bet · GI01KU11 · 1994-10-25 00:00:00 — I betänkandet behandlas åtta motioner från allmännamotionstiderna 1993 och 1994. Motionerna berör frågor omvalkretsindelning, skydd för partibeteckning m.m. samtröstningsförfarandet i allmänhet och för utlandssvenskar.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Motioner väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:K703 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om registrering av partibeteckning.1992/93:K704 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring av6 kap. 9 § ValL att missbruk av partimarkerade valsedlarundanröjs.1992/93:K707 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reglerna måste ändras i syfte attförhindra missbruk eller obehörigt utnyttjande avpartibeteckning i politiska sammanhang.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:K701 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av s.k. vandrande valurna.1993/94:K703 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den kommunala valkretsindelningen.1993/94:K704 av Hans Nyhage och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om generell brevröstning för svenska medborgarei utlandet.1993/94:K706 av och (nyd)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att valreglerna måste ändras i syfte attförhindra missbruk eller obehörigt utnyttjande avpartibeteckning i politiska sammanhang,2. att beslutar om sådan ändring i vallagen attparti som förklarat att det inte avser att delta i visst valundantas från obligatorisk utdelning av valsedelar i det valet.1993/94:K707 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutlandssvenskarnas rösträtt. InledningDe grundläggande reglerna om valsystemet finns iregeringsformen (omtryckt 1991:1503) och kommunallagen(1991:900). Detaljerade regler om valförfarandet finns ivallagen (1972:620, omtryckt 1994:287).Valen till riksdag, ochkommunfullmäktige är proportionella. Mandaten fördelas mellanpartierna. Inom partierna fastställs ordningen mellankandidaterna genom särskilda uträkningar.Med parti avses enligt 3 kap. 7 § regeringsformen varjesammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val undersärskild beteckning.Landet är för val till indelat i valkretsar. För valav landstingsledamöter indelas också landstingen i valkretsar.Även kommunerna delas, om de är av viss storlek, in ivalkretsar.UtredningsarbeteUnder har det pågått en omfattande översynav vallagstiftningen.I mars 1991 tillkallades en särskild utredare ---- med uppdrag att se över valförfarandetfrån administrativ och teknisk synpunkt.Första etappen av utredningsuppdraget har resulterat i vissaändringar i vallagen och andra författningar som rörvalförfarandet. De innebär bl.a. att framställningen avröstlängder och röstkort har förenklats, att de särskildainnerkuverten vid röstning med valsedelsförsändelse slopats ochatt kvalifikationsdagen för framställning av röstlängd flyttastill . Bestämmelserna om budröstning har reformerats,och den särskilda makeröstningen kommer att tas bort efter 1994års val. Utredningens förslag har vidare resulterat i enförsöksverksamhet vid riksdagsval. Den innefattar"ambulerande" röstmottagning och inrättande av fleraröstmottagningsställen i ett och samma valdistrikt.Sedan ombildats till en parlamentarisktsammansatt kommitté -- vallagskommitté -- fortsattearbetet, som rörde valtekniska frågor i mera egentlig mening.I uppdraget ingick också att göra en redaktionell och språkligöversyn av vallagen. Kommittén överlämnade i mars 1994slutbetänkandet (SOU 1994:30) Vallagen.I betänkandet redovisar kommittén överväganden bl.a. i frågaom röstlängder, utjämningsmandat och småpartispärr vid val tillkommunfullmäktige, röstning i utlandet, symboler på valsedlaroch särskilda röstmottagningsställen.