bet · GI01KrU2 · 1994-10-25 00:00:00 — Grafisk museiverksamhet, m.m. I betänkandet behandlar utskottet två motioner från allmännamotionstiden , i vilka begärs att skall görauttalanden om stöd till grafisk museiverksamhet, m.m. iMariefred och Tidaholm.Utskottet anser det betydelsefullt att initiativ tas tillvidgade möjligheter att visa grafisk konst och framställningenav sådan samt att förbättra konstnärers möjligheter att arbetamed grafiska uttrycksmedel. Utskottet framhåller att det ärinitiativtagarnas ansvar att se till att sådan verksamhet kanfinansieras och att i allmänhet inte uttalar sig omfördelningen av anvisade statliga medel till icke-statligamuseers drift och investeringar. Med hänvisning härtill och tillpågående arbete inom avstyrker utskottetmotionerna. 1993/94:Kr272 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av ett Grafikens Hus i Mariefred.1993/94:Kr273 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett grafiskt museum iTidaholm.Statliga bidrag till museerStatliga bidrag till driften av museerAv de tio centrala museerna är åtta statliga myndigheter ochtvå stiftelser med i princip samma ställning sommyndighetsmuseerna i vad gäller statsbidrag och uppdrag. Dessatio centralmuseer får statligt driftbidrag.Det finns 26 regionala museer, de flesta länsmuseer, somoftast drivs i stiftelseform och som får statsbidrag till en delav sina driftkostnader i form av s.k. grundbidrag som fördelasav . I övrigt finansieras de genom intäkter,kommunala och landstingskommunala bidrag, m.m. De regionalamuseerna kan besluta att samarbeta med lokala museer och attbidra till dessas finansiering genom att låta något eller någragrundbidrag gå till sådant lokalt museum. Som ett par exempel avflera kan nämnas att samarbetar på dettasätt med och och att Kalmarläns museum samarbetar med och överför grundbidrag till Kalmarkonstmuseum.Det finns slutligen lokala museer av mycket varierande slagoch storlek. Lokala museer kan drivas av kommuner, stiftelser,föreningar, företag m.m. Ett fåtal av dessa museer erhållervisst statligt driftbidrag i enlighet med beslut,nämligen Arbetets museum i , i ,i , i samtStrindbergsmuseet, och i (anslaget Bidrag till vissa museer m.m.).Bidrag -- högst -- kan lämnas efterbeslut av från anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet m.m. till projekt o.d., dock inte tillreguljära driftkostnader. Från samma anslag -- liksom med hjälpav lotterimedel -- kan även regeringen besluta om tillfälligabidrag t.ex. till projekt.Statliga bidrag till investeringar för museerDe centrala statliga museerna förvaltas av och deras investeringskostnader täcks genom lån iRiksgäldskontoret.De regionala museerna, liksom de lokala museerna, harmöjlighet att ansöka hos samlingslokaldelegation omstatligt bidrag till investeringar från medel anvisade överanslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler. För budgetåret1994/95 har beslutat om en bidragsram på 25 miljonerkronor. Med hänsyn till att utbetalningar kommer att göras /95 enligt tidigare större bidragsram har ettanslagsbelopp på anvisats (prop. 1993/94:100,bet. 1993/94:BoU8, rskr. 1993/94:259).Slutligen erinras om att arbetsmarknadsmedel kan komma i frågaom kriterierna för sådant bidrag är uppfyllda ocharbetsmarknadsmyndigheterna prioriterar ändamålet.Statliga utredningar på kulturområdetI enlighet med beslut tillsatteregeringen fyra parlamentariska utredningar inomkulturområdet. Tre av dessa har avslutat sitt arbete under våren1994, däribland som avgivit betänkandet (SOU1994:51) Minne och bildning. Remissbehandlingen av betänkandetavslutades . I betänkandet har utredningenbl.a. föreslagit en ny struktur för statliga och vissa andramuseer. Utredningen har också -- efter en diskussion om denekonomiska styrningen inom museiområdet -- föreslagit vissaförändringar av statsbidragsgivningen. Den övergripandeKulturutredningen (dir. 1993:24) arbetar fortfarande.Grafikens Hus i (mot. 1993/94:Kr272)Vissa uppgifter om i bildades . I enpresentation av verksamheten sägs att GrafikensHus skall inrymmas i södra flygeln av iMariefred. Grafikens Hus avses bli ett centrum för den grafiskakonsten, dit alla som är intresserade av grafik -- allmänheten,konstnärer, konstvetare, konstföreningar, gallerier, företag,skolor, m.fl. -- skall kunna komma för att se och köpa godgrafik, arbeta eller studera arbetet i verkstäderna och studerasamlingarna. Kursverksamhet av olika slag skall anordnas. Vidareavses Grafikens Hus samarbeta med vetenskapliga institutionerinom forskning och utbildning. En permanent utställning skallkompletteras med tillfälliga utställningar. Konstnärer skallarbeta i verkstäder med de fyra grafiska teknikerna, nämligenhögtryck (träsnitt, linoleum m.m.), djuptryck (koppargravyr,etsning m.m.), plantryck (litografi) och genomtryck(silk screen). Papperstillverkning i liten skala planeras också.