bet · GH01BoU15 · 1994-03-24 00:00:00 — Vissa anslag till bostadsförsörjningen m.m. I betänkandet behandlar utskottet bl.a. motioner om enutredning om bostadspolitiken. Utskottet avstyrker dessa medhänvisning till att den bostadspolitiska målsättning som underlång tid legat till grund för statens bostadspolitiska insatserligger fast även om medlen för att nå målet i viss gradförändrats. Även vad i motioner i övrigt föreslagits omutredningar m.m. om vissa delar av bostadspolitiken avstyrks ivissa fall med hänvisning till att redan fattade riksdagsbeslutinte bör rivas upp i andra fall med hänvisning till pågåendeutredningsarbete m.m.Reservationer mot delar av betänkandet har avgivits avs-ledamöterna med instämmande av v-ledamoten bl.a. i vad gälleren utredning om bostadpolitiken, upphävande av beslutet omreduktionen av räntebidragen, bostadskreditmarknaden samt ombostadsbyggandet för vissa grupper och av nyd-ledamoten i vadgäller en utredning om framtidens boende.Utskottet gör ett tillkännagivande om att regeringen börutarbeta regler som gör det möjligt att ta ut avgift vid s.k.nettoavisering av bostadssubventioner enligt 1992 och 1993 årssystem. Utskottet gör även ett tillkännagivande av innebördenatt ett bostadsdepartement bör inrättas eller att ansvaret förde bostadspolitiska frågorna bör anförtros ett statsråd.Mot det sistnämnda tillkännagivandet har utskottetsföreträdare för m, fp, c och kds avgivit reservation.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag förbostadsförsörjningen.S-ledamöterna föreslår i en reservation, med instämmande avv-ledamoten, att inte skall acceptera regeringensförslag till försämring av räntestödet för reparation av ochunderhåll av hyres- och bostadsrättshus. Ytterligare åttas-reservationer har avgivits. V-ledamoten instämmer i samtliga.Ledamoten från nyd har avgivit två reservationer.SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1993/94:100 bilaga 8() att godkänner vad regeringenförordar i fråga om räntestöd för reparation och underhåll avhyres- och bostadsrättshus.Regeringen föreslår också i proposition 1993/94:100 bilaga 8() att för /95anvisa1. till : Förvaltningskostnader ett ramanslag på138 ,2. till : Uppdragsverksamhet ett obetecknat anslag på1 ,3. till Räntebidrag m.m. ett förslagsanslag på25 ,4. till Investeringsbidrag för bostadsbyggande ettförslagsanslag på ,5. till Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus ettförslagsanslag på ,6. till Vissa lån för bostadsbyggande ett förslagsanslag på1 ,7. till : Förvaltningskostnader ettramanslag på ,8. till : Garantiverksamhet ettförslagsanslag på . I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1994väckta motionerna1993/94:Bo202 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning om bostadspolitiken tillsätts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla ytterligare sänkningar avräntebidragen stoppas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av ett bostadsdepartement,4. att hos regeringen begär åtgärder för atteliminera kreditförlusterna i bostadssektorn,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om nödvändigheten av en socialbostadspolitik,6. att hos regeringen begär förslag som skaparrättvisa mellan olika boendeformer.1993/94:Bo204 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett politiskt ansvar förbostadsförsörjningen och av en effektiv och kraftfull politik idetta syfte från regeringens sida,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett bostadsdepartement inrättas.1993/94:Bo211 av Per m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts för att i enlighet med vad som anförts imotionen kartlägga konsekvenserna av pågående förändringar inombostadspolitiken,2. att hos regeringen begär att en sådan utredningges i uppdrag att utforma förslag till en nybostadsförsörjningslag, som