bet · GI01SoU6 · 1994-11-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas den förra regeringens skrivelse1993/94:247 Investera i hälsa -- Prioritera för hälsa, femmotionsyrkanden med anledning av skrivelsen och tremotionsyrkanden från den allmänna motionstiden.Utskottet anser att skrivelsen inte bör föranleda någon åtgärdav och avstyrker motionsyrkandena.Regeringens skrivelseI skrivelsen lämnar den förra regeringen en redogörelse för desenaste årens hälsoutveckling, med utgångspunkt iSocialstyrelsens folkhälsorapport . I skrivelsen redovisasockså utvecklingen av några hälsoproblem samt görs en bedömningav de konsekvenser för folkhälsoarbetet som de senaste årenssamhällsutveckling har fört med sig. Regeringen presenterarockså delar av det internationella folkhälsoarbetet. Skrivelsenavslutas med en redovisning av vilka åtgärder eller insatser denförra regeringen hade för avsikt att vidta på folkhälsoområdet.MotionerMotioner väckta med anledning av skrivelsen1993/94:So67 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attFolkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att utvärdera det lokalafolkhälsoarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av pengar till alkoholforskningen.1993/94:So68 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attFolkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att beakta behovet avåtgärder för tidig upptäckt av diabetes typ II,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förebyggande åtgärder ochinformationsinsatser för att minska förekomsten avdiabetes,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvärdering av vårdens styrsystemutifrån den kommunala demokratins grundläggande principer.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19941993/94:So415 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande vård för diabetiker.1993/94:So423 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om friskvårdsstrategi.1993/94:So496 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en decentraliserad effektiv förebyggandevård av diabetiker. Skrivelsen i huvuddragI skrivelsen anförs att en god hälsa är av stor vikt både föross som enskilda individer och för det samhälle vi tillhör. Engod hälsa ger förutsättningar för ett aktivt liv med fulltdeltagande i samhällsgemenskapen, medan en dålig hälsa medförbegränsningar och svårigheter att utnyttja den fullalivspotentialen. En god hälsa har således ett stort värde i sig.Ur samhällets perspektiv är medborgarnas hälsa en angelägenfråga. En huvuduppgift för det allmänna bör därför enligtskrivelsen vara att skapa sådana förutsättningar att varjeenskild individ skall kunna uppnå en god hälsa samt att sjukdomoch för tidig död undviks.Insatser för att skapa förutsättningar för en god hälsa måsteenligt skrivelsen ses i ett långsiktigt perspektiv. Många av debeslut som fattas -- som rör exempelvis bostäder,arbetsmiljöer, kommunikationer och avfallshantering -- påverkarsåväl vår som kommande generationers hälsa. Hälsoeffekter avbeslut inom en rad olika samhällssektorer bör därför enligtskrivelsen i ökad utsträckning tydliggöras genomhälsokonsekvensbeskrivningar. Att skapa goda livsmiljöer ochpositiva attityder till sådant som främjar en god hälsa ärcentralt, inte minst vad gäller barn och ungdom.Insatser för att främja en god hälsa kan, heter det, med dettasynsätt ses som en investering vilken ger utdelning i form av enmera välmående befolkning.I skrivelsen framhålls att som det internationellahälsoläget totalt sett förbättrats vidgas på många hållklyftorna mellan befolkningsgrupper, både mellan länder och inomrespektive land. I har hälsoutvecklingen förbättratsunder , men skillnaderna i hälsa mellan olikabefolkningsgrupper har i vissa fall ökat under 1980-talet.Folkhälsobegreppet har i