bet · GI01KU15 · 1994-12-01 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1994/95:80 Vissa ändringari kyrkolagen. Utskottet tillstyrker propositionens förslag omändringar i kyrkolagen fr.o.m. . Ändringarnainnebär bl.a. att en prästgård där tjänstebostad äranvisad blir församlingskyrkas fastighet varvid förvaltningenligger kvar hos pastoratet. Vidare skall, vidkollektivavtalsförhandlingar m.m. när det gäller prästernasavlöningsförmåner, regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer företräda pastoraten och stiftssamfälligheterna.Slutligen skall den som har avlagt en examen motsvarandeorganist- eller kantorsexamen i något annat land inom EES varabehörig att anställas på en tjänst som organist resp. kantor.Propositionen har föranlett en motion, vilken avstyrks avutskottet.Vidare behandlas i betänkandet sex motioner från den allmännamotionstiden gällande kyrkliga frågor. Med hänvisning tillberedningen av Kyrkoberedningens slutbetänkande avstyrkerutskottet motionerna som gäller stat--kyrka-frågan, medlemskapeti och begravningskostnader. Den sjätte motionengäller frågan om den kyrkliga kompetensen och avstyrks avutskottet med hänvisning till en kommande proposition som bl.a.berör dessa frågor.Till betänkandet har fogats två reservationer (c) och tresärskilda yttranden. 1994/95:80 vari yrkas att antar regeringens förslagtill1. lag om ändring i lagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen(1992:300),2. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300).Med vidtagna redaktionella ändringar, gällande angiven lydelseav 41 kap. 24 § och fotnot om senaste lydelse av 37 kap. 9 och10 §§, har de aktuella lagförslagen i bilaga angivenlydelse. Motion väckt med anledning av propositionen1994/95:K3 av () vari yrkas1. att beslutar att, vid antagande av regeringensförslag till ändring i kyrkolagens övergångsbestämmelser, punkt4 skall ha följande lydelse: 4. Kyrklig jord som vid utgången avår 1994 utgör löneboställe och som utgjordeprästgård skall utgöraförsamlingskyrkas fastighet. Därvid skall 41 kap. 1 § andrastycket andra meningen tillämpas,2. att beslutar att 32 kap. 11 § kyrkolagen såvittavser prästtjänster i pastorat och stiftssamfälligheter skallupphöra att gälla varmed dessa tjänsteröverförs till det kyrkokommunala området,3. att beslutar att som övergångsbestämmelse tillbeslutet om upphörande av 32 kap. 11 § skall den 1januari 1995 till gälla vad regeringenföreslagit som lydelse av 32 kap. 11 §.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19941993/94:K602 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att initiativ tas i syfte attundanröja motsättningen mellan regeringsformens 2 kap. 2 § ochreligionsfrihetslagen.1993/94:K611 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag som möjliggör begravningshjälp ienlighet med vad i motionen anförts.1993/94:K613 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att nedbringabegravningskostnaderna.1993/94:K617 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medlemskap i ,1993/94:K622 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om en sådan ändring i 11 kap. 1 § kyrkolagen attförsamling får besluta att även den som inte tillhörförsamlingen, men har särskild ankytning till denna,kostnadsfritt kan få del av de kyrkliga handlingarna.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas55. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett bibehållet samband mellan kyrka ochstat.Inkomna skrivelserFrån Egendomsnämndernas samarbetsorgan () och har inkommit enskrivelse i frågan om prästgårdarna och tidsgränsen i den ipropositionen föreslagna övergångsbestämmelsen. Med anledning avdenna skrivelse har utskottet inhämtat upplysningar frånCivildepartementet.Från haräven inkommit en skrivelse i frågan om arbetsgivarföreträdareför prästtjänster. Propositionen1.1 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar dels i kyrkolagen(1992:300), dels i lag om ändring i lagen (1993:1323) om ändringi kyrkolagen (1992:300). Ändringarna berör frågor omprästgårdarna, arbetsgivarföreträdare i fråga om prästtjänsteroch behörighet för kyrkomusiker och EES-avtalet.Om en tjänstebostad är anvisad på en prästgårdblir prästgården enligt propositionens förslag församlingskyrkasfastighet. Den behåller därmed karaktären av kyrklig jord ochförvaltningen ligger kvar hos pastoratet. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer skall enligt förslagetföreträda pastoraten och stiftssamfälligheterna vidkollektivavtalsförhandlingar m.m. när det gäller prästernasavlöningsförmåner. Den som har avlagt en examen motsvarandeorganist- eller kantorsexamen i något annat land inom EES skallvara behörig att anställas på en tjänst som organist resp.kantor. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1995.1.2 Prästgårdarna1.2.1 Bakgrund m.m.Merparten av de regler som rör förfogandet över den kyrkligaegendomen finns numera i kyrkolagen (1992:300). Kyrklig jordomfattar enligt den nuvarande lydelsen av 41 kap. 1 § kyrkolagensådan fast egendom eller tomträtt som utgör löneboställe,prästgård, församlingskyrkas fastighet, prästlönefondsfastighet,kyrkofondsfastighet, domkyrkas fastighet eller biskopsgård.Avkastning av löneboställe är avsedd för avlöning åt kyrkoherdeeller komminister i visst pastorat, och avkastningen avförsamlingskyrkas fastighet är avsedd för en församlingskyrkasbehov. Sådan fast egendom eller tomträtt där tjänstebostad äranvisad åt en kyrkoherde eller komminister utgör prästgård ochom tjänstebostad är anvisad åt en biskop är det biskopsgård.Avkastning av kyrkofondsfastighet tillförs kyrkofonden ochegendom vars avkastning är avsedd för en domkyrkas behov utgördomkyrkas fastighet. En prästlönefondsfastighet är sådan egendomsom förvärvats för medel ur prästlönefonder från flera pastoratoch vars avkastning är avsedd för avlöning åt kyrkoherde ellerkomminister i dessa pastorat.Riksdagen tillstyrkte 1993 de förslag till ändringar ikyrkolagen som lades fram i proposition 1993/94:73 Förvaltningenav finansförmögenhet (bet. 1993/94:KU14, rskr.1993/94:47, SFS 1993:1323). Ändringarna skall träda i kraftden . Syftet med ändringarna är att förbättraavkastningen av och öka värdebeständigheten hos den egendom avstiftelsekaraktär som fått genom donationer m.m.för att garantera prästernas uppehälle och kyrkans bestånd. Enmer samlad förvaltning på stiftsplanet åstadkoms genomegendomsnämnder. En nyhet är att det för nuvarande löneboställenoch prästlönefondsfastigheter införs den gemensamma beteckningenprästlönefastigheter. Sådana fastigheter utgörs då av sådan fastegendom eller tomträtt vars avkastning är avsedd för avlöning åtkyrkoherde eller komminister i visst eller vissa pastorat.Pastoraten får del i vinsten av stiftets samlade förvaltning avprästlönefastigheterna i förhållande till sina andelar i dennaförvaltning. Församlingskyrkornas fastigheter kommer attförvaltas av pastoraten. Lagtekniskt innebär ändringarna attnuvarande 41 kap. kyrkolagen upphävs och ersätts av ett nyttkapitel med samma beteckning.Om tjänstebostad är anvisad på en prästgård blirdenna löneboställe enligt nu gällande lydelse av 41 kap. 1 §andra stycket kyrkolagen. Någon motsvarighet till dennabestämmelse finns inte i den lydelse av 41 kap. 1 § kyrkolagensom skall gälla fr.o.m. . I propositionen omförvaltningen av finansförmögenhet framhöll dendåvarande regeringen (s. 21) att det då inte var aktuellt attlägga fram något förslag som ändrade prästgårdarnas karaktär avkyrklig jord. I den nu aktuella propositionen om vissa ändringari kyrkolagen anför regeringen att detta ställningstagandefortfarande gäller. Däremot behöver man, enligt regeringen, lösafrågan hur man efter skall hantera sådanafall där en tjänstebostad är anvisad på enprästgård.1.2.2 Propositionens förslagEnligt propositionen kan en prästgård som har upphört att varatjänstebostad vid nästa byte på en prästtjänst behöva tas ianspråk som tjänstebostad. Detta underlättas