lägger fast kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen och de allmännyttiga företagens centralaroll i denna i enlighet med vad som anges i motionen ovan.1993/94:Bo214 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förändrad bostadspolitik.1993/94:Bo215 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att inrätta ett bostadsdepartement.1993/94:Bo216 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiskt stöd till delning av storalägenheter.1993/94:Bo218 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en parlamentarisk utredningtillsätts med uppgift att lämna förslag till en ny social ochsolidarisk bostadspolitik.1993/94:Bo219 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av riktat stöd till byggande avbostäder för studerande.1993/94:Bo221 av m.fl. (s) vari yrkas att2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stimulera bosparande och attalla boende, oavsett boendeform, skall kunna få del avstimulansen.1993/94:Bo225 av och () vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bosparande(yrkandet i den del det avser ägarlägenheter kommer attbehandlas i ett kommande betänkande).1993/94:Bo230 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en särskildarbetsgrupp/beredning tillsätts med uppgift att studerasegregationens orsaker, omfattning och följder och föreslåkonkreta åtgärder för att motverka denna.1993/94:Bo231 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar upphäva beslutet om neddragningar påräntebidragen för ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utveckla den sociala bostadspolitiken,7. att hos regeringen begär att den återkommer medförslag om hur hyresnivån skall sänkas i de senaste årensnyproducerade bostäder.1993/94:Bo232 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att tidigare beslutade besparingarpå bostadssektorn skjuts upp tills fastighetsmarknaden harstabiliserats samt uttalar att när besparingen genomförs skallden ske på hela bostadsbeståndet och i alla upplåtelseformer,5. att avslår förslaget i proposition 1993/94:100bilaga 8 om sänkning av räntestödet för underhåll ochreparationer i hyres- och bostadsrättshus,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kreditgivningen till bostadsbyggandet.1993/94:Bo239 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom Stadsmiljörådet.1993/94:Bo240 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombostadspolitiken.1993/94:Bo242 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökat bostadsbyggande ochrättvisare förhållanden på bostadsmarknaden i ,2. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att utarbeta ett förslag tillett långsiktigt bostadsfinansieringssystem.1993/94:Bo244 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en analys av hur systemförändringarna inomboendet har påverkat kvinnors situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utveckling av bostäder ochbostadsområden som mer tar hänsyn till kvinnors och barns krav.1993/94:Bo246 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna om behovet av åtgärderför att erhålla erforderlig finansiering av bostäder i enlighetmed vad som i motionen anförts.1993/94:Bo248 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avgiftsbeläggning av systemetmed överlåtelse av räntebidrag till långivare genompantförskrivning.1993/94:Bo250 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge medborgarna långsiktiga ochvaraktiga regler för sitt boende,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av reglerna för bestämmande avsubventionsräntan,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att både inkomster (fastighetsskatt) ochutgifter (bostadsbidrag) behandlas i kommunernas budgetar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en radikal förändring av framtidens boendeoch att låta utreda