bet · GH01AU17 · 1994-04-14 00:00:00 — utskotts beredningsområde.Dispositionen i betänkandet följer i stort sett propositionen.Propositionens huvudsakliga innehåll (såvitt avserarbetsmarknadsutskottets behandling)Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken bör ståfast. Det innebär att kvinnor och män skall ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentligaområden i livet. Jämställdhetsarbetet måste bedrivas inom allapolitikområden.Jämställdhetsarbetet bör kompletteras med ett synsätt som iökad utsträckning beaktar det ojämna maktförhållandet mellankönen och kvinnors och mäns skilda villkor på olikasamhällsområden. Ökade resurser föreslås för utvecklingsarbete isyfte att öka kvinnorepresentationen. En särskild satsning på ennäringslivsakademi kommer att göras i syfte att andelen kvinnorpå chefsnivå i näringslivet skall öka.Vidare aviserar regeringen att en utredning kommer atttillsättas för att belysa skillnader i kvinnors och mänstillgång till ekonomisk makt på individ-, familje- ochsamhällsnivå. Ett uppdrag kommer att ges till Arbetsmiljöfondenför att stimulera ett utvecklingsarbete om lönebildning ochlöneskillnader i ett könsperspektiv.I fråga om jämställdhetslagen föreslås ändringar så attarbetsgivaren alltid blir skyldig att iaktta lagens regler omaktiva åtgärder även om kollektivavtal finns. Området förJämställdhetsombudsmannens (JämO) tillsyn utökas på motsvarandesätt. Arbetsgivare med tio anställda eller fler skall varaskyldiga att kartlägga löneskillnader mellan kvinnor ochmän på arbetsplatsen enligt regeringens förslag. Kartläggningenskall tas in i den årliga jämställdhetsplanen. Vidare föreslåsatt JämO i ett mål om könsdiskriminering får möjlighet attstödja sig på även annan lagstiftning än jämställdhetslagen.Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.En ökad satsning på information och opinionsbildning kommeratt göras i syfte att stimulera fäder att i ökad utsträckning taut föräldraledighet.En utredning kommer att tillsättas om kvinnor och män inomhälsovården och en särskild satsning kommer att göras förkvinnor med funktionshinder.För att föra ut den nationella jämställdhetspolitiken påregional och lokal nivå föreslås att det på varje länsstyrelseinrättas en funktion som länsexpert för jämställdhetsfrågor.Ökade anslag bör anvisas till , tillsärskilda jämställdhetsåtgärder samt till länsstyrelserna.Mål i jämställdhetspolitikenPropositionenI propositionen föreslås att det övergripande målet förjämställdhetspolitiken bör stå fast. Det innebär att kvinnor ochmän skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheterinom alla väsentliga områden i livet.Trots framstegen vad gäller kvinnornas inflytande i samhälletoch möjligheterna till jämställdhet i arbetslivet finnsfortfarande betydande brister, enligt propositionen.Arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad, och det finns tecken somtyder på osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män.Kvinnorna bär fortfarande huvudansvaret för arbetet med hem ochbarn. Vidare är andelen kvinnor på chefspositioner fortfarandemycket låg. Trots att de formella hindren för jämställdhet istort är undanröjda brister det i stor utsträckning ipraktiken.Det övergripande målet för jämställdhetspolitikenbryts i propositionen ned i mer konkreta delmål:En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor ochmän.Samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomisktoberoende.Lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män i frågaom företagande, arbete, anställnings- och andra arbetsvillkorsamt utvecklingsmöjligheter i arbetet.Lika tillgång för flickor och pojkar, kvinnor och män, tillutbildning och samma möjligheter att utveckla personligaambitioner, intressen och talanger.Samma ansvar för kvinnor och män för arbetet med hem och barn.Frihet från sexualiserat (könsrelaterat) våld.