enligtpropositionen om förvaltningen ligger kvar hos pastoratet.Historiskt sett har prästgårdarna en nära anknytning tillförsamlingskyrkorna, och församlingskyrkornas fastigheter kommeräven efter att förvaltas av pastorat. Därförligger det enligt regeringens mening nära till hands att låta enprästgård som upphör att vara tjänstebostad åt en präst bliförsamlingskyrkas fastighet. kyrkomöte har tillstyrktett sådant förslag. I propositionen föreslås att det i 41 kap. 1§ kyrkolagen i den lydelse som gäller fr.o.m. den 1 januari 1995tas in en regel om att en prästgård på vilken en tjänstebostadinte längre är anvisad blir församlingskyrkas fastighet. Om detfinns flera församlingskyrkor eller kyrkor som harvarit församlingskyrka i ett pastorat, skall pastoratet bestämmavilken kyrka som fastigheten skall tillhöra. Detta bör ocksåenligt regeringen framgå av bestämmelsen.Vad som sägs i kyrkolagen om föreskrifter för vården ochanvändningen av prästgårdar som utgör särpräglade miljöer börenligt propositionen också gälla församlingskyrkas fastighet somtidigare har varit prästgård. En bestämmelse om detta föreslåstas in i 41 kap. 13 § kyrkolagen. Enligt propositionen är det ennaturlig följd av regeringens förslag om att prästgårdar sominte längre är upplåtna som tjänstebostad skall bliförsamlingskyrkas fastighet att sådan ersättning som skallfonderas, t.ex. vid en försäljning av en prästgård, skall utgörafastighetsfond för församling. En bestämmelse om detta föreslåstas in i 41 kap. 24 § kyrkolagen.Vid behandlingen av regeringens skrivelse till 1994 årskyrkomöte (RegSkr 1994:1) begärde kyrkomötet i frågan omprästgårdarnas karaktär en övergångsregel som skulle innebäraatt en tidigare prästgård som upphört att vara tjänstebostadefter och som vid utgången av 1994 är kyrkligjord skall bli församlingskyrkas fastighet (1 KL 1994:2, kskr.1994:9). Kyrkomötets begäran föranleddes av ett motionsyrkande.Enligt första kyrkolagsutskottets betänkande finns det ett stortantal tidigare prästgårdar som byggts om med kyrkokommunalamedel och används som församlingshem, sockenstugor ochkanslilokaler. Det fick enligt utskottet anses viktigt att dessafastigheter även fortsättningsvis får bli kvar under pastoratensförvaltning. I avsaknad av en övergångsbestämmelse skulle enligtutskottet dessa fastigheter bli prästlönefastigheter och somsådana förvaltas av egendomsnämnd. Mot denna bakgrund fanns detenligt utskottet starka skäl som talade för ett bifall tillmotionen. Utskottet sade sig vara väl medvetet om att dentidpunkt som enligt motionen skulle avgöra vilka tidigareprästgårdar som skall omfattas av en övergångsbestämmelse kundediskuteras. Den i motionen föreslagna tidpunkten den 1 januari1932 hänförde sig till ikraftträdandet av den gamlaecklesiastika boställsordningen. Enligt utskottet fanns det skälsom talade för en sådan avgränsning. En övergångsbestämmelse ienlighet med motionens yrkande skulle medföra att många, om äninte alla, fastigheter som används för olika kyrkokommunalaändamål skulle bli kvar i pastoratens förvaltning. Utskottettillstyrkte motionsyrkandet, och kyrkomötet följde utskottetsförslag.I propositionen föreslås att även sådan kyrklig jord som den 1januari 1989 utgjorde prästgård och som vid utgången av år 1994utgör löneboställe skall utgöra församlingskyrkas fastighetfr.o.m. I propositionen anförs att en del avde fastigheter som det här är fråga om kan komma att behövaanvändas på nytt som tjänstebostäder. Det kan därför enligtregeringen vara motiverat med en övergångsregel av det slag somkyrkomötet har förordat. Att sätta gränsen vid den 1 januari1932 kan dock enligt regeringen inte anses försvarligt medhänsyn till investeringarnas livslängd. Det kan inte helleranses lämpligt av praktisk-administrativa skäl. I stället börenligt propositionen gränsen sättas vid somföreslogs när de tidigare prästgårdarnas kommunalisering varaktuell under föregående års kyrkomöte (RegSkr 1993:1) och somdå inte föranledde några