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Vid överläggningar enades företrädare förriksdagspartierna om att bl.a. frågan om åtgärder mot missbrukav den fria nomineringsrätten skulle beredas i en parlamentariskutredning.En parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju 1994:06, dir.1994:49) har också fått i uppdrag att se över vissa frågormed anknytning till valsystemet. Kommittén skall i första hand se över och lämna förslag till ytterligare åtgärder för attkomma till rätta med missbruk av den fria nomineringsrätten överväga möjligheterna att införa symboler på valsedlar, och undersöka förutsättningarna för en eventuell delning av vissastörre riksdagsvalkretsar.Det står kommittén fritt att ta upp också andra närliggandefrågor som den finner angelägna och som ligger i linje medutredningsarbetets syfte.Det är enligt direktiven angeläget att kommittén söker nåsådana lösningar på de olika frågorna att de samlar en bredmajoritet.Utredningsarbetet skall vara avslutat års utgång.ValkretsindelningGällande bestämmelser m.m.Landet är för val till indelat i valkretsar.Valkretsindelningen överensstämmer i princip medlänsindelningen. och kommuner utgör docksärskilda kretsar. är delat i tre och läni två valkretsar. För val av landstingsledamöter indelas ocksålandstingen i valkretsar. För val av kommunfullmäktige gälleratt kommunerna skall delas in i valkretsar, om det finns fler än24 000 röstberättigade invånare i kommunen eller det skallutses minst 51 fullmäktige för kommunen. Kommunen får ocksådelas in i valkretsar, om det finns fler än 6 000röstberättigade i kommunen.Det riksproportionella valsystem som tillämpades första gångenvid riksdagsval innebär bl.a. att, sedan de fastavalkretsmandaten fördelats, avvikelser från ett proportionellträttvisande resultat korrigeras med hjälp av utjämningsmandat.Principen om riksproportionalitet genombryts av den s.k.småpartispärren. Ett motsvarande proportionellt system infördesför val till vid valet år 1976.Frågan om att införa ett mer proportionellt system också förval till kommunfullmäktige har utretts utan att detlett till lagstiftning.MotionBertil () anser i motion 1993/94:K703 att flervalkretsar i kommunerna är både administrativt besvärligt ochbidrar till förmåner för det största partiet på ett orimligtsätt. Enligt motionären bör därför fler valkretsar inte införas,och han begär ett tillkännagivande om detta.Utredningsarbete1993 års vallagskommitté övervägde i sitt slutbetänkande (SOU1994:30) Vallagen frågan om utjämningsmandat och småpartispärrvid val till kommunfullmäktige. Kommittén påpekade att det fråntid till annan förts fram krav på att införa ett merproportionellt system också för val till kommunfullmäktige samtatt det gått den senaste mer ingåendeanalysen av frågan gjordes. Kommittén ansåg det därför varabefogat att presentera en sådan analys utifrån deförutsättningar som gäller . Tänkbara metoder för att ökaproportionaliteten diskuterades, och det finns enligt kommitténi princip tre olika metoder som kan användas. Det från teknisksynpunkt minst ingripande bedömdes vara att öka antalet mandatper valkrets. En annan möjlighet vore att avskaffavalkretsindelningen för kommunernas del eller i vart fallbegränsa möjligheterna till sådan indelning. Den tredjemöjligheten vore att införa ett utjämningsförfarande mellanvalkretsarna med hjälp av utjämningsmandat. Övervägande skältalar enligt kommittén för att den metoden bör användas om manvill öka proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige. --Sammanfattningsvis ansåg kommittén att det nuvarande systemetger en relativt god proportionalitet men att det är möjligt attuppnå begränsade förbättringar vad gäller proportionaliteten förval till kommunfullmäktige. Kommittén avstod dock från attföreslå en nyordning, eftersom det inte hade varit möjligt attuppnå enighet i frågan om huruvida ett kommunproportionelltvalsystem bör förenas med en småpartispärr.Som nämnts ovan har den nytillsatta kommittén som skall seöver vissa frågor med anknytning till valsystemet i uppdragbl.a. att undersöka förutsättningarna för en eventuell delningav riksdagsvalkretsarna. Det