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas inom varje politikområdeoch insatser huvudsakligen göras inom ramen för berörda organsordinarie verksamhet.Regeringen föreslår ett godkännande i fråga ommålen för jämställdhetspolitiken.MotionerMålen för jämställdhetspolitiken tas upp i fyramotionsyrkanden.Socialdemokraterna anser i motionerna A40 (yrk. 4) och A254(yrk. 35) liksom m.fl. (s) i motion A814 (yrk.1) att bör slå fast följande mål:Kvinnornas andel av landets arbetsinkomster måste öka.Löneskillnader mellan kvinnor och män som enbart beror på könfår inte finnas.Kvinnor skall finnas i arbetslivet i samma utsträckning sommän.Den starka könssegregeringen på arbetsmarknaden måste brytas.Kvinnornas andel av utbildningsinsatserna skall vara lika storsom männens.Fler män måste ta sin del av ansvaret för barn och familj såatt färre kvinnor behöver dubbelarbeta.Hälften av alla chefer bör vara kvinnor. Andelen kvinnligachefer skall minst motsvara andelen kvinnor på arbetsplatsen.Det ofrivilliga deltidsarbetet måste avskaffas.Kvinnors arbetsmiljö måste förbättras. Arbetsgivare ochfackliga organisationer måste ta ett större ansvar än dehittills gjort.Alla former av sexuella trakasserier på arbetsplatserna måstemotarbetas.Fler kvinnor bör bli företagare.Harriet och (nyd) ansluter sigi motion A43 (yrk. 1 delvis) till vad regeringen anförtbeträffande målen för jämställdhetspolitiken men menar attdelmålet "lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män ifråga om företagande, arbete, anställnings- och andraarbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter" måste ges en högreprioritet, särskilt vad gäller kravet på lika lön för likaarbete.UtskottetRegeringens proposition har enligt Socialdemokraterna i motionA40 många förtjänster men saknar den socialdemokratiskapolitikens helhetssyn, dvs. att jämställdhet skall prägla allpolitik och alla samhällsområden. De av Socialdemokraternauppräknade delmålen uppvisar i många avseenden likheter med de ipropositionen angivna målen. Företrädare för Ny demokratiansluter sig i motion A43 i allt väsentligt till vad regeringenanfört om målen, men vill särskilt prioritera "lika lön för likaarbete". Till denna fråga återkommer utskottet i den följandeframställningen. anför i motion A44 att mångadrag i propositionen är bra men anser att det finns bristerbl.a. i fråga om föreslagna förändringar i lagstiftningen.Vänsterpartiets yrkanden på dessa punkter återkommer utskottettill under resp. avsnitt.Utskottet kan konstatera att det råder en bred politiskenighet om det övergripande målet i jämställdhetspolitiken,nämligen att kvinnor och män skall ha samma rättigheter,skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden ilivet. På det stora hela finns det också en samsyn i fråga ommålets konkretisering på olika delområden. Utskottet vill också-- i likhet med Socialdemokraterna -- betona vikten av attjämställdhetsarbetet bedrivs inom alla politikområden ochhuvudsakligen inom ramen för berörda organs ordinarieverksamhet.Trots framstegen vad gäller kvinnornas representation,arbetskraftsdeltagande, ekonomiska oberoende samt möjligheternaatt i kombinera förvärvsarbete och föräldraskap finnsdet fortfarande betydande brister i jämställdheten.I propositionen redovisas olika svårigheter som kvinnor möteroch som hindrar jämställdhetssträvandena. Utskottet villsärskilt peka på de informella hindren i arbets- ochfamiljelivet, t.ex. kvinnornas större ansvar för hem och barneller en brist på förväntningar att kvinnor skulle vilja ta påsig chefsrollen. Sådana informella hinder och strukturer är enav orsakerna till att kvinnor generellt sett får en sämre platsi arbetslivet, lägre lön och sämre befordringsmöjligheter änmän.Utskottet delar regeringens grundsyn att man för att kommaframåt i jämställdhetsarbetet måste låta detta inbegripa såvälattitydförändrande insatser som ökade insatser för att ta tillvara kvinnornas kompetens. Detta är emellertid intetillräckligt. Därutöver måste jämställdhetsperspektivetinförlivas i samhällets olika system, strukturer och områden,t.ex. inom arbetsmarknadspolitiken, utbildningsväsendet och inteminst inom det ekonomiska området. Särskilt väsentligt är dettanär strukturförändringar är aktuella. Jämställdhetsarbetet måstebedrivas målinriktat, aktivt och uthålligt.