detta sammanhang kommit att blicentralt. I motsats till det till individen knutnahälsobegreppet tar folkhälsobegreppet också hänsyn till hälsansfördelning i en befolkning. En central princip för det svenskafolkhälsoarbetet är att minska skillnaderna mellan olikabefolkningsgruppers hälsa genom att hälsan bland de sämstställda i första hand skall förbättras.I skrivelsen redovisas utvecklingen av några allvarligafolkhälsoproblem. Det är hjärt-kärlsjukdomar, cancer, psykiskohälsa, självmord, olycksfallsskador, allergier, rörelseorganenssjukdomar och sexuellt överförbara sjukdomar (STD).Ur ett folkhälsoperspektiv är hälso- och sjukvården endast enav flera förutsättningar för befolkningens hälsa. Levnadsvanoroch sociala villkor har enligt skrivelsen utan tvekan spelatstörre roll för folkhälsoutvecklingen än sjukvårdensinsatser.Den viktigaste förklaringen till hälsans stadigaförbättring i har varit befolkningensalltmer förbättrade ekonomiska villkor, heter det.Statens roll i folkhälsoarbetet är enligt skrivelsen attgarantera långsiktighet genom att bedriva en strategiskhälsopolitik som syftar till att skapa förutsättningar för engod hälsa i hela befolkningen. Staten har också som uppgift attbidra till kvalitetsutvecklingen med beslutsunderlag ocharbetsmetoder. I skrivelsen framhålls att genom att inrätta ettsärskilt markerades betydelsen av att detpraktiska och åtgärdsinriktade folkhälsoarbetet skall ha en egenplattform för att öka möjligheterna till sektorsövergripandesamarbete. Vidare skildes utvecklingsarbetet och genomförandetav folkhälsoarbetet från tillsyn och lagtillämpning.Socialstyrelsen har en tydligare markerad tillsynsroll överhuvudmännens folkhälsoarbete. Vid styrelsen finns ocksåEpidemiologiskt Centrum med ansvar för folkhälsorapporteringaroch drift av befolkningsbaserade sjukdoms- ochdödsorsaksregister. Styrelsen har till uppgift att utveckla ochgenomföra återkommande och kontinuerlig uppföljning ochutvärdering av folkhälsoarbetet på den regionala och lokalanivån utifrån styrelsens ansvarsområde. I skrivelsen anger denförra regeringen att rollfördelningen mellan har renodlat uppgifterna påfolkhälsoområdet.Landstingens verksamhet utgör navet i det praktiskafolkhälsoarbetet och är dessutom en viktig förutsättning för attsprida och utveckla det förebyggande hälsoarbetet inom andrasektorer. Kommunala verksamheter som t.ex. barnomsorg,äldreomsorg, skola, miljö- och hälsoskyddsarbete, kultur- ochfritidsverksamhet, socialtjänst och övergripandesamhällsplanering skapar villkor för folkhälsan. Även andraaktörer som t.ex. folkrörelser, frivilliga organisationer ochföretag kan bidra till folkhälsoutvecklingen.Av den förra regeringen planerade åtgärderInledningI skrivelsen anförs att trots att den allmänna trenden ihälsoutvecklingen är positiv finns det kvarvarande hälsoproblemvilka emellertid i princip kan förebyggas. En varningssignal äratt utvecklingen för vissa grupper är ogynnsam. Folkhälsoarbetetmåste ges en hög prioritet även i fortsättningen, enligtskrivelsen. Speciellt viktigt är det att effektivisera denpåverkan som sker genom normbildning, kunskapsutveckling ochekonomiska incitament.Utveckling av hälsomålI skrivelsen anges att den förra regeringen hade för avsiktatt tillsätta en kommitté i syfte att utarbeta underlag förnationella hälsomål. Bakgrunden till behovet av hälsomål iSverige är enligt skrivelsen dels att målstyrning blivit ettallt viktigare instrument för samhället att påverka olikaverksamheters inriktning och effektivitet, dels att det finns enstark internationell men i eftersatt tradition påområdet. Kommittén borde, enligt skrivelsen, ha tillgång tillden samlade svenska expertisen inom berörda myndigheter, framförallt och , och forskningen.Kommittén borde vidare beakta internationella erfarenheter