står kommittén fritt att ta uppandra närliggande frågor som den finner angelägna och som liggeri linje med utredningsarbetets syfte.Utskottets bedömningAv redogörelsen ovan framgår att valsystemet för val tillkommunfullmäktige utretts utan att det lett tilllagstiftning. vallagskommitté diskuterade tre olikametoder men avstod från att föreslå en nyordning, eftersom detinte hade varit möjligt att uppnå enighet i frågan om huruvidaett kommunproportionellt valsystem bör förenas med ensmåpartispärr. Vad utredningarna avsett har dock varit frågan omatt införa ett mer proportionellt system, inte -- som motionärensynes befara -- om att göra systemet mindre proportionellt.1993 års vallagskommittés betänkande remissbehandlas förnärvarande. Remissbehandling och beredning av detta betänkande,liksom den nytillsatta kommitténs arbete med att undersökaförutsättningarna för en eventuell delning avriksdagsvalkretsarna, bör enligt utskottets mening avvaktas.Utskottet avstyrker med hänsyn till det anförda motion1993/94:K703.Skydd för partibeteckning m.m.Partibeteckning och valsedlar vid valGällande bestämmelserI 5 kap. vallagen finns bestämmelser om registrering avpartibeteckning och anmälan av kandidater.För registrering av partibeteckning krävs enligt 3 §bl.a. att partibeteckningen består av eller innehåller ord, ansökan biträds av visst minsta antal röstberättigademedlemmar, partibeteckningen kan antas inte leda till förväxling medannan registrerad beteckning eller beteckning som för högst femår sedan har avförts ur registret efter namnbyte.För att en registrerad partibeteckning skall åtnjuta skydd vidval, skall partiet som kandidater anmäla ett antal personer,vilket antal varierar mellan de olika valen (8 §).Ansökan om registrering av partibeteckning görs hos centralavalmyndigheten (, RSV). Detsamma gäller anmälanav kandidater. upprättar för varje slag av valoch för varje riksdagsvalkrets, landsting och kommun listor överde kandidater som partierna har anmält.Om en partibeteckning registreras för val till ,gäller registreringen även för val av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige i hela riket.I 6 kap. vallagen finns bestämmelser om valsedlar. Även i14 kap., som gäller slutlig sammanräkning och mandatfördelning,finns bestämmelser som rör valsedlar.På en valsedel skall det enligt 6 kap. 2 § vallagen finnaspartibeteckning. Dessutom bör en valsedel innehålla bl.a. namnpå en eller flera kandidater och uppgift om det val för vilketsedeln gäller (valbeteckning). Om det finns namn på fler än enkandidat på valsedeln, skall namnen tas upp i en följd undervarandra och förses med nummer som visar ordningen mellan dem.Enligt 6 kap. 9 § vallagen skall väljarna i den lokal därröstning äger rum för varje val ha tillgång till dels s.k.partimarkerade valsedlar för varje parti som vid något av de tvåsenaste riksdagsvalen har fått mer än en procent av rösterna ihela landet, dels valsedelsblanketter. Valsedlar och blankettertillhandahålls genom försorg. Bestämmelsenförutsätter att partimarkerade valsedlar tillhandahålls församtliga tre val.Om ett parti har anmält kandidater, måste de valsedlar som harpartiets beteckning som första -- och ävenandra -- namn uppta namn på sådana kandidater. Om väljaren genomstrykning, tillägg e.d. förändrar valsedeln, måste sedeln om denupptar flera namn även efter åtgärden som första och andra namnha anmälda namn. Om sedeln upptar endast ett namn skall dettavara anmält. I annat fall anses namnet obefintligt och röstentillgodoräknas endast partiet, medan mandatfördelningen inompartiet inte påverkas.Partiernas nomineringsförfarande är inte reglerat i lag. Ettparti kan gå fram med en eller flera listor inom samma valkrets.Grupper inom partierna anmäler ibland s.k. spränglistor. Med deninskränkning som ligger i att det första och andra namnet på envalsedel måste vara anmält till centrala valmyndigheten för attordningen mellan kandidaterna på valsedeln skall