samhällsförändringen.1993/94:Bo251 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att bygga bostäder för ungdomaroch äldre i län.1993/94:Bo406 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär åtgärder som syftar tillatt stärka kommunernas ansvar för och medborgarnas inflytandeöver bostadsförsörjningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas ansvar för en sammanhållenbostadsförmedling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt för kommun att ta ut avgift förförmedling av bostäder.1993/94:A453 av m.fl. (v) vari yrkas11. att hos regeringen begär att skallutreda ekologiskt byggande och boende i storstadsmiljö.Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m.BostadsbeståndetDen senaste heltäckande statistiska undersökningen av landetsbostadsbestånd genomfördes vid folk- och bostadsräkning-- FoB 90. fanns det drygt 4 miljoner permanentbostäderi landet. Därutöver fanns ca 630 000 fritidshus. Avlägenheterna i permanentbostadsbeståndet låg iflerbostadshus och återstoden -- -- således i småhus.Antalet hushåll uppgick till drygt 3,8 miljoner. Itabell 1 redovisas permanentbostadsbeståndets fördelning påolika hustyper och ägarkategorier år 1990.Tabell 1. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochägarkategori år 199000>Hustyp 21>Antal 39>Ägarkategori %00> 21>lägenheter00> 39>Staten, 53>Allmän- 65>Bostads- 79>Privata91>Privata00> 39>lands- 53>nyttiga 65>rätts- 79>perso-91>företag00> 39>ting, 65>före- 79>ner91>m.fl 00> 39>kommuner 65>ningar00>Alla hus 32>4 044 000 42>1 56>22 70>17 84>4998>1000> småhus32>1 875 000 42>1 56> 3 70> 4 84>9198>100> flerbostads-00> hus 32>2 169 000 42>1 56>38 70>28 84>1398>1700>Källa: SCB, FoB 90Uppgifterna från FoB 90 är fortfarande i stort sett giltiga.Antalet permanentbostäder har dock ökat genom en relativtomfattande nyproduktion av ochtorde uppgå till omkring 4,2 miljoner lägenheter.Det brukar hävdas att har en vid internationelljämförelse mycket hög bostadsstandard. Statistiska jämförelsermellan olika europeiska länder som har publicerats av bl.a.Boverket visar också att hamnarbland de främsta vad gäller utrymmes- och utrustningsstandard.Sverige har exempelvis det lägsta genomsnittliga antalet boendeper lägenhet (2,1 boende/lägenhet) av de jämförda länderna. Dengenomsnittliga bostadsytan per person upgår i till47m2 vilket bara överträffas av . Deflesta andra europeiska länder har en väsentligt lägregenomsnittlig ytstandard. Även vad gäller utrustningsstandardenligger bland de främsta länderna. Moderniseringen avbostadsbeståndet har emellertid gått fort under det senasteårtiondet i de länder som har haft en stor andel omodernabostäder.BostadsproduktionenUnder har byggproduktionen genomgått densnabbaste förändringen . Från denöverhettning av byggmarknaden som rådde av1980-talet och en bit in har produktionsnivåernasnabbt fallit mot ett bottenläge. Bakgrunden till dennautveckling är givetvis den rådande lågkonjunkturen och dekraftiga effekter den har haft på hela bostadsmarknaden.Problemen för byggsektorn har blivit särskilt påtagliga av attnedgången inom bostadsbyggandet föregicks av ett mycket kraftigtfall i byggandet av kontor och kommersiella lokaler. Nedgångenav de totala byggnadsinvesteringarna påbörjades . Dennanedgång har sedan förstärkts och föllbyggnadsinvesteringarna . Den prognos som presenteras iårets finansplan visar på ett fortsatt fall med omkring 10 %under år 1994 och med en därefter i stort sett oförändrad nivåför år 1995.Diagram 1: Totala byggnadsinvesteringar och däravbostadsinvesteringar åren 1970--1995 (miljarder kronor i 1985års priser)Källa: , FinansdepartementetEn fördelning av bostadsinvesteringarna på ny- resp. ombyggnadvisar att det funnits ett betydande samband dememellan. I tider med stor nyproduktion harombyggnadsverksamheten gått ned, och när