bet · GH01SoU34 · 1994-05-19 00:00:00 — Vårdnadsbidrag (förnyad behandling) Motioner väckta med anledning av propositionen 1993/94SoU34ÄrendetI betänkandet 1993/94:SoU25 Vårdnadsbidrag behandladeutskottet regeringens proposition 1993/94:148 om vårdnadsbidragsamt motioner. Vid kammarbehandlingen avbetänkandet beslutade att återförvisa betänkandet tillutskottet för ytterligare beredning. Det återförvisade ärendet omfattar samtliga de frågor sombehandlades i betänkandet /94:SoU25.I betänkandet behandlas således förslagen i proposition1993/94:148 om vårdnadsbidrag och nio motioner som väckts medanledning av propositionen. Vidare behandlas trettonmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1994.Utskottet har inhämtat yttranden över propositionen ochmotionerna från skatteutskottet, socialförsäkringsutskottet ocharbetsmarknadsutskottet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i dess helhet ochavstyrker motionerna om avslag på propositionen och om ändringari propositionens förslag.S-ledamöterna avstyrker i en reservation propositionen i desshelhet. De redovisar vidare i en reservation sin syn påbarnfamiljernas ekonomi.Nyd-ledamoten har avgett ett särskilt yttrande.V-suppleanten redovisar i en meningsyttring sinaställningstaganden. I proposition 1993/94:148 om vårdnadsbidrag har regeringen() föreslagit att anta förslag till1. lag om vårdnadsbidrag,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet förvård av barn, m.m.,4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),6. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,8. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),9. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,10. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,11. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadsbidrag till folkpension,Regeringen har vidare föreslagit12. att till Vårdnadsbidrag för /95under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på3 ,13. att till på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /94 under femtehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,14. att till Ersättning till m.m. påtilläggsbudget till statsbudgeten för /94 underfemte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,15. att under femte huvudtitelns ramanslagRiksförsäkringsverket för /95 anvisar16 utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100bil. 6,16. att under femte huvudtitelns ramanslag Allmännaförsäkringskassor för /95 anvisar 40 000 000 krutöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 6,17. att under femte huvudtitelns förslagsanslagErsättning till m.m. för /95 anvisar6 utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100bil. 6,18. att under sjunde huvudtitelns ramanslagRiksskatteverket för /95 anvisar 1 500 000 krutöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 8.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1.Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta har överlämnats tillskatteutskottet. Motioner väckta med anledning av propositionen 1993/94:So45 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tiden för ett adoptivbarns ankomsttill familjen likställs med tiden för ett barns födelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vårdnadsbidrag bör utgå efteradoptivbarns ankomst till sin nya familj.1993/94:So46 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1993/94:148 ominförandet av vårdnadsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utbyggnad av föräldraförsäkringen somen bättre valfrihetsreform.1993/94:So47 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1993/94:148 i dess helhet.1993/94:So48 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den tidpunkt då adoptivföräldrar fårbarnet i sin vård bör jämställas med tidpunkten för ett barnsfödelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att adoptivföräldrar bör ges rätt tilllika lång tjänstledighet som biologiska föräldrar.1993/94:So49 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition 1993/94:148Vårdnadsbidrag.1993/94:So50 av () vari yrkas1. att beslutar att bestämmelserna om vårdnadsbidragskall gälla i tillämpliga delar också vid adoption av barn,2. att beslutar att tidpunkten då den försäkradefått barnet i sin vård skall vad avser vårdnadsbidrag jämställasmed tidpunkten för ett barns födelse.1993/94:So51 av och () variyrkas att avslår regeringens proposition 1993/94:148om vårdnadsbidrag.1993/94:So52 av () vari yrkas at riksdagenantar regeringens förslag till ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring med den ändringen att uttag av garantidagarenligt äldre bestämmelser för barn som är födda före september1991 kan ske fram till den 30 juni 1999.1993/94:So53 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar avslå regeringens proposition 1993/94:148 omvårdnadsbidrag.Yrkande 3 i motion 1993/94:So46 behandlar utskottet ibetänkandet 1993/94:SoU29 Barnomsorg m.m.