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad regeringen förordar om målen förjämställdhetspolitiken. Motionerna A40 (s), A43 (nyd), A254 (s)och A814 (s) avstyrks därmed i berörda delar.Ett internationellt perspektivPropositionenI propositionen anförs att och övriga nordiska länderi ett internationellt perspektiv ofta betraktas somföregångsländer i fråga om jämställdhet. Detta ställer fortsattstora krav på svenska insatser i det internationella samarbetet.Genom övertar och övriga EFTA-länder EG:sregler och praxis på jämställdhetsområdet. Enligt regeringen ärdet angeläget och önskvärt att med kraft driver frågorom jämställdhet mellan kvinnor och män i ett europeisktperspektiv. har det nationella arbetet frånregeringens sida bl.a. inriktats på informationsaktiviteter isyfte att sprida fördjupad kunskap om konsekvenserna för svenskjämställdhet av och av ett framtida svensktmedlemskap i avvisar i motion A44 (yrk. 13) ettEU-medlemskap bl.a. på grund av de negativa effekter manbefarar för svenska kvinnor. De svenska kvinnornas ställningpå arbetsmarknaden har möjliggjorts genom offentligt finansieradbarnomsorg, sjukvård och äldrevård. En stark svensk ekonomiliksom en stark offentlig sektor kan enligt Vänsterpartietuppnås genom att står utanför EU.UtskottetI ett betänkande EG, kvinnorna och välfärden (SOU 1993:117) avEG-konsekvensutredningarna redovisas social välfärd ochjämställdhet mellan kvinnor och män i ett europeiskt perspektiv.Utredningen gör den bedömningen att de flesta frågor som rörförutsättningarna för jämställdhet är nationella, oavsett omSverige har ett , ett EU-medlemskap eller står utanförEES och EU. Sammantaget görs bedömningen att ett medlemskap gerSverige de bästa förutsättningarna för social välfärd och förjämställdhet mellan kvinnor och män.Enligt utskottets mening är EG-konsekvensutredningarna ettviktigt underlagsmaterial, som bidrar till kunskapen om vad ettEU-medlemskap betyder i olika avseenden. Oberoende av Sverigesställningstagande till EU och EES anser utskottet att frågan omen stark svensk ekonomi och en stark offentlig sektor har mångaaspekter utöver vad som tagits upp i motionen. Enligt utskottetär frågeställningen i motion A44 alltför endimensionell.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionA44 (v) i denna del.MotionYlva m.fl. (fp) anser i motion A804 (yrk. 3) attregeringen bör vidta åtgärder för att bättre ta till varakvinnornas kompetens i EU-sammanhang. Regeringen bör ocksåbegära in både ett kvinnligt och ett manligt namn vid detillfällen regeringen utser företrädare på förslag frånorganisationer och förbund. Mot bakgrund av och denförändrade situationen på arbetsmarknaden pekar motionärerna(yrk. 1) på behovet av en omfördelning avarbetsmarknadspolitiska medel för att hjälpa kvinnor som arbetari vård, omsorg och utbildning att starta eget. Speciellautbildningsinsatser för kvinnor i form avkompletteringsutbildning kan också behövas.UtskottetNär det gäller att man bättre bör ta till vara kvinnornaskompetens i EU-sammanhang har utskottet ingen annan mening änmotionärerna i motion A804. Utskottet vill informera om ettregeringsbeslut enligt vilketdepartementen skall kartlägga hur EG:s verksamhet inom resp.departements och myndighets område är organiserad samt redovisahur arbetet från svensk sida i de skilda EG-organen börbedrivas. I samband härmed skall departementen också redovisahur man åstadkommer en jämn fördelning mellan kvinnor och männär det gäller representation i berörda EG-organ.Utskottet vill ytterligare peka på att regeringen enligtpropositionen avser att ge i uppdrag att utreda frågan ombättre finansieringsmöjligheter för kvinnor som startar eget.Utskottet har också inhämtat att och har beviljat projektmedel för att delfinansieraen förstudie om företagande bland kvinnor som är anställda inomden offentliga