Även bibliotek och arkiv avses inrättas.Föreningen i bildade GrafikensHus . Bolaget skall äga och förvaltaGrafikens Hus och ansvara för driften av verksamheten. Enligtinhämtad information befinner sig planeringen för Grafikens Husi dag på ett långt framskridet projektstadium. Arkitektritningarär klara, verksamheterna detaljplanerade, investeringskostnadersamt driftkalkyler framtagna.Arbetet inriktas nu i första hand på finansieringen avprojektet.Ansökan om statsbidrag till Grafikens HusDen ansökte Grafikens Hus hos om bidragenligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statligakulturlokaler. De totala kostnaderna angavs till 22 600 000kronor. Byggkostnaden beräknades därvid till 16 000 000kronor, kostnaden för inventarier till ochmervärdesskatt till . Bolaget ansökte ombidrag med . Bidragen från företag, kommuneroch organisationer beräknades till . Vidareberäknades de egna tillgångarna från tecknade B-aktier komma attuppgå till 4 000 000 kronor.I en komplettering angavs den totala kostnadentill , varav byggnation inkl. projekteringberäknades till , utrustning och inventariertill och mervärdesskatt till 3 937 000kronor.Boverket avslog ansökningen.Ny ansökningstid gick ut . Grafikens Hus harinkommit med en förnyad bidragsansökan.Ett grafiskt museum i (mot. 1993/94:Kr273)Vissa uppgifter om arbetet med att inrätta ett grafiskt museumi TidaholmFrån och Hellidens folkhögskola har följandeinhämtats.År 1958 inrättades en grafisk kollektivverkstad i . Ibörjan av startade ett samarbete mellan verkstadenoch Hellidens folkhögskola. Folkhögskolan är huvudman förden litografiska verkstaden och driver en treårig litografiskoladär. är verkstaden inhyrd i kommunalt ägda1800-tals fabrikslokaler på . Verkstaden fungerar ocksåsom kollektivverkstad för medlemmarna i erhåller bidrag från kommun och landsting förverksamheten. Konstnärerna betalar termins- eller dagavgift tillHellidens folkhögskola och kan köpa material av folkhögskolan.Olika kurser i verkstaden drivs i samverkan mellan föreningenoch folkhögskolan. Det har också hållits uppmärksammade,internationella symposier inom det litografiska området. Ianslutning till verkstaden finns gästbostäder och enhandpappersverkstad.På finns . Det är inrymt i Vulcanständsticksfabriks första byggnad som ägs av kommunen. Museetsinriktning är industrihistorisk.Tidaholms konsthall ordnar tillfälliga konstutställningarunder sommarhalvåret.I början av år 1994 föreslog representanter förkollektivverkstaden och folkhögskolan kommunen att ett grafisktmuseum skulle inrättas i anslutning till den litografiskaverkstaden och utbildningen. Kommunstyrelsen tillsatte enarbetsgrupp för att bereda frågan. Under arbetet har informellakontakter tagits bl.a. med , iGöteborg och det konstmuseum som är under uppbyggnad i ,vilket skall fungera som länskonstmuseum.Ansökan om statsbidrag till Grafiskt museum i har lämnat in enansökan till om bidrag till uppförandet av ettlitografiskt museum i . Avsikten är att museet skallingå i en planerad litografisk akademi i som förutommuseet avses omfatta den litografiska verkstaden, konstnärligutbildning och konstbildning.I ansökan lämnas kostnadsuppgifter för två alternativ, dels enom- och tillbyggnad av befintliga lokaler för sammanlagt11 , dels nybyggnad för sammanlagt 6 865 000kronor. Kommunen anger i ansökan att kommunen i oktober 1994kommer att ta ställning till den lämpligaste placeringen av ettlitografiskt museum och att ansökan om bidrag kommer attkompletteras med erforderliga handlingar ochuppgift om storleken på sökt bidrag. I motion 1993/94:Kr272 (c) yrkas att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som anförs i motionen omvärdet av ett Grafikens Hus i . Motionärerna redovisaratt initiativ tagits till en ideell sammanslutning för attinrätta ett Grafikens Hus i den statligt ägda Kungsladugårdenvid i . Grafikens Hus skall enligt vadsom redovisas i motionen visa svensk grafik under , ordnanågra större och ett antal mindre separata utställningar varjeår med svensk och utländsk grafik. Där skall finnas samlingar avsvensk och utländsk grafik. Man skall visa tryckmetoder frånenklaste boktryck till experimentell datagrafik alltifrån denförsta skissen till färdigt avdrag. Det skall finnas verkstäderför de fyra huvudgrupperna av grafik, nämligen högtryck,djuptryck, plantryck och genomtryck, där konstnärer kan arbetaoch verksamheten kan visas för besökare. Avsikten är också attdet skall finnas bibliotek