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19941993/94:So601 av (-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjligheterna för privat barnomsorg ihemmet bör underlättas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade möjligheter att skapaarbetstillfällen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattelättnader och minskade socialakostnader för privat barnomsorg i hemmet.1993/94:So605 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om varför vårdnadsbidraget måste avvisas.1993/94:So607 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vårdnadsbidrag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om familjernas ekonomi.1993/94:So609 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att adoptivbarn skall berättiga till ett eventuelltvårdnadsbidrag , i likhet med alla andra svenska barn.1993/94:So610 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vårdnadsbidrag.1993/94:So615 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för familjepolitiken.1993/94:Sf271 av och (nyd) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de med garantibelopp tasbort ur föräldraförsäkringen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tiden för tjänstledighet inte fårhöjas från 18 månader till tre år.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas41. att som sin mening ger regeringen till känna attvårdnadsbidraget bör utformas så att det reellt ökarsmåbarnsföräldrarnas möjlighet till förkortad arbetstid,42. att som sin mening ger regeringen till känna attavdrag för barnomsorgskostnader får göras för alla former avbarnomsorg.Ärendets beredning i utskottetUtskottet har inhämtat yttranden över propositionen ochmotionerna från skatteutskottet, socialförsäkringsutskottet ocharbetsmarknadsutskottet. Yttrandena fogas till promemorian sombilagorna 2--4.Flera skrivelser med synpunkter på förslagen i propositionenhar också inkommit till socialutskottet.Utskottet har överlämnat förslaget i propositionen till lag omändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta till skatteutskottet. PropositionenI propositionen föreslås en ny lag om vårdnadsbidrag. Enligtlagförslaget skall vårdnadsbidrag lämnas med per månadför barn i åldrarna som inte har plats i denoffentligt finansierade barnomsorgen. Också när det är fråga omett adoptivbarn föreslås vårdnadsbidrag utges till dess barnetfyllt tre år.Vårdnadsbidraget är avsett att ge stöd för den som väljer attavstå från förvärvsarbete för att själv vårda sitt barn ellersom väljer annan barnomsorg än den som tillhandahålls av ellerfår ekonomiskt stöd av en kommun. Genom bidraget får också dessafamiljer del av det allmänna stöd som tillfaller barnfamiljermed tillgång till offentligt finansierad barnomsorg.Vårdnadsbidrag föreslås i enlighet med detta inte utges för tiddå barnet har en heltidsplats inom barnomsorg ellerenskild barnomsorg som får stöd av kommunen. Med heltid avsesenligt propositionen mer än . Om barnet inomsådan barnomsorg har en plats som avser 16--per veckaföreslås vårdnadsbidrag utgå med och om platsenavser med per månad.I propositionen framhålls att de tidsgränser som föreslås börbli föremål för noggrann uppföljning, särskilt med avseende påde deltidsarbetandes situation.Grundtanken bakom vårdnadsbidraget är att öka föräldrarnasvalmöjligheter när det gäller att ta ansvar för barnets vård ochfostran. Ett av syftena med vårdnadsbidraget är därmed att bidratill föräldrarnas möjlighet att betala kostnader för sådanbarnomsorg som inte ekonomiskt stöds av kommunen.Vårdnadsbidraget föreslås bli skattepliktigt som intäkt avtjänst. Vidare föreslås att barnomsorgskostnader för enskildbarnomsorg skall vara avdragsgilla vid taxeringen om denskattskyldige har förvärvsarbetat eller studerat på minsthalvtid. Avdragsrätten föreslås kopplas till vårdnadsbidragetoch beloppsmässigt begränsas till vad den skattskyldige uppburiti vårdnadsbidrag . I propositionen framhålls att ivissa fall kan en ej önskad årsskifteseffekt uppstå som är svåratt undvika. Det gäller i situationer där bidraget betalas utretroaktivt i början av och avser slutet av föregåendeår, och då föräldern har betalt barnomsorgskostnader för den tidbidraget avser. Bidragsbeloppet kan då inte åberopas för avdragför barnomsorgskostnaden. Ändringar föreslås i fleraskattelagar.Enligt propositionen skall vårdnadsbidraget