invändningar. En nyövergångsbestämmelse med denna innebörd bör enligt propositionenläggas till de lagändringar i fråga om den kyrkliga jorden somträder i kraft den 1 januari 1995.Ytterligare en övergångsbestämmelse föreslås i propositionen.Bakgrunden till detta förslag är att man fr.o.m. den 1 januari1995 slopar bestämmelserna i 41 kap. kyrkolagen om överklagandetill Kammarkollegiet resp. regeringen i ärenden om tillståndtill försäljning och byte av kyrklig jord. Det innebär attegendomsnämndernas beslut när det gäller sådana ärenden fåröverklagas enligt reglerna om kommunalbesvär i 22 kap.kyrkolagen. I propositionen anförs att beslut enligt de nugällande reglerna i vissa fall kan fattas så sent under år 1994att överklaganden inte hinner bli prövade . Detanses rimligt att prövningen kan göras enligt den ordning som nugäller, och en övergångsbestämmelse som medger en sådan ordningbör därför enligt regeringen fogas till lagändringarna.Sammanfattningsvis föranleder propositionens förslag i dennadel ändringar i 41 kap. 1, 13 och 24 §§ kyrkolagen samt två nyaövergångsbestämmelser till lagen. Ändringarna görs i lagen(1993:1323) om ändring i kyrkolagen (1992:300).1.2.3 MotionenI motion 1994/95:K3 yrkande 1 av () begärs attriksdagen beslutar att den av regeringen föreslagnaövergångsbestämmelsen punkt 4 gällande prästgårdarna skall haföljande lydelse.4. Kyrklig jord som vid utgången av utgör löneboställeoch som utgjorde prästgård skall från och medden utgöra församlingskyrkas fastighet. Därvidskall 41 kap. 1 § andra stycket andra meningen tillämpas.Enligt motionären har prästgårdarna historiskt sett en näraanknytning till församlingskyrkorna. Det är därför naturligt atten prästgård som upphör att vara tjänstebostad åt en präst blirförsamlingskyrkas fastighet så att förvaltningen stannar kvarhos pastoratet och inte förs över till egendomsnämnden. Imotionen framhålls att ett stort antal prästgårdar under senaredecennier upphört att vara tjänstebostäder. De har byggts omtill församlingshem, församlingsgårdar, sockenstugor m.m. Enligtmotionen har stora investeringar med kyrkokommunala medelgjorts i dessa fastigheter som i formell mening har övergåttfrån att vara prästgårdar till att vara löneboställen. Vid ettöverlämnande av förvaltningen till egendomsnämnderna skulledessa fastigheter därför komma att ingå iprästlönefastighetsbeståndet. Motionären anser att med hänsyntill den historiska bakgrunden och till den nuvarandeanvändningen av dessa fastigheter måste gränsen sättas långttidigare än som föreslås i propositionen.Regeringens motiv för denna tidsgräns är enligt motionären intemöjliga att förstå. Därför föreslår motionären att gränsen sättsvid den 1 januari 1961.1.2.4 Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att en prästgård påvilken en tjänstebostad är anvisad bör bliförsamlingskyrkas fastighet. Propositionens förslag om att enbestämmelse om detta bör införas i 41 kap. 1 § kyrkolagentillstyrks därför av utskottet.De nu aktuella fastigheterna kommer att förvaltas avpastoratet i stället för av egendomsnämnden. Såsom regeringenanfört kan en del av dessa fastigheter komma att behöva användaspå nytt som tjänstebostäder, varför en övergångsregel ärmotiverad. Den i propositionen föreslagna övergångsbestämmelseninnebär att en gräns sätts vid . Denföreslagna tidpunkten överensstämmer med av regeringen till 1993års kyrkomöte föreslagen tidsgräns i frågan om prästgårdarnaskommunalisering, och den föranledde då inte någon invändningfrån kyrkomötet. Motionären anser att gränsen, med hänsyn tillden historiska bakgrunden och till den nuvarande användningen avfastigheterna, bör sättas än 1989 och föreslårtidpunkten den 1 januari 1961.Vad regeringen anfört som skäl för att inte sätta gränsen vidden av kyrkomöte begärda tidpunkten den 1 januari 1932har enligt utskottets mening betydelse också vid en bedömning avmotionärens yrkande i denna fråga. Tidsgränsen bör enligtutskottets mening inte sättas allt för långt tillbaka i tiden.Mot bakgrund av att motivet till en övergångsregel är att en delfastigheter på nytt kan behöva användas som tjänstebostad ochmed hänsyn till de administrativa och praktiska problem somskulle kunna uppstå, är det enligt utskottets mening intelämpligt att sätta tidsgränsen vid . Utskottet anser attgränsen bör sättas vid den av regeringen föreslagna tidpunktenden . Utskottet tillstyrker därför propositionensförslag i denna del och avstyrker motion K3 yrkande 1.