sektorn.Utskottet vill vidare erinra om att olika insatser har gjortsför att främja kvinnors företagande, även inom vård-, omsorgs-och utbildningsområdet. Regeringen har anslagit20 . till för ett treårigt åtgärdsprogram istödområdena i syfte att stödja kvinnornas företagande. NUTEKskall bl.a. verka för att rådgivning lämnas av kommuner ochregionala utvecklingsfonder till kvinnor som vill starta egetsamt underlätta kvinnors företagande genom företagarutbildningm.m. Samtliga 62 kommuner i stödområdet har under hösten 1993till redovisat program för kvinnors företagande. Igenomsnitt har kommunerna beviljats av NUTEKför genomförande av programmen. Övriga finansiärer ärlänsstyrelser, länsarbetsnämnder och kommunerna själva. Totalt ide 62 kommunerna kommer det att finnas ca 50rådgivare/projektledare. Slutrapport skall redovisas senast ijuni 1996. har vidare ett uppdrag att i samverkan medregionala utvecklingsfonder m.fl. organ utveckla kvinnorsföretagande i hela landet. För /94 anvisaderegeringen för detta ändamål. Genomförda ochplanerade åtgärder skall redovisas till regeringen i maj 1994.Med hänvisning till den utveckling som pågår anser utskottetatt de aktuella förslagen i motion A804 (fp) inte bör påkallanågon åtgärd. Motion A804 avstyrks således i berördadelar.MotionKarin m.fl. (c) tar i motion A815 (yrkandena 13 och14) upp behov av en strategi för jämställdhetsfrågor införett eventuellt EU-medlemskap. Eftersom påjämställdhetsområdet är "vassare" än de svenska finns detanledning att analysera i vilken mån EES-reglernas krav omlikalön, likabehandling etc. uppfylls på den svenskaarbetsmarknaden, anser motionärerna.UtskottetUtskottet vill framhålla att den nya jämställdhetslagen somträdde i kraft (prop. 1990/91:113, bet AU17,rskr. 364) innebär en anpassning till de bestämmelser som gällerinom EG. Som utskottet redovisat tidigare (bl.a. i sittbetänkande 1993/94:AU1 om jämställdhet) har frågan omlönediskriminering utretts av , somavlämnat betänkandet (SOU 1993:7) Löneskillnader ochlönediskriminering. Bland annat detta underlag har legat tillgrund för flera av de förslag som läggs fram i propositionen ochsom kommer att behandlas i det följande.Beträffande ett behov av strategi för jämställdhetsfrågorinför ett eventuellt EU-medlemskap har utskottet inhämtat attdet inom pågår ett arbete som ligger i linjemed motionärernas önskemål. I samband med svar tillEG-kommissionen på den s.k. (Titel: , , Meddelande från , 17 november1993) undersöker vilka frågor påjämställdhetsområdet som är viktiga att driva på EU-nivå.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att någotriksdagens tillkännagivande inte bör vara påkallat i de berördafrågorna. Motion A815 (c) avstyrks således i de aktuelladelarna.Makt och inflytandePropositionenMakt och könI propositionen framhålls att arbetet med att uppnå en jämnmaktfördelning mellan kvinnor och män i huvudsak varitinriktat på att förändra formella strukturer och påverkaattityder. För att öka jämställdheten mellan kvinnor och män somgrupper, inte bara som individer, betonar regeringen att det iden fortsatta jämställdhetspolitiken behövs en större inriktningpå de informella strukturer som upprätthåller en ojämnmaktfördelning mellan könen.KvinnorepresentationSlutmålet om en jämn könsfördelning (50/50) i statligastyrelser och kommittéer m.m. ligger fast enligt propositionen.Delmålet kvinnor i dessa organ har uppnåtts.Regeringen bedömer att nästa delmål, kvinnor , kanbli svårare att nå. I propositionen föreslås därför ytterligaresatsningar på projektverksamhet i syfte att öka kvinnors andel istyrelser och kommittéer samt andra beslutande församlingar.Regeringen har också för avsikt att skärpa förordningen(1984:803) om jämställdhet i statlig verksamhet.I fortsättningen skall den som inte hörsammar regeringens kravpå att lämna två förslag, en kvinna och en man, för uppdrag istatliga styrelser och kommittéer kunna riskera att gå miste omerbjudandet om en plats i det aktuella organet.Kvinnorepresentationsfrågorna på det regionala och kommunalaplanet behandlas i slutbetänkande,Lokal demokrati i utveckling (SOU 1993:90). Utredningen harföljts av en proposition 1993/94:188, Lokal demokrati.MotionerI motion A815 (yrk. 1) framför m.fl. (c)decentralisering av makt som ett viktigt krav för att gekvinnor mer inflytande i samhället. Den lokala politikenframhålls även i motion A813 (yrk. 1) av m.fl.