ochbarnomsorgskostnader inte påverka storleken på bostadsbidraget.Vidare föreslås en ändring i socialtjänstlagen så attkommunerna liksom enskilda förskolor som får bidrag av en kommunåläggs att lämna uppgift till om vilka barnmellan ett och som har plats inom förskoleverksamheten.Rätten till hel ledighet för vård av barn föreslås förlängastill från barnets födelse, vilket föranleder ändring ilagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.Beträffande adoptivbarn finns inte, enligt propositionen, sammaanledning att förlänga den särskilda rätt till ledighet som ärrelaterad till när arbetstagaren fick barnet i sin vård. Denregeln får betydelse när barnet är äldre än ett och ett halvt årvid den tidpunkt det kommer till sina adoptivföräldrar.Vårdnadsbidraget föreslås utges bara till dess barnet fyllt treår, också när det är fråga om ett adoptivbarn.Adoptivföräldrarnas särskilda rätt till ledighet bör, enligtpropositionen, därför även fortsättningsvis gälla under ett ochett halvt år från den tidpunkt då de fick barnet i sin vård.I samband med införandet av ett vårdnadsbidrag föreslås att de90 dagarna i föräldraförsäkringen som ersätts med beloppmotsvarande garantinivån tas bort, liksom de vidflerbarnsbörd som ersätts på samma sätt. Detta innebär ändringari lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vissaövergångsbestämmelser föreslås i samband med detta.Föräldrar till barn som är födda eller augusti 1991föreslås få behålla 60 resp. med belopp enligtgarantinivån enligt de äldre bestämmelserna. Garantidagar sominte tagits ut före föreslås vara förverkade.I propositionen anförs att minskningen av antaletföräldrapenningdagar innebär en försämring för de föräldrar somefter reformens ikraftträdande har rätt till föräldrapenning meninte till vårdnadsbidrag, dvs. de som vid reformensikraftträdande har barn som är mellan tre och och sominte har utnyttjat föräldrapenningen fullt ut. För denna gruppföreslås därför äldre föreskrifter i fråga om rätten tillföräldrapenning gälla. Ett bibehållande av rätten att ta utgarantidagar till dess barnet har fyllt eller den senaretidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret innebär dockatt och försäkringskassorna måsteunderhålla ADB-system och bibehålla rutiner för garantidagarnaåtminstone till 1999. Regeringen anser inte detta varaekonomiskt och administrativt försvarbart.Övergångsbestämmelserna föreslås därför begränsas till två årefter ikraftträdandet av vårdnadsbidraget. Förslaget innebär attde föräldrapenningdagar som inte tagits ut före den 1 juli 1996skall vara förverkade.Bruttokostnaden för vårdnadsbidraget kombinerat med enavdragsrätt för styrkta kostnader för barnomsorg som inte fåroffentligt stöd har i propositionen beräknats till 3,7 miljarderkronor. Skatteintäkterna har beräknats till 900 miljoner kronoroch besparingen av borttagandet av med garantidagartill . Nettokostnaden för vårdnadsbidragetuppgår därmed, enligt propositionen, till 2,3 miljarder kronor.Förslaget har finansierats genom budgetförstärkningar ibudgetpropositionen. Till vårdnadsbidrag för /95föreslås därmed under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på 3,7 miljarder kronor.De ökade skatteintäkterna för kommunerna föranleder enreglering mellan staten och kommunsektorn. Regleringen för kommer, enligt propositionen, att göras i sambandmed kompletteringspropositionen 1994.Införandet av vårdnadsbidraget innebär vidare vissaadministrativa kostnader. För administration av vårdnadsbidragetsom föreslås utbetalas fr.o.m. juli månad 1994 måste etttillfälligt ADB-system byggt på befintliga register skapas undervåren. Kostnader uppstår också under innevarande budgetår förblanketter, porto samt information. I propositionen föreslåsdärför att på tilläggsbudget för innevarande budgetåranvisar dels ett ramanslag på tillRiksförsäkringsverket, dels ett förslagsanslag på 1,1miljoner kronor till Ersättning till m.m.Vidare föreslås för /95 utöver vadriksdagen beslutat med anledning av proposition 1993/94:100 bil.6 (bet. 1993/94:SfU23, rskr. 204 och bet 1993/94:SfU12, rskr.000) dels till anvisa ett ramanslag på16,, dels till Allmänna försäkringskassoranvisa ett ramanslag på , dels tillErsättning till m.m. anvisa ett förslagsanslag på 6,9miljoner kronor. Slutligen föreslås för budgetåret1994/95 till anvisa utövervad beslutat med anledning av proposition 1993/94:100bil. 8 (bet. 1993/94:SkU22, rskr. 168).Frågan om avslag på propositionenI fem motioner yrkas avslag på propositionen i dess helhet.I motion So49 av m.fl. (s) yrkas sålundaatt avslår propositionen. Motionärerna anför attregeringen, i det mycket svåra