bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Utgiftsbesparingar inom statsbudgeten för att minska budgetsaldotoch därmed stabilisera ökningen av statsskulden är nödvändiga åtgärder inom denekonomiska politiken för att åstadkomma förutsättningar för en varaktig ochuthållig tillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet.I motion Fi8 (m) yrkande 1, hemställer motionärerna att avslårregeringens förslag till inrikting och omfattning av besparingar inomFörsvarsdepartementets område. Utskottet erinrar om att utgifterna förtotalförsvarsändamål utgör betydande delar av den statliga konsumtionen.Utskottet anser det därför naturligt att även försvarsutgifterna begränsasjämfört med tidigare fattade beslut. ekonomisk-politiska situation ärsådan, att utskottet anser det motiverat att ompröva de finansiellaförutsättningarna för den återstående delen av försvarsbeslutsperioden.Den säkerhetspolitiska miljön i och i närområde harenligt utskottets mening, från svenska utgångspunkter, stabiliseratsytterligare jämfört med då det nu gällande försvarsbeslutet fattades år 1992.Bl.a. har förhandlingarna om återdragande av de ryska trupperna från debaltiska staterna slutförts och trupperna har återvänt tillRyssland. Vidare har såväl som medfolkomröstningar bekräftat sitt respektive inträde som medlem i EU från januari1995. Detta underlättar ytterligare de besparingar som föreslås inomFörsvarsdepartementets område.För att nå de ekonomisk-politiska målen är det nödvändigt att föra enlångsiktigt stram finanspolitik. Långsiktigheten skapar bättreplaneringsförutsättningar för regeringen och myndigheterna, bl.a. inför arbetetmed att utarbeta ett förslag till ett nytt långsiktigt försvarsbeslut 1996.Utskottet anser , i likhet med regeringen, att den ytterligareutgiftsminskning som är regeringens nuvarande inriktning, måste harmoniera meddå aktuella bedömningar av det säkerhetspolitiska lägets utveckling.När det gäller formerna för att förbereda nästa försvarsbeslut ansermotionärerna i såväl partimotion Fi1 (m) som i kommittémotion Fi8 (m) yrkande2, att detta underlag bör tas fram i en parlamentarisk försvarskommitté.Regeringen betonar att inriktningen av arbetet inför nästa försvarsbeslut är,att detta måste bli föremål för överläggningar mellan riksdagspartierna.Utskottet förutsätter att samtliga partier ges tillfälle att delta iberedningsarbetet inför beslutet. Formerna för detta deltagande bör liksom ovannämnda inriktning av arbetet enligt utskottets mening behandlas i deöverläggningar mellan riksdagspartierna som pågår. Något uttalande i ärendetfrån behövs därför inte.När det gäller besparingarna inom område harutskottet nu ingen annan mening än regeringen beträffande sänkningen avlagringsmålen. Utskottet utgår dock från att frågan om effekterna för Sverigesförsörjningsberedskap av ett EU-medlemskap övervägs inför nästa försvarsbeslut.Som framgått av det anförda har utskottet inget att erinra motpropositionens förslag till utgiftsbegränsningar inom Försvarsdepartementetsområde. Motion Fi8 (m) bör således inte bifallas av riksdagen.Stockholm den 1 december 1994På utskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), ArneAndersson (m), (), (), (),(), My (), (), (),(), (), (), (),() och ().Avvikande meningar1. , , My och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "I motion Fi8 (m)yrkande 1" och slutar med "det säkerhetspolitiska lägets utveckling." bort haföljande lydelse:I motion Fi8 (m) yrkande 1, hemställer motionärerna att avslårregeringens förslag till inriktning och omfattningar av besparingar inomFörsvarsdepartementets område.Såväl omfattning som inriktning är enligt utskottets mening inte tillräckligtpreciserade för att utgöra underlag för beslut om neddragningar. Utan att kännakonsekvenserna för möjligheterna att genomföra försvarsbeslut är detsåledes inte möjligt att bifalla regeringens förslag.Utskottet menar vidare att tydliga säkerhetspolitiska motiv för i första handdet kortsiktiga besparingsmålet saknas. Den osäkerhet som präglade Sverigessäkerhetspolitiska läge 1992 består i huvudsak alltjämt.Regeringens långsiktiga inriktning i form av