Även i övrigt tillstyrker utskottet propositionens förslagtill ändringar i lagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen(1992:300).1.3 Arbetsgivarföreträdare i fråga om prästtjänster1.3.1 BakgrundAvlöningsförmåner för dem som innehar biskopstjänster ellerprästtjänster i pastorat och stiftssamfälligheter fastställs,enligt 32 kap. 11 § kyrkolagen (1992:300), under medverkan avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.Arbetsgivarfunktionerna för dem som innehar prästtjänster ipastorat och stiftssamfälligheter är delade mellan statliga ochkyrkokommunala organ. företräder de kyrkligakommunerna i deras egenskap av arbetsgivare för prästerna vadgäller förhandlingar, ingående och uppsägning av kollektivavtalom avlöningsförmåner, beslut om vissa stridsåtgärder samt även ivissa arbetsrättsliga tvister. Denna rätt grundas på lagen(1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissaavtalsförhandlingar m.m. (ställföreträdarlagen).Riksdagen har som en följd av ombildningen avarbetsgivarorganisationen för det statliga området under våren1994 beslutat att ställföreträdarlagen skall upphöra att gällavid utgången av (prop. 1993/94:77, bet. 1993/94:KU19,rskr. 1993/94:264, SFS 1994:297). Vad gällde frågan om fortsattställföreträdarskap när det gällde prästtjänster hänvisades tillatt Kyrkoberedningen hade till uppgift att bl.a. överväga fråganom prästernas framtida tjänsteorganisation.Kyrkoberedningen (dir. 1992:45) hade som uppgift att se överden statliga regleringen av ställning,organisation och ekonomi. I utredningens slutbetänkande (SOU1994:42) Staten och trossamfunden föreslås bl.a. att får ställning som ett eget rättssubjekt, som varken ärstatligt eller kommunalt. Församlingar, pastoratssamfälligheteroch andra kyrkliga samfälligheter behåller sin ställning somegna rättssubjekt men upphör att vara kommuner. Svenska kyrkansställning (liksom församlingarnas och samfälligheternas) blir påett nytt sätt offentligrättsligt reglerad och kommer tilluttryck i regeringsformen och en lag om . Fråganom den framtida regleringen för prästerna behandlas emellertidinte särskilt. Utredningen har (s. 67) anfört att frågan om denkyrkliga personalens ställning efter en reform av det slag somutredningen förordat får utredas särskilt. Kyrkoberedningensslutbetänkande är föremål för remissbehandling.Med anledning av ställföreträdarlagens upphörande fr.o.m. den1 begärde kyrkomöte (2 KL 1994:6) enändring i 32 kap. kyrkolagen innebärande att det även efterutgången av blir möjligt för attförhandla om avlöningsförmåner för prästerna m.m.Det kan här nämnas att kyrkomöte i samma betänkande(2KL 1994:6) avstyrkte en motion med yrkande om att prästernaskulle inordnas i systemet med kyrkokommunalt reglerad tjänstsom gäller för övriga anställda inom . Kyrkomötetförutsatte att bl.a. frågan om vem som skall företräda dekyrkliga arbetsgivarna kom att behandlas i den fortsattaberedningen av Kyrkoberedningens slutbetänkande.1.3.2 Propositionens förslagI propositionen föreslås att i fråga om avlöningsförmåner fördem som innehar prästtjänster i pastorat ochstiftssamfälligheter skall regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer företräda arbetsgivaren när det gäller attingå och säga upp kollektivavtal och besluta om vissastridsåtgärder. Detsamma skall gälla i tvister om sådanakollektivavtal m.m. Förslaget föranleder ändringar i 32 kap.11 § kyrkolagen.I propositionen hänvisas till att Kyrkoberedningen i sittslutbetänkande inte lagt fram