bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — föreslås att den längsta tillåtna prövotiden vid provanställningförkortas från . Vid sidan av lagen kan kollektivavtalfinnas med andra regler angående provanställning.Utskottet anser det vara positivt att ungdomsintroduktionen i första handblir aktuell inom näringslivet. Rekryteringsstöd får enligt reglerna intelämnas vid statligt reglerade anställningar.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhang beröra rekryteringsstödetsroll inom ungdomsintroduktionen. Liksom rekryteringsstödets användning i övrigtskall det erbjudas endast om det förefaller vara svårt att få åtgärden tillstånd. Reglerna för rekryteringsstöd innebär vidare att stödet endast fårlämnas under förutsättning av avtalsenlig lön och förmåner i övrigt. Vidare fårdet inte lämnas till arbetsgivare som för samma insats uppbär bidrag med stödav andra bestämmelser. Beslut om rekryteringsstöd förutsätter också att detfinns tillgängliga medel.Vidare vill utskottet fästa uppmärksamheten på att ungdomsintroduktionenställer större krav på arbetsgivaren än den nuvarande ungdomspraktiken. Vidungdomsintroduktion måste arbetsgivaren redan innan praktikperioden påbörjasförbinda sig att anställa ungdomen . Vidungdomspraktik behöver ett sådant beslut inte fattas förrän den förstasexmånaders praktikperioden går mot sitt slut och det är fråga om förlängningmed ytterligare en period. Detta förhållande kan göra vissa arbetsgivare mernegativa till att pröva en ungdom i ungdomsintroduktion jämfört med iungdomspraktik.Svårigheter att få fram ungdomsintroduktionsplatser kan leda till attvolymutvecklingen inte når upp till den beräknade genomsnittliga nivån av 24000 platser. Utskottet finner därför att det kan finnas visst fog för den oroöver volymutvecklingen, som tas upp i motion Fi11.De som i första hand torde drabbas av denna osäkerhet från arbetsgivarnassida är sådana grupper som arbetshandikappade ungdomar och utomnordiskaungdomar.Mot denna bakgrund anser arbetsmarknadsutskottet att det kan finnas anledningatt modifiera regeringens förslag på ett par punkter.För att målet skall kunna uppnås i fråga om den planerade volymutvecklingenkrävs det ett gemensamt ansvar från arbetsmarknadens parter. Enligt utskottetsuppfattning bör det vara lättare att nå den åsyftade volymen om arbetsgivarnavet att det går att avbryta ungdomsintroduktionen såväl somunder anställningsförhållandet. Enligt utskottets uppfattning är det viktigtatt informationen om regelsystemet når ut till arbetsgivarna.På samma sätt som gäller vid ungdomspraktik utgår utskottet från attpraktikperioden måste kunna avbrytas om praktikanten t.ex. gör sig skyldig tillallvarlig misskötsamhet.När det gäller en provanställning är de nuvarande reglerna sådana attarbetsgivaren kan bryta anställningsförhållandet såväl vid prövotidens slut somi förtid. I normalfallet kan en provanställning avbrytas genom ett formlöstbesked från arbetsgivaren. Vid avslutande av provanställningen -- såvälefter prövotiden som -- måste arbetstagaren underrättas minst tvåveckor i förväg.Enligt utskottets uppfattning bör en arbetsgivare som har förbundit siggentemot arbetsmarknadsmyndigheterna att provanställa en ungdom i sex månaderha särskilda skäl för att kunna frångå sitt åtagande. Utskottet förutsätter attdet kommer att tillhöra undantagsfallen att provanställningar omotiverat brytsföre prövotidens utgång. Om det visar sig att reglerna missbrukas avarbetsgivare bör spärrar kunna sättas in, exempelvis så att en sådanarbetsgivare inte kan få ytterligare ungdomar i ungdomsintroduktion.Utskottet anser vidare att det bör finnas en ventil i regelsystemet så attockså arbetshandikappade ungdomar och utomnordiska ungdomar får möjlighet attkomma i fråga för en ungdomsintroduktion. Enligt arbetsmarknadsutskottetsmening bör därför huvudprincipen om att arbetsgivaren måste förbinda sig att(prov)anställa den unge efter praktikperiodens slut helt kunna frångås när detgäller arbetshandikappade ungdomar och utomnordiska ungdomar. I fråga om dessaungdomar kan en fullgjord praktiktid ses som ett mål i sig.För arbetshandikappade ungdomar bör arbetsförmedlingen kunna förlängapraktikperioden i enlighet med propositionens förslag.I viss omfattning kan motion Fi11 (yrk. 1) anses vara tillgodosedd genomutskottets ställningstaganden. Utöver vad som uttalats bör någon riksdagensåtgärd inte vara påkallad med anledning av detta yrkande.