ytterligare 2 miljarder kronorårligen under nästa försvarsbeslutsperiod saknar också tydliga motiv ipropositionstexten. Varje större förändring av försvaret måste enligtutskottets mening föregås av en omfattande säkerhetspolitisk analys. Då dennaanalys ännu inte gjorts är det nu alltför tidigt att fatta beslut om denlångsiktiga utgiftsnivån för försvaret. Motion Fi8 (m) bör således bifallas avriksdagen.2. () anser att utskottets yttrande bort ha haft följandelydelse:I propositionen föreslås att utgifterna inom Försvarsdepartementets områdebegränsas med . Dessutom bör 1996 årsförsvarsbeslut inriktas på att försvarsanslagen --2001 skallbegränsas med ytterligare 2 miljarder.Det statsfinansiella läget är sådant att man måste granska varje del av denoffentliga sektorn; därigenom drabbas givetvis även försvarsanslagen.Försvarsutskottet anser att besparingarna som föreslås i proposition 1994/95:25är bra men otillräckliga. Försvarsanslagen bör minskas med 8 miljarder kronortill år 1998.För åttonde året i rad minskar världens samlade militärutgifter. FN:sutvecklingsprogram UNDP uppskattar att världens militärutgifter har minskat medcirka --1994.Av tabellen nedan framgår utgiftsutvecklingen för några stater. Kostnadernaär angivna i och jämförelsen är gjord i fasta priser.Stat 1993 1987-1993USA 273 661 229 065 -16,3 %Belgien 2 594 1 856 -28,5 %Tyskland 19 838 16 786 -15,5 %Spanien 4 267 3 178 -25,5 %Storbritannien 22 549 19 082 -15,4 %Sverige 4 576 4 809 + 5,0 %Turkiet 2 639 3 887 +46,9 %Källor:SIPRI:s årsbok 1994 och Försvarsdepartementets statistikMest intressant är förstås utvecklingen i det forna . Exaktajämförelser är av olika skäl omöjliga att ta fram, men alla är överens om attmilitärutgifterna i det närmaste har fallit fritt. Enligt bedömningar ladeSovjetunionen ner på sin krigsmakt (IISS: MilitaryBalance 1992--1993). Dagens ryska försvarsmakt uppskattas ha till sitt förfogande (1994).Sverige bör satsa på en förebyggande säkerhetspolitik. En stabil demokratiskoch ekonomisk utveckling i , och skulle gynna Sverigessäkerhet. Sedan det kalla krigens slut har 0,27 miljarder använts tillbilateralt stöd till utvecklingen i . , 1990--1994, har 176miljarder använts till den svenska försvarsmakten.En klar majoritet av svenska folket är för en minskning eller frysning av desvenska försvarsutgifterna. Det visar mätningar från (). SCB undersöker det svenska folkets vilja att satsa pengar pådet militära försvaret. Omkring 1 200 personer tillfrågas om de tycker attförsvarsanslagen skall öka, minska eller vara oförändrade. Resultaten från 1994års mätning visar att vill minska eller bibehålla försvarsanslagen pånuvarande nivå. De som vill sänka försvarsanslagen är fler än de somvill öka dem.Hur vill svenska folket förändra anslagen till försvaret, i procent1990--1994.Anslagen skall: 1990 1991 1992 1993 1994vara oförändrade 33,1 35,0 38 39 37öka 14,7 16,2 12 7 11minska 35,0 27,8 36 39 37vet ej 16,0 20,5 13 13 13Källa: SCBHotbildsbegreppet måste vidgas till att omfatta även miljöhot. Styrandeprinciper skall vara att en bredare folklig förankring skall prioriterasframför satsning på nya, kostsamma försvarsmaterielprojekt. En viktig del avförsvaret är ett väl planerat och genomtänkt ekologiskt samhällsbyggande. Högsjälvförsörjningsgrad, småskalighet och decentralisering leder till att landetblir mindre sårbart och lättare att försvara, och därigenom kan kostnaderna fördet militära försvaret minskas.Samutnyttjande av försvarsorganisationen i fredstid för att möta miljöhot ären viktig del av det kommande försvarsbeslutet. Satsningen påmiljövärnsregementen skulle ge ett flexiblare försvar och ettsamhällsekonomiskt effektivare utnyttjande av försvaret.Särskilda yttrandenErik () och () anför:Vi accepterar den i propositionen föreslagna utgiftsminskningen inomförsvarssektorn fram t.o.m. och inriktningen att -- om detsäkerhetspolitiska läget så medger -- genomföra ytterligare besparingar tillår 2002. Vi ser dock den aktuella utgiftsminskningen som en renbesparingsåtgärd inom ramen för en nödvändig sanering av statsfinanserna. Attnu anföra säkerhetspolitska motiv för besparingen anser vi