något förslag i den nu aktuellafrågan och att beredningen ansett att ytterligareutredningsarbete krävs i frågan om hur prästernas ochbiskoparnas anställningsförhållanden skall vara ordnade efter enreform på stat--kyrka-området. Enligt propositionen finnssåledes inte något underlag för att ta ställning till någraförändringar när det gäller ordningen för att fastställaprästernas avlöningsförmåner. Regler motsvarande dem som finns iställföreträdarlagen bör därför föras över till kyrkolagen ochersätta de nuvarande reglerna i 32 kap. 11 §.1.3.3 MotionenI motion K3 yrkande 2 av () yrkas attriksdagen skall besluta att 32 kap. 11 § kyrkolagen såvitt avserprästtjänster i pastorat och stiftssamfälligheter skall upphöraatt gälla varmed dessa tjänster överförstill det kyrkokommunala området. Motionären yrkar vidare iyrkande 3 att beslutar att som övergångsbestämmelsetill beslutet om upphörande av 32 kap. 11 § skall under tidenden till gälla vad regeringenföreslagit som lydelse av 32 kap. 11 §.Enligt motionären är det olämpligt att på det kyrkokommunalaavtalsområdet röra sig med såväl statliga som kyrkokommunalakollektivavtalskomplex. Den nuvarande ordningen främjar enligtmotionen inte en effektiv och god löne- och personalpolitik inompastorat och stiftssamfälligheter. Motionären anser att fråganom vilka kollektivavtal som skall gälla för de prästerligaanställningarna inte är av den karaktären att den behöverkopplas ihop med stat--kyrka-frågan. Motionären framhåller attså inte heller har gjorts med vare sig anställningarna viddomkapitlen eller kyrkomusikeranställningarna. En annanomständighet som måste beaktas i sammanhanget är enligt motionenatt pastoraten, vid ett medlemskap i , har atterlägga medlemsavgift till två arbetsorganisationer,och sin egen arbetsgivarorganisation . Enligt motionären ärdet fel att pastoraten skall erlägga medlemsavgift till tvåarbetsgivarorganisationer. Det mellan ochberörda personalorganisationer gällande kollektivavtalet förkyrkliga tjänster har giltighet t.o.m. . Enligtmotionären bör ändring i nu gällande företrädarskap genomförasfr.o.m. den 1 juli 1995.1.3.4 Utskottets bedömningI avvaktan på beredningen av Kyrkoberedningens slutbetänkandemed förslag om ställning och organisation m.m.anser utskottet att inte bör vidta några åtgärder föratt förändra den gällande ordningen för att fastställaprästernas avlöningsförmåner. Mot bakgrund härav tillstyrkerutskottet propositionens förslag och avstyrker motion K3yrkandena 2 och 3.1.4 Behörighet för kyrkomusiker och EES-avtalet1.4.1 Gällande bestämmelserBestämmelser om den kyrkomusikaliska verksamheten finns i 37kap. För behörighet till tjänst som organist gällerenligt 37 kap. 9 § kyrkolagen att sökanden skall ha avlagtorganistexamen eller motsvarande examen i något land som tillhörEFTA eller EU. Enligt 37 kap. 10 § är den som har avlagtkantorsexamen eller motsvarande examen i de andra nordiskaländerna behörig att anställas på en kantorstjänst. Den som ärbehörig att anställas som organist är även behörig att anställaspå en tjänst som kantor.1.4.2 Propositionens förslagEU har antagit ett direktiv om en generell ordning förerkännande av examensbevis över behörighetsgivande högreutbildningar som omfattar studier, det s.k. förstagenerella direktivet (89/48/EEG). För att uppfylla direktivetsbestämmelser inom kyrkans område ändrades lydelsen av 37 kap.9 § kyrkolagen fr.o.m. (prop. 1992/93:169, bet.1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363, SFS 1993:793). I den nuaktuella propositionen föreslås en ändring i denna paragraf såatt det framgår att det är utbildningar m.m. inom EES som avses.Som ett komplemenet till det första generella direktivet antogEU ett andra generellt direktiv, rådets direktiv92/51/EEG av om en andra generell ordning förerkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordningsom kompletterar den som föreskrivs i direktiv /48/EEG. Dettaandra direktiv är efter en ändring av tillämpligt iSverige fr.o.m. .