nyproduktionen harminskat har ombyggnadsverksamheten ökat. Detta samband får nuanses brutet. Både 1992 och 1993 kan en samtidig nedgång i ny-och ombyggnadsinvesteringarna noteras. EnligtFinansdepartementets prognoser förväntas dessutom dennasamtidiga nedgång fortsätta också . En bidragandeorsak till att investeringarna i ombyggnader gått ned är att dengenomsnittliga investeringen per ombyggd lägenhet har minskatkraftigt . var den genomsnittligainvesteringen per ombyggd lägenhet , medanden beräknas uppgå till ca . Det innebär attden har i det närmaste halverats på bara . bedömning kommer den genomsnittliga investeringsnivånatt vara densamma också för åren 1994 och 1995.Diagram 2: Bostadsinvesteringarnas fördelning på ny- ochombyggnad åren 1970--1995 (miljarder kronor priser)Källa: , FinansdepartementetDet traditionella sättet att mäta tillkommandebostadsproduktion är genom den statistik som redovisas av SCBför påbörjade lägenheter. Prognoser över bostadsproduktionenkommande år har delvis kunnat baseras på uppgifter omansökningar om statligt stöd i olika former. Ingen av dessainformationskällor kan anses ge en tillförlitlig bild avden verkliga eller förväntade produktionsnivån. Denna förändringhar flera orsaker. Det nya räntebidragssystemet ger starkaincitament för att få ett projekt registrerat som påbörjat förevarje årsskifte även om projektets verkliga byggstart kanskesker betydligt . Vidare gör den osäkra situationen vadgäller finansieringen av byggnadsprojekt att en planeradbyggstart ofta måste omprövas. Av dessa skäl har för desenaste åren gjort bedömningar av det "faktiska" påbörjandet somavviker från SCB:s statistik.Enligt bedömning har egentligabyggnadsarbeten påbörjats i 18 000 lägenheter avseendenyproduktionen. Häri ingår omkring 9 000 lägenheter somformellt påbörjades . I en prognos för nyproduktionenav bostäder räknar verket med att mellan 15 000och 20 000 lägenheter skall påbörjas detta år. För år 1995beräknas antalet uppgå till omkring 20 000 lägenheter. Enligtmotsvarande bedömningar av ombyggnadsverksamheten har under år1993 de egentliga byggnadsarbetena påbörjats i 25 000lägenheter i flerbostadshus. Ungefär samma ombyggnadsvolymväntas enligt under både 1994 och 1995.I tabell 2 nedan redovisas SCB:s uppgifter över påbörjadelägenheter i nyproduktionen och i ombyggnader under de tresenaste åren. Som redan påpekats bör uppgifterna användas medviss försiktighet.Tabell 2. Påbörjade lägenheter 1990--199300>År21>NybyggnadAlla hus63>OmbyggnadFlerbostadshus21>Antallgh39>Förändringi %63>Antallgh81>Förändringi %00>1990199119921993121>69 59856 92956 68410 27839>+--46>18 8 0 8263>16 887 25 596 69 745 9 71181>-++-90>1952 173 861 Preliminära uppgifterKälla:SCBByggkostnaderFör att mäta byggkostnadsutvecklingen används olika typer avindex, bl.a. faktorprisindex och byggnadsprisindex.Faktorprisindex mäter den sammantagna effekten avprisutvecklingen för de produktionsfaktorer (byggmaterialpriser,arbetslöner etc.) som sätts in i byggnadsverksamheten.Byggnadsprisindex mäter priserna på färdigställda objekt medoförändrad standard. Det innebär att indexserien korrigerar förvariationer som bl.a. avser geografiskt område,exploatering/sanering, byggherre, bostadsyta och material.Prisutvecklingen i byggandet kan också mätas med hjälp av dengenomsnittliga kostnaden per kvadratmeter bruksarea (BRA) ovanmark för alla objekt som fått beslut om statligt stöd tillnybyggnad av bostäder.Utvecklingen av produktionskostnaderna kan beskrivas någotolika beroende på vilken av ovanstående mätmetoder som väljs somutgångspunkt. Huvudtendenserna i utvecklingen är dock relativtentydiga. ökadeproduktionskostnaderna för bostäder påtagligt mycket snabbare änpriserna i övrigt. Därefter började kostnadsutvecklingen inombostadsbyggandet successivt närma sig den allmännaprisutvecklingen