsbidragen enligt en rapport frånStatskontoret, Statligt föreningsstöd -- en kartläggning(1991:6). Enligt rapporten uppgick det statliga /90 till föreningslivet till ca 7,5 miljarderkronor.