(fp). I motionen föreslås att de mål som satts upp förkvinnorepresentationen i statliga styrelser, nämnder ochkommittéer i liknande form bör kunna användas i kommuner ochlandsting. En förändring av arbetsformerna inom partierna och dedemokratiskt beslutande organen, så att de bättre anpassas tillmodernt familjeliv, ses av motionärerna också som viktigt föratt öka kvinnorepresentationen.UtskottetUtskottet kan konstatera att de metoder statsmakterna satsatpå för att ökakvinnorepresentationen i statliga styrelser och kommittéer visatsig vara framgångsrika. Stödjande åtgärder i form av långsiktigautbildningsinsatser, projekt rörande kvinnors villkor iarbetsorganisationen och projekt inriktade på rekryteringen avkvinnor har kombinerats med ett hot som funnits i bakgrunden attom delmålet kvinnor inte uppnåtts skulle frågan omen författningsreglering prövas. I andra länder, t.ex. ,har det visat sig vara betydligt svårare för kvinnor att uppnåandelen . Utskottet bedömer det därför som av stor vikt attdet görs en ökad satsning på aktiviteter för att uppnå dettamål.Enligt proposition 1993/94:188 Lokal demokrati avserregeringen att tillkalla en utredning med uppgift att göra entotalöversyn över de förtroendevaldas arbetsförutsättningar.Utskottet har tidigare framfört (1993/94:AU1) att det är av viktatt familjeliv och förtroendeuppdrag skall kunna kombineras.Utskottet utgår ifrån att kvinnliga förtroendevaldasarbetsförutsättningar uppmärksammas i utredningens totalöversyn.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuelladelarna av motionerna A813 (fp) och A815 (c).Kvinnor i chefsbefattningarPropositionenEnligt propositionen har utvecklingen av andelen kvinnor påchefspositioner gått långsamt. Regeringen föreslårdärför att det i samverkan med det privata näringslivetetableras en näringslivsakademi för kunskapsspridning,opinionsbildning och förändringsarbete i syfte att öka andelenkvinnor i chefsbefattningar. bedöms verksamhetenkunna bli självfinansierad. Som stöd för de statligamyndigheterna i deras arbete inom detta område kommer och Statens förnyelsefond att genomföra vissainsatser.MotionSocialdemokraterna anser i motion A40 (yrk. 1) att regeringensförslag om att öka andelen kvinnor i chefsbefattningar inomnäringslivet vinner på att breddas till att omfattachefsutvecklingsinsatser även på det statliga och kommunalaområdet. Det är inom kommunerna som den intressanta utvecklingenav kvinnligt ledarskap äger rum . Socialdemokraterna villatt det stimulansbidrag som propositionen föreslår förnäringslivets utveckling inkluderar ett ökat erfarenhetsutbytemellan näringsliv och offentlig sektor.UtskottetI ett yttrande till arbetsmarknadsutskottet konstaterarnäringsutskottet att det är av stor vikt att andelenkvinnor i chefsbefattningar ökar. Härigenom kan kvinnornautnyttja hela sin kompetens, vilket även är till nytta för detenskilda företagets och för hela näringslivets utveckling. Detär i första hand en uppgift för varje enskilt företag attutforma program för rekrytering och utveckling av kvinnligachefer. Erfarenheterna visar emellertid att detta arbete behöverstimuleras.Näringsutskottet anser att regeringens förslag till ennäringslivsakademi kan vara ett verksamt medel för att få i gången snabbare utveckling på detta område. För att det skall finnasförutsättningar att nå framgång måste, enligt näringsutskottetsmening, den föreslagna satsningen koncentreras till att avseutvecklingen av kvinnliga chefer i näringslivet. Det belopp på2,som skall avsättas för detta ändamål räckerinte till för insatser på andra områden. Näringsutskottetavstyrker därför förslaget i motion