beaktas, råderstor frihet för väljarna att sätta in eller stryka namn påpartiernas valsedlar. Väljaren har möjlighet att på valsedeln taupp vilka kandidater han eller hon vill. Något samtycke frånparti eller kandidat behövs inte.MotionerI motion 1992/93:K704 begär m.fl. (s) attriksdagen hos regeringen skall begära förslag till sådan ändringav 6 kap. 9 § vallagen att missbruk av partimarkerade valsedlarundanröjs. Som bakgrund till yrkandet pekar motionärerna på attetablerade partiers namn missbrukats framför allt i 1991 årsvalrörelse i syfte att missleda partiernas traditionellaväljare. Socialdemokratiska och moderata riksdagskandidater,vilka återfanns på resp. partiers valsedlar, hade mot sin viljauppförts även på listor under partibeteckningen"Socialdemokratiska " resp. "Moderatasamlingspartiet" tillsammans med personer som företrädde åsiktersom ligger fjärran från dessa båda partiers synsätt. Vidare hadedessa valsedlar i flera vallokaler blandats med partiernasordinarie valsedlar.I motion 1992/93:K707 begär m.fl. (nyd) etttillkännagivande om att reglerna om skydd för partibeteckningmåste ändras i syfte att förhindra missbruk eller obehörigtutnyttjande av partibeteckning i politiska sammanhang. HarrietColliander och (nyd) begär i motion1993/94:K706 dels ett tillkännagivande om att valreglerna måsteändras i syfte att förhindra missbruk eller obehörigtutnyttjande av partibeteckning i politiska sammanhang(yrkande 1), dels ett beslut om sådan ändring i vallagen attett parti som förklarat att det inte avser att delta i visst valundantas från obligatorisk utdelning av valsedlar i det valet(yrkande 2).Utredningsförslag m.m.Personvalskommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1993:21)Ökat personval bl.a. att partier som vill delta i val skallanmäla sitt deltagande i förväg. I kommitténs förslag tilländring av 6 kap. 9 § föreskrevs att valsedlar skalltillhandahållas under vissa villkor "för parti som anmält sittdeltagande i valet". -- Kommitténs förslag i denna del har intelett till något förslag från regeringen.Personvalskommittén övervägde även möjligheterna att förhindraett otillbörligt utnyttjande av den fria nomineringsrätten.Kommittén föreslog att kravet på anmälan av kandidatnamn skulleutökas till att gälla både det första och andra namnet påvalsedeln.Vid överläggningar mellan företrädare för riksdagspartiernaunder enades dessa på grundval avPersonvalskommitténs betänkande -- förutom om att öka inslagetav personval i det svenska valsystemet -- om att kommitténsförslag mot missbruk av den fria nomineringsrätten bordegenomföras före valet . Vid överläggningarna enadespartierna också om att frågan om åtgärder mot sådant missbrukskulle beredas i en parlamentarisk utredning.Förslaget om åtgärder mot missbruk av den frianomineringsrätten antogs också av (prop. 1993/94:146, bet. KU46, rskr. I propositionenpekades på att de illojala förfaranden som förekommit vid desenaste valen inneburit bl.a. att personer som velat dra nyttaav en etablerad partibeteckning låtit trycka valsedlar medpartibeteckningen i fråga och på andra och följande platser förtupp egna kandidater som inte haft någon anknytning till detparti vars beteckning står på valsedeln. Enligt propositionenfanns inte några alternativ till kommitténs förslag och degrundläggande principer som partierna enats om, om man redantill val skulle genomföra en ändring i valsystemet.Regeringen framhöll dock att ingenting hindrade att andralösningar på problemet senare kunde komma i fråga.Tidigare riksdagsbehandlingI sitt betänkande 1993/94:KU12 redogjorde utskottet för denprövning av frågan om tillhandahållande av valsedlar somValprövningsnämnden gjort i samband med att (kds), som vid riksdagsvalet inte deltog under sinpartibeteckning med anledning av samverkan med Centerpartietunder dess beteckning , hade överklagat att distribuera valsedlar med tillämpning avbestämmelserna i 6 kap. 9 § vallagen.Valprövningsnämnden hade funnit