samt,med stöd av epidemiologiska och andra metoder, beskriva ochanalysera den svenska utvecklingen samt skapa en dialog medviktiga intressenter. Målen skall, enligt skrivelsen, kunnatjäna som vägledning för såväl hälso- och sjukvården som förandra sektorer där förebyggande insatser behövs.Förbättrad information, kunskap och kompetensDen förra regeringen ansåg att folkhälsovetenskap borde varaett prioriterat område även fortsättningsvis. I skrivelsen sägsatt i flera avseenden har mycket goda förutsättningarför att kartlägga sjukdomsorsaker med epidemiologiska metoder.Därför har ur globalt perspektiv ett ansvar för attgenomföra sådana studier. Den förra regeringen avsåg vidare attuppdra åt att före utgången av tillregeringen inkomma med en rapport som skall visa hur arbetetfortskrider med att utveckla metoder och modeller för att i dethälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet nå de mestutsatta grupperna. Vidare borde fortsätta detpåbörjade arbetet med att utveckla modeller förkvalitetsuppföljning av folkhälsoarbetet liksom uppföljningen avlandstingens folkhälsoansvar. Uppföljningsarbetet borde omfattasamtliga huvudmän, enligt skrivelsen.Utveckling av metoder och modellerVidare anförs i skrivelsen att det befolkningsinriktadefolkhälsoarbetet behöver säkerställas i samband med en övergångtill nya organisations- och styrformer inom hälso- ochsjukvården. I skrivelsen anför den förra regeringen attFolkhälsoinstitutet borde få i uppdrag att i samarbete medSocialstyrelsen, och Svenska Kommunförbundetutveckla metoder och modeller för att stödjasjukvårdshuvudmännens folkhälsoarbete i samband med övergångtill beställare -- utförarmodeller.InternationelltSlutligen anförs i skrivelsen att starka engagemangvad gäller hälsofrågor i det internationella samarbetet börfortsätta.Ny regeringsförklaringI regeringsförklaringen har den nyaregeringen anfört att det är oroande att skillnaderna i hälsaoch livsvillkor nu ökar mellan olika grupper. Folkhälsoarbetetkommer därför att intensifieras.MotionerUtvärdering av vårdens styrsystemI motion So68 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utvärdering av vårdens styrsystem utifrån den kommunalademokratins grundläggande principer (yrkande 3). Motionärenanför att man i kommuner och landsting vid införande av bl.a.köp-sälj-system och checksystem bortsett från att kommunen ärett folkvalt demokratiskt organ. Medborgarna reduceras därmedtill köpande konsumenter i stället för aktivt deltagandemedborgare i samhällsutvecklingen.Utvärdering av det lokala folkhälsoarbetetI motion So67 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attFolkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att utvärdera det lokalafolkhälsoarbetet (yrkande 1). Motionärerna efterlyser bl.a.en översyn av primärvårdens förebyggande arbete samt förslagtill åtgärder så att det lokala folkhälsoarbetet får en högreprioritet.DiabetesI motion So68 (s) hemställs vidare att som sinmening ger regeringen till känna att bör fåi uppdrag att beakta behovet av åtgärder för tidig upptäckt avdiabetes typ II (yrkande 1) samt att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förebyggande åtgärder och informationsinsatser föratt minska förekomsten av diabetes (yrkande 2).Motionären anknyter till skrivelsens påpekande om de sämrevillkor som gäller för särskilt äldre ur folkhälsosynpunkt.Diabetes är enligt motionären en sjukdom som i hög grad kräverkunskap hos de enskilda för att behandling och vård skall kunnaförhindra komplikationer för patienten. Motionären anser att enökad satsning på information och utbildning för förebyggande avtyp II-diabetes borde utgöra en del i det befolkningsinriktadefolkhälsoarbetet som regeringens föreslagna kommitté syftartill.I två motioner från den allmänna