Även om ungdomsintroduktion är en tidsbegränsad åtgärd vill utskottetframhålla vikten av att åtgärden följs upp, så att inte oönskade effekteruppstår. Även de i motion Fi1 efterfrågade kostnadskonsekvensernaav ungdomsintroduktionen bör självklart redovisas.För ungdomar vilka inte omfattas av förslaget omungdomsintroduktion kommer ungdomspraktikåtgärden att finnas kvar under detförsta . Utskottet har inhämtat att volymen kan beräknas till ca10 000 ungdomar under detta halvår. Planeringen av åtgärdsansvaret för övrigaungdomar (ca 16 000) är inte klarlagd. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer i denna fråga inom kort.Utskottet har -- med ovan angivna förutsättningar för ungdomsintroduktionen-- inte något emot att ungdomspraktiken för ungdomar 20--upphör fr.o.m.den 1 januari 1995. Utskottet har således inte samma uppfattning somModeraterna i motion Fi1 och i motion Fi3 i denna fråga. I sambandmed avvecklingen av ungdomspraktiken bör behovet av den på utskottets initiativtillkallade referensgruppen med representanter för arbetsmarknadens parter ochAMS övervägas. Mot bakgrund av att utskottet instämmer i förslaget att avvecklaungdomspraktiken finner utskottet det inte meningsfullt att närmare diskuterade förändringar av ungdomspraktiken som tas upp i motion Fi10 (c).Med hänvisning till vad som anförts anser arbetsmarknadsutskottet attriksdagen -- med den modifiering som anförts av utskottet -- bör godkänna vadregeringen förordat om en ny åtgärd benämnd ungdomsintroduktion för ungdomar.Vidare bör anta regeringens förslag till lag (1994:000) om praktikför ungdomar i ungdomsintroduktion samt godkänna vad regeringen förordar om attungdomspraktiken för ungdomar 20--upphör fr.o.m. den 1 januari 1995.Motionerna Fi1 (yrk. 33 och 36 i motsvarande del), Fi3 (yrk. 13 i motsvarandedel), Fi10 (yrk. 1 och 4 i motsvarande del) samt Fi11 (yrk. 1) bör avslås.Beträffande akademikerpraktiken vill utskottet anföra följande.I oktober 1994 befann sig ca 900 ungdomar i akademikerpraktik. Enligtpropositionen skall akademikerpraktiken avvecklas fr.o.m. den 1 januari 1995.Nu gällande regler innebär att akademikerpraktiken, som är en tidsbegränsadåtgärd, löper även . Med hänsyn till attarbetslöshetstalen nu vänder nedåt och att de välutbildade generellt sett harbättre möjligheter på arbetsmarknaden kan regeringens förslag om avveckling avakademikerpraktiken accepteras . Utskottet anser emellertid att det idet arbetsmarknadsläge som råder är för tidigt att avvecklaakademikerpraktiken. Nuvarande system bör därför vara kvar i enlighet medgällande regler. Utskottet utgår från att de ändringar som kan vara aktuellaefter redovisas i budgetpropositionen i januari.Arbetsmarknadsministern har aviserat att förslag om ungdomsåtgärder kommer attläggas i budgetpropositionen 1995. Det finns skäl att i det sammanhanget prövatidpunkten för upphörande av akademikerpraktiken.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör propositionens förslag inteantas i denna del. Motsvarande motioner, dvs. Fi1 (yrk. 36 i motsvarande del),Fi3 (yrk. 13 i motsvarande del) samt Fi10 (yrk. 4 i motsvarande del) kan ansesvara tillgodosedda.Utskottet har ovan strukit under vikten av att minska arbetslösheten blandde unga. Detta gäller även de unga i . Sådanasamarbetsprojekt som pekas på i motion Fi11 (yrk. 2) för att bekämpaungdomsarbetslösheten i är exempel på lokala projekt; något riksdagensbeslut är inte påkallat. Motionsyrkandet avstyrks.ArbetsmarknadsutbildningPropositionenI propositionen framhålls det angelägna i att stärka kompetensen påarbetsmarknaden och förhindra inflationsdrivande flaskhalsar, som kan uppståvid t.ex. teknikerbrist inom industrin. Regeringen föreslår därför attriksdagen godkänner en ökad omfattning av arbetsmarknadsutbildning fr.o.m. den1 (yrk. Tonvikten bör ligga på yrkesinriktning. 