ekonomiska läge som Sverigebefinner sig i, lägger fram en proposition som sammantagetkostar mer än och som mest gynnar familjermed högavlönade män och kvinnor. Orättvisorna ökar ochjämställdheten hotas. Vårdnadsbidraget blir en kvinnofälla ochmarginaleffekterna är extrema. För LO:s 450 000 kvinnor somarbetar deltid blir det knappt lönsamt att arbeta, detsammagäller också heltidsarbetande kvinnor i låglöneyrken.Enligt motionärerna gäller i verkligheten inte talet om attvårdnadsbidraget skall underlätta för föräldrar att minska sinarbetstid när barnen är små. Den vanligast förekommande formenav deltidsarbete när barnen är små är per veckan. Detbetyder att barnomsorg behövs mer än och dåutgår inget vårdnadsbidrag alls. Inte heller ensamstående kommeratt få någon nytta av vårdnasbidraget då de måste arbeta minst30 timmar för att försörja sig. För de kvinnor somväljer att stanna hemma är vårdnadsbidraget ett bakslag förjämställdheten. Kvinnorna blir åter igen beroende av männensinkomster och tappar fotfästet på arbetsmarknden. Tre årstjänstledighet är , och risken är stor att många kommeratt utestängas från arbetsmarknaden.Regeringen har, enligt motionärerna, inte angivit var pengarnatill reformen skall tas. som budgetunderskottet äröver talas det i propositionen om attallmänna besparingar skall finansiera vårdnadsbidraget. Förmotionärerna är det uppenbart att det inte finns några pengartill vårdnadsbidraget.Slutligen framhåller motionärerna att socialdemokraterna stårför den bästa familjepolitiken, med föräldraförsäkring,barnbidrag lika för alla barn, bra barnomsorg och skola för allabarn.Också i motion So46 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen avslår propositionen (yrkande 1). Motionärernaanför att de i tidigare motioner har radat upp olägenheterna medinförandet av ett vårdnadsbidrag (se nedan motionerna So605 ochSo610). Det finns, enligt motionärerna, risk för attvårdnadsbidraget leder till förhöjda avgifter inom barnomsorgenoch att föräldrar av ekonomiska skäl därför inte begärdaghemsplats. De som då drabbas är de mest utsatta barnen som avsociala skäl behöver vara på daghem.I motion So47 av m.fl. (nyd) yrkas attriksdagen avslår propositionen i dess helhet. Regeringen begäratt skall anslå för attfinansiera vårdnadsbidraget. Regeringen anser sig ha finansieratdet föreslagna vårdnadsbidraget genom allmännabudgetförstärkningar. Motionärerna anser att så inte är fallet.Redan i dag är kostnaderna för familjepolitiken alldeles förhöga. Motionärerna anser att i dagens ytterst bekymmersammaekonomiska läge är detta en anmärkningsvärd brist på ekonomisktansvarstagande. I motion So615 har motionärerna presenterat ettförslag till familjepolitik som är avsevärt mindre kostsamt förskattebetalarna (se nedan).I motion So51 av och ()yrkas att avslår propositionen. Motionärerna anför attden svenska föräldraförsäkringen är unik i världen. Den sätterbarnet i centrum och har genom sin flexibilitet givit familjermed mycket olika villkor möjlighet att utnyttja tiden med barnenefter sitt behov. har också en internationellt settunikt välutbyggd barnomsorg av hög kvalitet. Familjepolitikenhar gjort det möjligt att förena jämställdhet mellan kvinnor ochmän med en trygg uppväxt för barnen. Regeringens förslaginnebär, enligt motionärerna, att föräldrar får betalt för attavstå från den kommunala barnomsorgen och i stället engageraanhöriga som barnvakter eller skaffa barnflicka till barnen.Småbarnsmammor som vill satsa på barnomsorg ochhalvtidsarbete genom vårdnadsbidraget får marginaleffekter somgör att det inte lönar sig att arbeta. Det finns risk för att debarn som har störst behov av en barnomsorgsplats inte får det,då en ekonomiskt trängd småbarnsfamilj med speciella problemställs inför valet att avstå från vårdnadsbidraget för att gebarnet en daghemsplats.Slutligen anför motionärerna att de finner det anmärkningsvärtatt regeringen i en situation med ett dramatisktbudgetunderskott lägger fram ett förslag som kraftig ökar detstatliga budgetunderskottet.I motion So53 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen beslutar avslå propositionen. Motionärerna citerarFN:s barnkonvention och menar att det förslag som läggs framav regeringen innebär att föräldrar som förvärvsarbetar fårmindre tid med sina barn än tidigare, vilket strider motkonventionens uttalande att barnets bästa skall komma i förstarummet.Genom föräldraförsäkringens flexibilitet har barnens rätt tilltid med föräldrarna stärkts. Många familjer har "sparat"garantidagar för att utnyttja under barnets uppväxt, fråninskolning på dagis till inskolning i . Motionärernaframhåller att som staten