att intelagligen kunnat bifalla framställningen från att endast tillhandahålla partimarkerade valsedlar förpartiet för landstings- och kommunfullmäktigval.Utskottet ansåg för sin del i betänkandet att det med fog kananses olyckligt att partimarkerade valsedlar av valmyndigheternaskall hållas tillgängliga i vallokaler även för sådant val somett parti klargjort att det inte kommer att delta i samt anfördevidare.Emellertid bör kraven på enhetlighet i distributionen ochtänkbara oklarheter i behörighetsfrågor vägas in i bedömningenav möjligheterna till undantagsregler.Enligt utskottets mening innebär det av motionären påtaladeförhållandet ett svårhanterligt problem. Svårigheternasammanhänger, som vid sina övervägandenframhöll, delvis med partibegreppets olika innebörd enligtregeringsformen resp. vallagen. Med anledning avFolkstyrelsekommitténs förslag med krav på förhandsanmälan frånparti om deltagande i val kom frågan om valsedelsutläggningen iett nytt läge. Förslaget ledde inte till någon lagändring.Därefter har presenterat förslag som ocksåinnebär förhandsanmälan. Om förslaget, som är underberedning, vinner gehör kan bestämmelserna om utläggning ivallokaler av partimarkerade valsedlar komma att påverkas.Skilda frågor om vallagen är, som framgått, under utredning iVallagskommittén som torde vara oförhindrad att, om den finnerlämpligt, överväga föreskrifterna rörande utdelning avvalsedlar.Utskottet ansåg avslutningsvis att med anledning av att fråganhörde samman med frågor som var föremål för överväganden iregeringskansliet något uttalande från sida inteborde göras, och utskottet avstyrkte den föreliggande motionen.Utskottet behandlade tillsammans med regeringens lagförslag omåtgärder mot missbruk av den fria nomineringsrätten ävenmotioner i ämnet. Utskottet avstyrkte i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:KU46 motionerna med hänvisning delstill det framlagda lagförslaget, dels till att frågan omåtgärder mot sådant missbruk också skulle komma att beredas i enparlamentarisk utredning.Pågående utredningSom nämnts ovan har en tillsatt kommitté fått iuppdrag att se över och lämna förslag till ytterligare åtgärderför att komma till rätta med missbruk av den frianomineringsrätten. Det står också kommittén fritt att ta uppandra närliggande frågor som den finner angelägna och som liggeri linje med utredningsarbetets syfte.Utskottets bedömningDen ovan nämnda nytillsatta kommittén har i uppdrag att seöver och lämna förslag till ytterligare åtgärder för att kommatill rätta med missbruk av den fria nomineringsrätten, och detstår kommittén fritt att ta upp andra närliggande frågor som denfinner angelägna och som ligger i linje med utredningsarbetetssyfte. Resultatet av utredningen bör avvaktas, och utskottetavstyrker motionerna 1992/93:K704, 1992/93:K707 och 1993/94:K706yrkandena 1 och 2.Skydd för partibeteckning vid sidan om valGällande ordningSom redovisats ovan kan en partibeteckning under vissaförutsättningar registreras hos och får genomregistreringen ett visst skydd. Skyddet är konstruerat på detsättet att partierna har möjlighet att anmäla kandidater tillvalet. Även de regler som gäller för prövningav ansökningar om registrering innebär ett skydd. Således får enpartibeteckning inte registreras om den enligt i 5 kap. 3 §vallagen närmare angivna regler kan antas leda till förväxlingmed tidigare registrerade partibeteckningar.Utöver det administrativa namnskydd som registrering hosRiksskatteverket medför kan också upphovsrättsliga regler gepolitiska partier ett visst privaträttsligt skydd. Detta kanomfatta inte bara namnet utan också partiernas symboler.Skyddet enligt varumärkeslagen (1960:644) är kommersiellt ochinnebär ensamrätt till märket för att från andras varor ellertjänster skilja sådana som någon tillhandahåller i sin rörelse.Firmalagen (1974:156) ger en näringsidkare visst skydd för sinfirma, dvs. den benämning under vilken han driver sinverksamhet. Firmalagens