5 000 platserräknas med inom den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen och 4 800 platserinom det reguljära skolväsendet. Den ytterligare satsningen påarbetsmarknadsutbildning beräknas kosta under resten avbudgetåret, varav avser utbildningsbidrag.MotionModerata samlingspartiet anför i motion Fi1 (yrk. 37) att det är riktigt attutöka arbetsmarknadsutbildningen i det nuvarande konjunkturläget, men anser attdetta skall kunna åstadkommas genom omfördelning inom AMS ramar. En ökninggenom ytterligare budgetmedel avvisas.UtskottetUnder oktober månad 1994 var de faktiska volymerna inomarbetsmarknadsutbildningen följande. Knappt 58 000 personer befann sig isärskild upphandlad arbetsmarknadsutbildning och knappt 4 300 personer iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Densammanlagda faktiska volymen, drygt 62 200 platser, ligger därmed över den förbudgetåret beräknade (55 500 platser) men under den i propositionen föreslagnavolymen (65 300).Utskottet noterar att anser att den föreslagna volymen är adekvatmed hänsyn till de konjunkturbedömningar som har gjorts. Det moderata kravet,innebärande att andra åtgärder skall minskas ner, är ett opreciseratalternativ. Som utskottet har redovisat i avsnittet Arbetsmarknadspolitikensinriktning har AMS dessutom goda möjligheter att inom anslagets ram göra sådanaomfördelningar mellan olika åtgärder som en förändrad situation kräver.Motionskravet innebär därför endast att den totala volymen skall minskas nermotsvarande det ökade anslagsbeloppet för arbetsmarknadsutbildningen. Tillanslagsfrågorna återkommer utskottet i det följande.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker arbetsmarknadsutskottet motionFi1 (yrk. 37).Den av regeringen förordade omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen börgodkännas av riksdagen.UtbildningsbidragPropositionenDet nuvarande systemet med utbildningsbidrag med lånedel gäller för deltagarei arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet samt förungdomar som deltar i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning.Reglerna, vilka infördes , innebär att de studerande får avutbildningsbidraget som bidrag och får ansöka om återstoden, , i form avlån. Erfarenheterna av detta system visar bl.a. att vissa studerande väljer attbehålla det mer förmånliga arbetslöshetsunderstödet och avstår från utbildning.Mot denna bakgrund bör lånesystemet slopas, anser regeringen, och föreslårgenom ett särskilt lagförslag att lagen (1993:719) om särskilt studielån förden som genomgår arbetsmarknadsutbildning upphävs fr.o.m. (yrk. Den upphävda lagen skall dock gälla i fråga omarbetsmarknadsutbildning som har beviljats före . Kostnadenför slopandet av lånereglerna beräknas till under förstahalvåret 1995.MotionerI motion Fi1 (yrk. 34) framhåller Moderata samlingspartiet att man anser detvara fel att ta bort utbildningsbidrag med lånedel för deltagare iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Generelltutökade möjligheter till fullt utbildningsbidrag skulle ge felaktiga signalertill de ungdomar som finansierar sina studier med studiemedel.Samma uppfattning redovisas av m.fl. (c) i motion Fi10 (yrk.2). Motionärerna kräver en ordentlig utvärdering som kan tjäna som underlag föreventuella kommande förändringar.UtskottetArbetsmarknadsutskottet har ovan redovisat att knappt 4 300 personer befannsig i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet , dvs. en volym långt under den för innevarande resp. föregåendebudgetår planerade volymen (13 400 resp. 16 200). Det låga antalet torde delviskunna förklaras med att arbetslösa avstår från studier, där utbildningsbidragetinnefattar en lånedel. De väljer att behålla arbetslöshetsersättning avekonomiska