A40 (s) om att de aktuellamedlen även skall användas för chefsutvecklingsinsatser på detstatliga och kommunala området. Av propositionen framgårdessutom att särskilda insatser kommer att göras för de statligamyndigheterna. är naturligtvis oförhindradsåväl att utnyttja statliga och kommunala organs erfarenhet ochkunnande när det gäller utveckling av kvinnliga chefer som atterbjuda dessa organ att medverka i akademins verksamhet.Utskottet delar näringsutskottets bedömning och avstyrkerdärmed motion A40 (s) i berörd del. Propositionen tillstyrks imotsvarande del.EkonomiPropositionenEtt mål i jämställdhetspolitiken är enligt propositionen attkvinnor och män skall ha samma möjligheter till ekonomisktoberoende. Ekonomi är också en fråga om en jämn fördelning avmakt och inflytande mellan kvinnor och män. finns detkunskap om hur kvinnor och män skiljer sig i fråga om bl.a.inkomstens storlek, sparande och förmögenhet. Det finns dockingen samlad bild av kvinnors respektive mäns ekonomiskasituation i exempelvis olika livscykelfaser, inte heller av hurtillgången till ekonomiska resurser för individen påverkarkvinnors och mäns makt i familjen och samhället. Närmare studierom t.ex. kvinnors ekonomiska makt i offentlig sektor, fackligaorganisationer, privata näringslivet m.m. saknas också nästanhelt. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning somskall belysa skillnader i kvinnors och mäns tillgång tillekonomiska resurser och möjligheter att utöva ekonomisk makt påindividnivå, familjenivå och samhällelig nivå.Vidare avser regeringen att ge Arbetsmiljöfonden i uppdrag attavsätta medel för forskning, utvecklingsarbete ochkunskapsspridning i fråga om lönebildning och arbetsvärdering.MotionerSocialdemokraterna anser i motion A40 (yrk. 2) att denutredning regeringen föreslår om hur den ekonomiska makten ärfördelad mellan kvinnor och män bör breddas till att omfattaen översyn över hur samhällets resurser fördelas mellan könen.En utgångspunkt för en sådan utredning är hur stor plats kvinnoroch män tillåts uppta av gemensamma resurser som t.ex. fritids-och sportanläggningar. En sådan översyn bör också ta upp frågorom hur sjukvårdsresurser, hemtjänst, socialbidrag etc. fördelasmellan kvinnor och män och vad män respektive kvinnor kostar närdet gäller skadegörelse, kriminalvård, trafikolyckor m.m. Imotionen betonas att även klasskillnader bör uppmärksammas isamband med detta.I nära anslutning till frågan om kvinnors ekonomi framförSocialdemokraterna i sin motion A40 (yrk. 3) att det finns riskatt de pågående nedskärningarna inom kommuner och landstingleder till minskade möjligheter för kvinnor att arbeta ochförsörja sig. I motionen föreslås därför att AMS får i uppdragatt förhandla med kommuner och landsting om att förlängauppsägningstiden för uppsagd personal. AMS bör få särskildamedel för detta.UtskottetUtskottet kan liksom tidigare konstatera attresursfördelningen mellan kvinnor och män är av avgörandebetydelse för jämställdheten i samhället. Den breddning avutredningen om kvinnors och mäns ekonomiska resurser somföreslås i motion A40 (s) anser utskottet till viss del kantillgodoses inom ramen för den ovannämnda utredningen. Det bliren avvägningsfråga i vilken utsträckning utredningen även kanomfatta frågan om fördelningen av samhällets resurser mellankvinnor och män mer allmänt. Utskottet har inhämtat attSocialdepartementet håller på att utarbeta direktiv tillutredningen. Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottetden aktuella delen i motion A40 (s). Propositionen tillstyrks imotsvarande del.Ett förslag från (s) om förlängda uppsägningstider förpersonal inom kommuner och landsting har tidigare i årbehandlats i utskottets betänkande AU11. Utskottet framförde dåatt arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör användas förytterligare satsningar på utbildning och kompetenshöjning inomden kommunala sektorn. Däremot bör de arbetsmarknadspolitiskamedlen inte användas för reguljär verksamhet somförordas i motion A40 (s).