och arkiv. Verksamheten skall ocksåomfatta kurser, föreläsningar och demonstrationer. Ävengrafikförsäljning skall förekomma.Enligt motionen beräknas ombyggnad av Kungsladugården kosta 12miljoner kronor. Motionären anser att detta bör täckas genombidrag från anslaget Bidrag till icke-statliga kulturlokaler.Som redovisats i det föregående har Grafikens Hus hos Boverketansökt om från medel under anslaget Bidragtill icke-statliga kulturlokaler för att täcka del av den totalakostnaden på . Efter avslag frånBoverket har Grafikens Hus inkommit med en förnyadansökan.I motion 1993/94:Kr273 (s) yrkas att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen ominrättande av ett grafiskt museum i . I motionen anförmotionärerna att de anser att det i finns resurser,kunskap, verktyg och maskiner samt byggnader för att inrätta ettspecialmuseum för grafisk konst. av grafiskkonst avses bygga på samarbete med sådana museer ochinstitutioner som har grafisk konst. Dessa museer ochinstitutioner förutsätts således deponera konst vid ett museum iTidaholm. Tidaholmsmuseet kan enligt motionärernas mening ocksåutgöra bas för vandringsutställningar med grafisk konst. Imotionen redovisas den grafiska verksamhet och utbildning somredan finns i vid den litografiska verkstad som drivsmed Hellidens folkhögskola som huvudman. Verkstaden är belägenpå , där också , en gymnasieskola samten byggnad som skulle kunna användas för det grafiska museet ärbelägna. Motionärerna anför att det i inte finns någotsärskilt museum för grafisk konst och att de stora samlingar somfinns på museer inte är tillgängliga för en bred allmänhet.I det föregående har redovisats att kommunstyrelsen i Tidaholminkommit till med en ansökan om bidrag från medel underanslaget Bidrag till icke-statliga kulturlokaler och att det iansökan anges att kommunen ännu inte bestämt om ett sådantmuseum skall inrymmas i ombyggda eller nybyggda lokaler och inteheller hur stort belopp ansökan avser. Ansökan avseskompletteras under hösten 1994.Utskottet erinrar om att stora samlingar av grafisk konst avhög kvalitet och från skilda tider finns både på statliga museeroch på regionala och lokala museer i landet. På vissa håll finnspermanenta utställningar av grafisk konst, men vanligast är attden grafiska konsten visas vid tillfälliga utställningar. Ensvårighet med att visa den grafiska konsten är att den ärkänslig för ljus och luftföroreningar och kan skadas vid enpermanent exponering.Grafiken är en viktig del av svenskt konstliv, den har ocksåbetytt mycket för en spridning av konsten till nya grupper. Detär därför enligt utskottets mening betydelsefullt att initiativtas från olika håll -- både på det centrala planet och regionaltoch lokalt -- för att vidga möjligheterna att ta del av bådeäldre tiders grafiska konst och den grafiska konst som skapas , liksom för att förbättra förutsättningarna för konstnäreratt arbeta med grafiska uttrycksmedel. De i motionernaaktualiserade verksamheterna planeras omfatta bådekonstmuseiverksamhet och grafiska verkstäder för produktion ochdemonstration. Grafiska verkstäder och grafisk museiverksamhetmed betoning på produktion (även inom boktryck) finns på flerahåll i landet.Utskottet vill -- liksom i tidigare sammanhang och ibetänkande 1993/94:KrU1 vid innevarande -- betona attinitiativ till regionala och lokala museiverksamheter måste tasregionalt och lokalt. Det är också initiativtagarnas ansvar attse till att investeringar och verksamhet kan finansieras.Riksdagen uttalar sig i allmänhet inte i frågor om inrättande avregionala och lokala museer och inte heller om inrättande avavdelningar inom sådana museer. Som utskottet redovisat i deinledande avsnitten i detta betänkande har ansvarför fördelningen av statsbidrag till regionala museer, vilka isin tur kan besluta att samverka med lokala museer och till demöverföra en del av sitt statliga driftbidrag. Vidare är detBoverkets samlingslokaldelegation som beslutar om statligtinvesteringsbidrag till icke-statliga kulturlokaler, t.ex.museer.I avvaktan på kommande förslag grundade på resultaten avarbetet inom och börriksdagen inte göra några uttalanden som skulle kunna ändra dehittillsvarande principerna för statsbidragsgivningen.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår yrkandena i motionerna 1993/94:Kr272 och 1993/94:Kr273 omuttalanden från beträffande grafisk museiverksamhet,m.m. Utskottet hemställerbeträffande grafisk museiverksamhet, m.m.att avslår motionerna 1993/94:Kr272 och1993/94:Kr273.Stockholm den 25 oktober 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), Carl-JohanWilson (fp), (), (v),(), (), (), FannyRizell (kds), (), () ochErik ().