motionstiden tas ocksåfrågor om förebyggande diabetesvård upp.I motion 1993/94:So415 av och ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om förebyggande vård för diabetiker. Motionärerna anföratt samhällsekonomiska vinster kan påvisas när det gäller attförebygga svårläkta sår och gangrän hos diabetiker. Studiervisar att med bra förebyggande fotvård för diabetiker kanantalet amputationer sänkas med . Förutom desamhällsekonomiska vinsterna förhindrar förebyggande insatserstora mänskliga lidanden och bidrar till en högre livskvalitetför de människor som berörs. I motion 1993/94:So496 av AgneHansson och () hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen decentraliserad effektiv förebyggande vård för diabetiker.Motionärerna vill aktualisera de organisationsförändringar sompågår beträffande den förebyggande diabetesvården. De anser attden centralisering som pågår och innebär att flerspecialistmottagningar för diabetiker inrättas är positiv, menden för med sig att det fysiska avståndet mellan patient ochmottagning ökar väsentligt.AlkoholforskningI motion So67 (v) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avpengar till alkoholforskningen (yrkande 2). Motionärernavill "öronmärka" pengar för alkoholforskningen. De anför att högalkoholkonsumtion och alkoholmissbruk är orsaken till mångahälsoproblem, sjukdomar, sociala och psykiska problem som kostarsamhället mycket pengar. Trots detta har anslagen tillalkoholforskning från forskningsråden minskat ,enligt motionären.FriskvårdsstrategiI motion 1993/94:So423 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående friskvårdsstrategi. Motionärenföreslår att vi i skaffar oss en friskvårdsstrategi medutgångspunkt från de synpunkter som tas upp i motionen.Motionären anför att det utan tvekan är lönsamt för samhälletatt förebygga och att planera samhället så att människor intetar skada. Det är viktigt att skapa förutsättningar förgemenskap så att människor kan känna sig hemmastadda. För att nåsådana mål krävs det förändringar både hos människor och isamhällets sätt att fungera.Tidigare behandling m.m.I betänkandet 1993/94:SoU20 behandlade utskottetsenast motionsyrkanden, (s), med olika folkhälsoaspekter (s.36). Utskottet delade den dåvarande regeringens uppfattning atten betydelsefull förbättring av folkhälsan totalt sett kanuppnås, om de mest utsatta gruppernas hälsa förbättras. Flerafaktorer såsom uppväxtförhållanden, social miljö, arbetsmiljö,fysisk miljö, men även ärftliga faktorer, påverkar hälsan.Hälsoläget har successivt förbättrats i takt med att denallmänna levnadsstandarden har höjts. Utskottet uttalade vidareatt det fortfarande var stora skillnader i sjuklighet ochdödlighet mellan könen, mellan sociala grupper och mellanregioner samt att utvecklingen av olika riskfaktorer för ohälsafordrar uppmärksamhet. Utskottet erinrade slutligen om attFolkhälsorapporten skulle presenteras avSocialstyrelsen och att den dåvarande regeringen därefter skulleredovisa sin bedömning av befolkningens hälsoläge m.m. och sinaförslag för att åstadkomma förbättringar. Motionsyrkandenaavstyrktes.I betänkandet 1993/94:SoU7 behandlade utskottet en motionliknande So423 samt andra under rubriken m.m.(s. 18 f.). Utskottet ansåg bl.a. att det husläkarsystem sominfördes /94 i huvudsak tillgodosåg de syften somframfördes i motionerna.Inom ramen för programområde Aktivuppföljning har en arbetsgrupp utfört omfattande kartläggning(1991--1994) av diabetesvårdens organisation och kvalitet i sjulän, nämligen , , , ,, och . I arbetsgruppen ingårrepresentanter från , Svensk Föreningför Diabetologi, , Svensk föreningför Sjuksköterskor i Diabetesvård och . Iseparata rapporter har de sex första länens diabetesvårddiskuterats. Enligt uppgift från arbetsgruppen ärhelhetsintrycket bra men