skäl.Utskottet anser därför att propositionens förslag kan ge en mera adekvatincitamentsstruktur än dagens system med lånedel. Detta är särskilt viktigt inuvarande konjunkturläge, då vikten av att höja kompetensnivån bör betonas. Motdenna bakgrund anser utskottet att regeringens förslag till lag om upphävandeav lagen (1993:719) om särskilt studielån för den som genomgårarbetsmarknadsutbildning bör antas av , och de aktuella motionerna Fi1(yrk. 34) och Fi10 (yrk. 2) bör avslås.UtbildningsvikariatPropositionenDen arbetsmarknadspolitiska åtgärden utbildningsvikariat har visat sig varaett effektivt sätt att höja kompetensen hos de anställda. Åtgärden innebär atten arbetsgivare som skickar en anställd på utbildning får göra avdrag påarbetsgivaravgiften för en vikarie, anvisad från arbetsförmedlingen,anställs som ersättare. Avdraget uppgår till per dag.Regeringen föreslår därför (yrk. 8) att omfattningen av utbildningsvikariatökas med 5 000 platser till 20 000 fr.o.m. . Dentillkommande kostnaden för beräknas till 407 miljonerkronor, vilket belastar arbetsmarknadsfonden i form av minskade intäkter.MotionModerata samlingspartiet avvisar i motion Fi1 (yrk. 39) regeringens förslagatt lägga mer resurser på utbildningsvikariat. Efterfrågan på denna åtgärd ärinte tillräckligt stor för att motivera en utökning, menar motionärerna. Höjdutbildningsnivå på arbetsplatsen ligger i första hand i företagens ochorganisationernas eget intresse.UtskottetI uppgår volymen inom åtgärden utbildningsvikariat till ca 15600 platser. Under den tiden åtgärden har funnits, , har volymenlångsamt ökat. Enligt AMS skrivelse till regeringen den 24 oktober 1994omfattar utbildningsvikariaten i huvudsak ungdomar. Vidare gör AMS bedömningenatt inriktningen bör vara att öka volymen utbildningsvikariat i den privatasektorn. har konstaterats att över hälften av deltagarna har beståttav kvinnor.Med hänsyn till profilen av denna åtgärd, den redovisade faktiska ökningen avvolymen samt behovet av verksamma åtgärder för kompetenshöjning har utskotteten annan uppfattning än . Utskottet föreslår ett godkännande av vadregeringen förordat om omfattningen av utbildningsvikariat och avstyrker därförmotion Fi1 (yrk. 39).StarthjälpPropositionenEnligt regeringen är det angeläget att den geografiska rörligheten ökar såatt den stigande efterfrågan på arbetskraft bättre kan utnyttjas. Fr.o.m. den 1januari 1995 bör därför ett mera generöst flyttningsstöd, kallat starthjälp,införas till en arbetslös som flyttar från hemorten för att arbeta på annan ort(yrk. Starthjälp föreslås kunna lämnas när arbetsförmedlingen medverkattill platstillsättningen och det inte är möjligt att dagpendla. Starthjälp lämnas inte vid en första anställningefter avslutad utbildning -- med undantag av genomfördarbetsmarknadsutbildning.Bidraget bör uppgå till . Omfattningen uppskattas till 15 000personer på årsbasis. Kostnaden för beräknas ipropositionen till 112,5 miljoner kronor.MotionerModeraterna ställer sig i motion Fi1 (yrk. 41) bakom regeringsförslaget attstimulera rörligheten men anser att förslaget om starthjälp bör finansierasgenom en omfördelning inom AMS verksamhetsområde.Miljöpartiet uttalar i motion Fi5 (yrk. 29) att starthjälp skulle innebäraett onödigt slöseri med statens resurser.Elving m.fl. (c) anser i motion Fi10 (yrk. 5) attregeringsförslaget bör avvisas. Ute i regionerna behöver man behållaarbetskraften, inte minst de välutbildade och nyckelpersoner.Flyttlasspolitiken är enligt motionärerna förödande för de bygder som börjatsatsa på sin utveckling genom regionalpolitiska åtgärder. Förslaget skulleockså drabba de arbetslösa, t.ex. välutbildade invandrare, som finns i vårastorstäder. Enligt motionärerna borde arbetsgivare i storstadsområdena självabetala flyttkostnaderna vid rekrytering av nyckelpersoner.UtskottetEnligt utskottets uppfattning bör starthjälpen kunna fungera som ett bidragtill en person som överväger att ta anställning på en ny ort. En vanligsituation kan tänkas vara att en