som den mäts genom konsumentprisindex (KPI).Under de två senaste åren har kostnadsökningarna förbostadsbyggandet legat på en lägre nivå än inflationen.Tabell 3: Pris- och kostnadsutveckling för flerbostadshus1986-199300>År23>Årlig procentuell förändring av23>Faktorprisindex 141>Byggnads-prisindex 261>Produktions--kostnaden ikr/kvm 381>Konsument-prisindex00>1986-19871987-19881988-19891989-19901990-19911991-19921992-199330>5,79,210,410,85,27,80,131>448>11,716,412,113,94,5-0,2-68>12,713,211,111,711,10,5-1,488>4,25,86,510,42,24,71 Inkl. löneglidning och mervärdesskatt2 Inkl. mervärdesskatt3 Beräknad efter total primär bruksarea t.o.m. 1991och efter total bruksarea ovan mark4 PrognosKälla: , SCBI absoluta tal var den genomsnittliga produktionskostnaden förhela riket per kvadratmeter . Det är enminskning jämfört med . Det är andra gångensedan statistiken började publiceras somproduktionskostnaden minskar nominellt för hela riket påårsbasis. har detta bara skett mellan åren 1966 och1967 då produktionskostnaden minskade med 1,8 %.ByggsysselsättningenArbetslösheten bland byggnadsarbetare har under de två senasteåren stigit kraftigt. var problemetdet omvända. Bristen på byggnadsarbetare ansågs leda till enovanligt stor löneglidning liksom till snabbt ökandebyggnadskostnader under ett antal år.Enligt arbetskraftsundersökningar() ökade det genomsnittliga antalet sysselsatta inombyggnadsindustrin från 257 1985 till 313 1990.År 1991 uppgick årsmedeltalet till 312 000. Därefter harantalet sysselsatta gått ned, och för uppgickårsmedeltalet till 236 000 sysselsatta. Nedgången har därefterfortsatt och för den senast tillgängliga månaden som är februari1994 beräknades antalet sysselsatta uppgå till 202 000. Även omden senare uppgiften, på grund av att den avser en enskild månaddär säsongsvariationer m.m. spelar in, inte är fullt jämförbarmed de övriga belyser den en nedåtgående tendens.Arbetslöshetssiffrorna för branschen pekar i samma riktning.Frånsett vissa säsongsmässiga variationer har andelen arbetslösainom byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa (kassa 36) ökat sedanmaj 1990. uppgick andelen arbetslösa till2,, medan den hade ökat till 30,4 %.Diagram 3: Arbetslösheten bland byggnadsarbetare åren1990--1994 (procent av medlemmarna i kassa 36)Källa: ArbetsmarknadsstyrelsenDen i diagram 3 redovisade relativa arbetslösheten innefattarmedlemmar i kassa 36 som står utan arbete och som inte helleromfattas av någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd, dvs. sådanamedlemmar som står till arbetsmarknadens omedelbara förfogande.I februari 1994 beräknas dessutom av medlemmarnavara sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olikaslag som s.k. ALU, utbildningsvikariat, beredskapsarbete ochungdomspraktik.BostadsmarknadslägetUnder har den bild av bostadsmarknadslägetsom ges i massmedia och den allmänna debatten dominerats avrapporter om outhyrda lägenheter, osålda bostadsrätter ochsvårigheter att avyttra villor. Man bör dock komma ihåg att visedan början av 1980-talet fått uppleva flera kraftigasvängningar vad gäller tillgången på bostäder. I början av1980-talet var tomma lägenheter ett stort problem i mångakommuner. Under den senare delen av var det i ställetbostadsbristen och de bostadssökandes situation som domineradedebatten. Omkring vände utvecklingen åter och antalettomma lägenheter började öka.Statistiska centralbyrån mäter två gånger -- mars ochseptember -- antalet outhyrda lägenheter, lediga för omedelbarinflyttning, i de allmännyttiga bostadsföretagen. Mätningen imars omfattar dessutom de privata fastighetsägarna.Septembermätningen 1993 innefattade därtill för första gångenockså de privata hyresvärdarna.I september 1993 uppgick antalet lediga lägenheter till drygt50 000. Enligt uppskattning fanns det vid dennatidpunkt