det föreligger vissa brister. Somexempel nämns dels att fotvården är åsidosatt i flera avseenden,dels undersöks tidiga tecken på njurskador i otillräckligomfattning. Arbetsgruppens erfarenheter kommer att sammanställasoch publiceras i en läkartidningsartikel . En konferensom diabetesvården inom , med hänsyn tagen till"Stockholms-modellen" och husläkarsystemet, äger rum i slutet avseptember.Utskottets bedömningUtskottet har inga principiella invändningar mot denredovisning och de bedömningar som den förra regeringen gjort iskrivelsen. I regeringsförklaringen har den nya regeringenanfört att det är oroande att skillnaderna i hälsa ochlivsvillkor nu ökar mellan olika grupper. Folkhälsoarbetetkommer därför att intensifieras. Enligt regeringsförklaringenskall en delegation tillsättas för att vidareutveckla politikenför jämställdhet. Delegationen skall särskilt uppmärksamma bl.a.frågor om kvinnors hälsa.Regeringens skrivelse bör enligt utskottet inte föranledanågon åtgärd från sida.Frågan om en utvärdering av vårdens styrsystem ligger enligtutskottet inom ramen för Hälso- och sjukvårdsutredningens ochPrioriteringsutredningens uppdrag. Motion So68 (s) yrkande 3avstyrks därför.Vad gäller olika insatser mot diabetes vidhåller utskottet sintidigare inställning att inte ställa sig bakom motionskrav omatt satsningar bör göras på vissa sjukdomar eller att vården avdessa bör organiseras på visst sätt. Att bedöma behovet avresurser för olika sjukdomar är i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Inom ramen för sin uppföljnings- ochtillsynsverksamhet arbetar med frågor omdiabetesvårdens organisation och kvalitet. Motionerna So68 (s)yrkandena 1 och 2, So415 (s) och So496 (c) avstyrks därför.Motion So423 (c) om en allmän friskvårdsstrategi anserutskottet i huvudsak vara tillgodosedd genom det folkhälsoarbetesom aviseras i regeringsförklaringen. Motionen avstyrks.I skrivelsen lämnas redogörelser för det lokalafolkhälsoarbetet och rollfördelningen mellan olika nivåer isamhället. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu göraen utvärdering av det lokala folkhälsoarbetet. Motion So67 (v)yrkande 1 avstyrks. Inte heller anser utskottet att riksdagenbör ta något initiativ med anledning av yrkande 2 i sammamotion. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1993/94:247 tillhandlingarna,2. beträffande utvärdering av vårdens styrsystematt avslår motion 1993/94:So68 yrkande 3,3. beträffande insatser mot diabetesatt avslår motionerna 1993/94:So68 yrkandena 1 och2, 1993/94:So415 och 1993/94:So496,4. beträffande friskvårdsstrategiatt avslår motion 1993/94:So423,5. beträffande det lokala folkhälsoarbetetatt avslår motion 1993/94:So67.res. (v)den 17 november 1994På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), StigSandström (v), (), (), ThomasJulin (mp), (), () och MariannYtterberg (s). Det lokala folkhälsoarbetet (mom. 5)() anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 8 som börjar med"I skrivelsen lämnas" och slutar med "Yrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion So67 (v) attFolkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att kartlägga det lokalafolkhälsoarbetet och komma med förslag till åtgärder för att detlokala folkhälsoarbetet skall få en högre prioritet. Utskottetanser också att pengar bör "öronmärkas" för alkoholforskningen,eftersom hög alkoholkonsumtion och alkoholmissbruk är orsakentill många hälsoproblem, sjukdomar, sociala och psykiska problemsom kostar samhället mycket pengar. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna med anledningav motion So67 (v).dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa:5. beträffande det lokala folkhälsoarbetetatt med anledning av motion 1993/94:So67som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.