arbetslös är orolig för att inte rentekonomiskt kunna klara av situationen med dubbla hushåll under enövergångsperiod. Bidraget ger då viss täckning för merkostnaderna under tidenfram till den första avlöningen på den nya orten.Detta är ingen "flyttlasspolitik" i syfte att få människor att lämnaregionerna såsom anförs i motion Fi10 utan en hjälp till de arbetslösa somsjälva kan tänka sig att ta arbete på annan ort men känner oro för deekonomiska konsekvenserna. Syftet är att få till stånd en bättre matchningmellan utbud och efterfrågan på arbete. Denna matchning kan naturligtvisföranleda flyttning både till och från regionerna. Också med tanke på attåtgärdsvolymen är begränsad har utskottet svårt att se att åtgärden skulle varaförödande för bygderna, vilket anförs i motion anser därför att regeringens förslag om starthjälpbör godkännas och att motionerna Fi5 (yrk. 29) samt Fi10 (yrk. 5) bör avslås avriksdagen.Med samma motivering som utskottet anfört i det föregående, dvs. att yrkandetegentligen rör anslagsfrågan, avstyrker utskottet vidare motion Fi1 (yrk. 41).AnslagsfrågorPropositionenDet utökade antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen (755 miljonerkronor), återgång till full dagpenning i utbildningsbidraget (621 miljonerkronor) samt införande av starthjälp (112,) beräknas medföraen ökad belastning på ca för första halvåret 1995.Kostnaderna för det föreslagna investeringsprogrammet exkl. väginvesteringarnaberäknas till . De medel som anslagits till ungdomspraktiköverstiger de medel som beräknas för den nya åtgärden ungdomsintroduktion plusmedel för arbetslösa ungdomar (med ca ).Sammantaget innebär de olika posterna att ytterligare 3 böranvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget /95 under tionde huvudtiteln (yrk. 13).Genom den kraftiga neddragningen av ALU-verksamheten kommer belastningen påarbetsmarknadsfonden att minska med . Den utökadeomfattningen av utbildningsvikariaten medför som nämnts en ökad belastning med407 . I propositionen nämns att de ytterligare åtgärderna ochinvesteringarna samt det utökade antalet högskoleplatser ochutbildningsvikariat finansieras genom neddragningen av ALU, vissa reservationerfrån andra anslag samt extra inleveranser från statliga bolag och affärsverk om3 miljarder kronor. Enligt propositionen är samtliga föreslagna åtgärder fulltut finansierade.MotionerEnligt i motion Fi1 (yrk. 44) bör avslåregeringsförslaget om ytterligare på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /95. Detta är en konsekvens av att man avvisatdet föreslagna investeringsprogrammet, ändringarna i utbildningsbidragen samt iövrigt förordat omfördelningar inom A 2-anslaget.Centern begär i motion Fi2 (yrk. 49) ett tillkännagivande angåendefinansieringen i regeringsförslaget. Motionärerna avvisar en finansiering avinvesteringsinsatserna genom minskade utgifter för regionalpolitiken. En sådanfinansiering är rent kontraproduktiv, anförs det. Insatserna bör finansierasenbart med medel som avsatts för arbetsmarknadspolitiska insatser, menarmotionärerna.UtskottetArbetsmarknadsutskottet anser för sin del att propositionens information omatt finansiering bl.a. skall ske genom att vissa reservationer från föregåendebudgetårs anslag används inte ger utrymme för den tolkning som görs av Centerni motion Fi2, dvs. att regionalpolitiska anslag i första hand skulle användas.Utskottet utgår från att användningen av reserverade medel sker på ett sätt somgagnar både arbetsmarknadspolitiken och regionalpolitiken. Med detta anserutskottet att finansutskottet bör avstyrka motion Fi2 (yrk. 49).Arbetsmarknadsutskottet har i det föregående ställt sig bakom regeringensförslag vad gäller åtgärdsvolymer och -- med en liten modifiering --åtgärdsutformning. Utskottet har vidare avstyrkt olika motionsförslag som haren annan syn på omfattningen och utformningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna än regeringen och utskottet har. I konsekvens med deställningstaganden som redovisats i det