dessutom omkring 5 000 osålda nyproduceradebostadsrättslägenheter. Totalt kan alltså antalet ledigalägenheter beräknas till 55 000, vilket motsvarar avdet totala bostadsbeståndet. var antalet ledigalägenheter som störst då 37 000 tomma lägenheterredovisades. Därefter minskade antalet kraftigt, och i mars 1990fanns det endast drygt 3 500 lägenheter lediga för omedelbaruthyrning. Efter denna tidpunkt har dock antalet ökat mycket.Enligt en redovisad bedömning av finns detemellertid nu tecken som tyder på att ökningen har avstannat.Diagram 4: Antalet lägenheter lediga för uthyrning iallmännyttiga och privata bostadsföretag --1993 samti *)Källa: SCBÄven om det totala antalet lediga lägenheter i september 1993var stort är de regionala skillnaderna betydande. till detallmännyttiga bostadsbeståndet var andelenlediga lägenheter i medan den i Stockholmslän endast uppgick till . I fanns det i femkommuner inte några lediga bostäder alls i det allmännyttigabostadsbeståndet. Flera orter med universitets- ochhögskoleutbildning som , , , och Umeåhade också de en liten andel lediga lägenheter.BostadskostnadernaUnder åren harbostadskostnadsutvecklingen i hög grad påverkats avskatteomläggningar och förändringar av villkoren förbostadsfinansieringen. har också utvecklingen påbostadskreditmarknaden bidragit till stora förändringar avbostadskostnaderna.På hyreshussidan kom de största höjningarna dåhyrorna ökade med i genomsnitt . Därefter harhyreshöjningarna legat på en betydligt lägre nivå. Enligtpreliminära uppgifter från SCB:s bostads- och hyresundersökninguppgick den genomsnittliga årshyran i riketshyreslägenhetsbestånd till ca /m2. Ijanuari 1994 låg den genomsnittliga hyresnivån på ca 636kr/m2. I förhållande till januari föregående år hade hyrornadärmed i genomsnitt höjts . Konsumentprisindex stegunder med 1,7 %.I tabellen nedan redovisas de årliga hyreshöjningarna för en"genomsnittlig" lägenhet enligtSCB:s undersökning av januarihyrorna resp. år. Förjämförbarhetens skull redovisas även konsumentprishöjningarnaför motsvarande perioder.Tabell 4. Förändringar i hyra mellan januari resp. år ochjanuari året innan för en genomsnittlig hyreslägenhet (beräkningper m2)00>År 25>Hyreshöjning55>Konsumentprisförändring00> 25>jan-jan. %00>1984 25> 5,2 55> 8,000>1985 25> 6,4 55> 7,300>1986 25> 5,9 55> 6,200>1987 25> 5,6 55> 3,200>1988 25> 6,2 55> 5,000>1989 25> 6,8 55> 6,700>1990 25>10,2 55> 8,400>1991 25> 8,6 55>10,600>1992 25>30,6 55> 5,300>1993 25> 7,9 55> 4,700>19941 25> 5,5 55> 1,700>1 Preliminär uppgift00>Källa: SCBÄven om hyresförändringarna varierar mellan olika delar avhyreslägenhetsbeståndet ger ovanstående uppgifter ändå enrelativt allmängiltig bild av utvecklingen. Inom bostadsrätts-och egnahemsbeståndet är däremot variationerna betydligt störreoch en entydig statistik saknas. För bostadsrätterna uppgick dengenomsnittliga årsavgiften till föreningen till ca460 kr/m2. Utöver detta kan dock bostadsrättsinnehavarna hautgifter för personligt upptagna lån och för lägenhetsunderhåll.För egnahemsboende är bostadskostnaderna starkt beroende avkapitalkostnaderna. För dem som köpt ett småhus under densenaste tiden med relativt låga villapriser och bostadsräntorkan bostadskostnaden bli väsentligt lägre än för dem som köptett motsvarande hus tidigare.Läget på kreditmarknaden i samband med nyupplåning elleromsättning av bostadslån kan påverka bostadskostnaderna underflera år framåt. Sedan slutet av har bostadslåneräntornafallit kraftigt. Bara har räntefallet påtvå- och femåriga lån uppgått till ca 2,5 procentenheter.För de hus som erhåller statlig räntesubvention enligt äldreregler innebär dock inte en låneomsättning till en lägreräntenivå automatiskt sänkta kapitalkostnader. För dessa hus hari stället skillnaden mellan subventionsräntan ochutlåningsräntan stor betydelse.