regler torde i viss mån kunna tillämpas,i vart fall analogivis, på politiska partiers namn och symboler.Det privaträttsliga skydd som den upphovsrättsligalagstiftningen kan ge innebär inte någon garanti mot illojalaförfaranden i samband med valet, eftersom de olika regelsystemeninte har någon direkt koppling till varandra.Medan ekonomiska föreningar regleras i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar, finns ingen motsvarande lagstiftning omideella föreningar. För att en ideell förening skall anses somen juridisk person och ha rättskapacitet krävs det enligt deprinciper som vuxit fram i rättspraxis att det finns en styrelseoch att stadgar av viss fullständighet antagits.Frågan om lagstiftning rörande ideella föreningar har sedan år1971 prövats åtskilliga gånger av , ,då lagutskottet i sitt av godkända betänkande1991/92:LU23 fann att det saknades skäl att införa enlagstiftning om ideella föreningar i vårt land och avstyrkte enföreliggande motion i frågan.Enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiskapersoner m.fl. skall organisationsnummer fastställas för i lagenangivna associationer och organ. Därutöver fastställsorganisationsnummer för andra juridiska personer som ansöker omdet.MotionFrågan om skydd för partibeteckning i ett vidare sammanhang änvid val tas upp i motion 1992/93:K703 av (). Motionären kritiserar att registreringen av enpartibeteckning endast ger partiet ett visst skydd mot att andrapartier otillbörligt använder samma partibeteckning vid val mensaknar betydelse i andra sammanhang. Medan partierna har skyddför sitt organisationsnummer under hela sin verksamhetstid harde skydd för sin partibeteckning endast vid val. Dettaförefaller motionären svårbegripligt. Han anser att det yttersthandlar om att förhindra vilseledande av allmänheten i viktigademokratiska sammanhang, och han begär ett tillkännagivande ombehovet av ett förstärkt skydd för politiska föreningarspartibeteckning.Utredningsarbete1993 års vallagskommitté behandlade i sitt slutbetänkande (SOU1994:30) Vallagen den närliggande frågan om symboler påvalsedlar. Kommittén gjorde en kort genomgång av administrativtoch upphovsrättsligt skydd för namn och symboler och ansågsammanfattningsvis att värdet av att förse valsedlar medpartisymboler inte uppvägs av de risker för missbruk och dekostnader som en sådan ordning skulle medföra.Kommittén framhöll vidare att det träffats en överenskommelsemellan samtliga riksdagspartier att frågan om den frianomineringsrätten skall behandlas av en parlamentarisktsammansatt beredning. Enligt kommitténs uppfattning kunde fråganom symboler med fördel behandlas i samband med en översyn av denfria nomineringsrätten, framför allt med hänsyn till delikartade spörsmål som uppstår då det gäller att finna enordning som förhindrar att systemet missbrukas.I det uppdrag som givits den tillsatta kommittén omden fria nomineringsrätten och vissa andra valfrågor ingår, somovan redovisats, att överväga möjligheterna att införa symbolerpå valsedlar. I direktiven har vallagskommittésgenomgång av frågan åberopats. Det står kommittén fritt att taupp också andra närliggande frågor än de som nämns i uppdragetsom den finner angelägna och ligger i linje medutredningsarbetets syfte.Utskottets bedömningDen fråga som motionären tar upp -- skyddet förpartibeteckning vid sidan om val -- kan komma att beröras avutredningsarbetet i den ovan nämnda nytillsatta kommittén.Utskottet anser inte att något tillkännagivande behövs medanledning av motion 1992/93:K703.Röstning i allmänhetGällande bestämmelserAllmänna bestämmelser om röstningen finns i 8 kap. vallagen.Särskilda bestämmelser om röstning i vallokal resp. påpostkontor, hos utlandsmyndighet och på fartyg finns i 9 och 10kap. I 11 kap. vallagen finns särskilda bestämmelserom röstning med valsedelsförsändelse.Huvudregeln är att röstning skall ske på valdagen i vallokalenför det valdistrikt där väljaren finns upptagen i röstlängd(1 §).