föregående anserarbetsmarknadsutskottet att det av regeringen begärda beloppet bör beviljas,dvs. att det till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95 under tiondehuvudtiteln bör anvisas ett reservationsanslag på 3 . MotionFi1 (yrk. 44) bör således avstyrkas av finansutskottet.Stockholm den 1 december 1994På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), StenÖstlund (s), (), (), (), Per ErikGranström (s), (), (), (),(), (), (), ChristelAnderberg (m), (), () och ().Avvikande meningar1. Arbetsmarknadspolitikens inriktningKent , , och (alla m)anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "" och slutar med "av finansutskottet" bort ha följandelydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets mening finns nu förutsättningar att kommatill rätta med strukturproblemen i ekonomin och lägga grunden för en godbalanserad tillväxt och en ökad sysselsättning. Regeringens förslag i denna ochnärliggande propositioner om drastiskt ökade skatter på företagande skulleemellertid -- om de bifalls -- allvarligt öka belastningen påarbetsmarknadspolitiken. Regeringens politik leder till färre jobb iutvecklingskraftiga företag än vad som skulle vara möjligt att uppnå. mening behövs åtgärder mot arbetslösheten även framgent. Åtgärderbör vidtas framför allt för att öka rörligheten på arbetsmarknaden samt inomarbetsmarknadsutbildningen.Propositionens förslag innebär ökade kostnader med över tre miljarder kronorför arbetsmarknadspolitiska åtgärder med blygsam om ens någonsysselsättningseffekt. I fråga om inriktningen vill utskottet understrykabetydelsen av sådana åtgärder som ökar den enskildes intresse av att aktivtsöka nya tillfällen till arbete. En sådan inriktning ökar förutsättningarna föratt minska arbetslösheten och bidrar därmed också till en minskad belastning påstatsbudgeten.Om den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter bör volymen påarbetsmarknadspolitiska åtgärder successivt kunna minskas. Förslaget tillminskning av antalet från 75 000 till 25 000 platser finnerutskottet dock inte välmotiverat, inte minst med hänsyn till att ALU är enkostnadseffektiv åtgärd. I likhet med motion Fi1 (m) anserarbetsmarknadsutskottet att andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder i förstahand bör minskas.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker således motion Fi1 (yrk. I den månövriga behandlade yrkanden inte tillgodoses genom utskottets ställningstagandeavstyrker utskottet dessa.2. Arbetsmarknadspolitikens inriktningElving () och () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikensinriktning som börjar med "Enligt arbetsmarknadsutskottets" och slutar med"av finansutskottet" bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med motion Fi2 (c) att propositionenär behäftad med många oklarheter, vilket gör att den är svår att analysera.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är förutsättningarna nu goda föratt komma till rätta med strukturproblemen i ekonomin och lägga grunden förtillväxt och ökad sysselsättning.Politiken bör med kraft inriktas på att skapa goda förutsättningar för ennäringslivsledd expansion. Speciellt viktigt är att alla möjligheter tillutveckling och expansion i små och medelstora företag tas tillvara. Inte minstviktigt är att arbetsrättsliga regler är småföretagsanpassade och leder tillfler arbetstillfällen.Utskottet understryker vikten av att tillväxten och den ökandesysselsättningen kommer alla regioner i landet till del, och avvisar därför deni propositionen föreslagna satsningen på en ökad geografisk rörlighet. uppfattning är det helt avgörande för en positiv utveckling avekonomin och arbetsmarknaden att den förnyelse av regionalpolitiken sompåbörjats inte bryts. Produktionsresurserna i hela landet måstetas till vara bättre genom bl.a. ny och småskalig teknik, informationsteknologioch upprustning av infrastrukturen i hela landet.Propositionsförslaget om ungdomspraktik och kraftig minskning av ALU-platseravvisas av utskottet.