premierar föräldrar som ärhemma med sina barn, genom införande av vårdnadsbidrag,inskränker staten de ekonomiska möjligheterna förförvärvsarbetande att tillbringa tillsammans med sinabarn. Än mer anmärkningsvärt finner motionärerna det att deföräldrar som inte utnyttjar garantidagarna före den 1 juli 1996förlorar dem.Också i tre motioner från den allmänna motionstiden yrkas attvårdnadsbidraget inte införs.I motion So607 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vårdnadsbidrag (yrkande 5). I motionenanförs, liksom i motion So49, att den socialdemokratiskafamljepolitiken har varit framgångsrik och lett till attvälfärden varit relativt jämnt fördelad. Vårdnadsbidraget är endyrbar reform som det inte finns ekonomiskt utrymme för i detekonomiska läge befinner sig i, och som inte heller ökarvalfriheten för barnfamiljerna. Motionärerna säger därför nejtill förslaget.I motion So605 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om varför vårdnadsbidraget måste avvisas(yrkande 1). Motionärerna anser att vårdnadsbidraget inte ären bra reform. Den motverkar jämlikheten mellan män och kvinnoroch konserverar gamla könsrollsmönster. Vårdnadsbidraget ledertill lägre livslön, mindre sjukpenning och en fattigareålderdom. Bidraget är en fattigdomsfälla, som motionärernakraftigt vill avvisa.I motion So610 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vårdnadsbidrag (yrkande 1). Motionärernaanför att vårdnadsbidraget ger signalen att kvinnorna inte hörhemma på arbetsmarknaden under småbarnsåren och attförvärvsarbetande kvinnor med barn utgör en kostnad församhället. Vårdnadsbidraget kan vidare fresta småbarnsföräldraratt hanka sig fram med tillfälliga lösningar av barnpassningenför att förstärka familjens ekonomi med ett vårdnadsbidrag.Motionärerna menar att barnomsorgen fyller två syften: attmöjliggöra förvärvsarbete för föräldrar och att erbjuda allabarn rätt till en stimulerande uppväxt. För barn som far illa ärvårdnadsbidraget inget stöd.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att förslaget omvårdnadsbidrag och avdragsrätt för vissa styrktabarnomsorgskostnader är ett viktigt steg för ökad valfrihet närdet gäller omsorgen om barnen. Förslaget bör genomföras. För defamiljer som vill avstå från förvärvsarbete eller som vill lösabarnomsorgen på privat väg innebär förslaget att även de får delav det allmänna stöd som tillfaller barnfamiljer med tillgångtill offentligt finansierad barnomsorg. Det föreslagnavårdnadsbidraget innebär att det ekonomiska avbräcket minskarför den som vill stanna hemma eller gå ned iarbetstid.Utskottet avstyrker därmed motionerna So46 (v) yrkande 1, So47(nyd), So49 (s), So51 (s), So53 (s), So605 (v) yrkande 1, So607(s) yrkande 5 och So610 (v) yrkande 1.Adoptivföräldrars rätt till vårdnadsbidragI motion So50 av () yrkas att riksdagenbeslutar att bestämmelserna om vårdnadsbidrag i tillämpligadelar skall gälla också vid adoption av barn (yrkande 1) ochatt beslutar att tidpunkten då den försäkrade fåttbarnet i sin vård vad avser vårdnadsbidrag skall jämställas medtidpunkten för ett barns födelse (yrkande 2).I två motioner begärs tillkännagivanden till regeringen medlikartad innebörd. I motion So45 av ochLiisa Rulander (kds) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts dels om att tidenför ett adoptivbarns ankomst till familjen likställs med tidenför ett barns födelse (yrkande 1), dels om attvårdnadsbidrag bör utgå efter adoptivbarns ankomst tillsin nya familj (yrkande 2). Även i motion So48 av MärthaGårdestig (kds) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den tidpunktdå adoptivföräldrar får barnet i sin vård bör jämställas medtidpunkten för ett barns födelse (yrkande 1), samt vad imotionen anförts om att adoptivföräldrar bör ges rätt till likalång tjänstledighet som biologiska föräldrar (yrkande 2).I alla tre motionerna framhålls att adoptivbarn i harvarit helt likställda med biologiska barn vad gällerfamiljeförmåner. Adoptivbarns ankomst till familjen harlikställts med tiden för ett biologiskt barns födelse.Motionärerna menar att utformningen av vårdnadsbidragetmissgynnar adoptivfamiljerna. framhålls attadoptivbarn ofta har särskilda behov av de nya föräldrarna ochatt de äldre adoptivbarnen har ett stort behov av att få knyta trygga relationer till sinaadoptivföräldrar. Även vid utgivande av vårdnadsbidrag och vidrätt till ledighet bör adoptivbarns ankomst till familjen därförlikställas med barns födelse.Också i motion So609 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att adoptivbarn skall berättiga till etteventuellt vårdnadsbidrag , i likhet med alla andrasvenska barn.