inte vara relevant,i synnerhet som propositionen saknar en säkerhetspolitisk analys.Lennart Rohdin (fp) anför:Frågan om hur de i utgiftsbesparingar skallläggas ut, återkommer till i budgetpropositionen 1995/96. För attinte allvarligt riskera den förstärkning av kvaliteten som 1992 årsförsvarsbeslut innebar är det angeläget att dessa besparingar inte åstadkommesgenom att materielanskaffningen avbryts och genom att repetitionsövningar förkrigsförbanden inställs. På lång sikt kan besparingar göras genom att denövertunga fredstida produktions- och utbildningsapparaten anpassas till enreducerad och modern krigsorganisation. På kort sikt bör under de närmaste årenbl.a. grundutbildningen minskas liksom nyproduktionen av skyddsrum.Socialförsäkringsutskottets yttrande1994/95:SfU6yBilaga 7Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har berett övriga utskott tillfälle attyttra sig över proposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m.m. jämte eventuella motioner.I socialförsäkringsutskottets beredningsområde ingår frågor inomSocialdepartementets verksamhetsområde som tagits upp i propositionens avsnitt7.3 Begränsad uppräkning av basbeloppet, 7.4. Pris- och följsamhetsindexeringav utgående pensionsförmåner, 7.5 Förbättring av det särskilda bostadstilläggettill pensionärer (), 7.6 Förtidspension och sjukförsäkring och 7.7Omläggning och höjning av allmänna egenavgifter m.m. (hemställanspunkterna6--10). Partimotionerna Fi1 (m) yrkandena 4--6 och 8--13 , Fi2 (c) yrkandena9--12 och 14--18, Fi3 (fp) yrkande 8, Fi4 (v) yrkandena 13--16, Fi5 (mp)yrkandena 6--9 och 23 samt Fi6 (kds) yrkandena 1, 4 och 5 anknyter tillolika frågor i de nämnda avsnitten. Till avsnittet 7.7 anknyter också fyramotioner som tidigare hänvisats till socialförsäkringsutskottet, nämligenmotionerna 1993/94:Sk353 yrkandena 11 och 12, 1993/94:Sf262, 1994/95:Sf4 och1994/95:Sf6. Utskottet yttrar sig även över dessa motioner och överlämnar demtill finansutskottet för fortsatt behandling.Inom socialförsäkringsutskottets beredningsområde ligger också frågor omanslag till Vuxenstudiestöd m.m. som tagits upp i propositionen underArbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde. Motion Fi1 yrkande 43 berördetta anslag.I motion Fi4 av m.fl. (v) har motionärerna tagit upp frågor omflyktingpolitiken (yrkande 8). Motionärerna anför att de accepterar dengemensamma ramen för besparingar inom säkerhets-, försvars-, bistånds- ochflyktingpolitiken, men menar att hela den föreslagna besparingen bör belastaförsvaret. Några större besparingar på flyktingpolitikens område kan enligtmotionärerna inte göras utan att rättssäkerheten åsidosätts.Enligt utskottets mening kan frågan om hur besparingar inom flyktingpolitikenpåverkar rättssäkerheten besvaras först när konkreta förslag till besparingarföreligger. Utskottet avstyrker bifall till motionsyrkandet i denna del.I motionen tas även upp frågor om tillämpningen av flyktingbegreppet, ochutskottet föreslår att motionsyrkandet i denna del överlämnas tillsocialförsäkringsutskottet för beredning i annat sammanhang.Utskottet har uppmärksammat att socialförsäkringsutskottets beredningsområdeockså berörs i några av de aktuella partimotionerna under generellahemställanspunkter om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Utskottet kommerinte att närmare gå in på motionerna i dessa delar i yttrandet. Det har ocksåförutskickats att motionärerna återkommer i frågorna under den allmännamotionstiden.Socialdepartementets verksamhetsområdeBegränsad uppräkning av basbeloppet, pris- och följsamhetsindexering ochförbättrat särskilt bostadstillägg till pensionärerGällande ordning m.m.I 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring (AFL) finns bestämmelser om att deberäkningar som anges i lagen skall göras med anknytning till ettbasbelopp. Basbeloppet som fastställs av regeringen utgör multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som anger förhållandetmellan det allmänna prisläget i oktober året före det som basbeloppet avser ochprisläget . Därvid skall bortses från de prisförändringar somföljer av ändringar av den statliga fastighetsskatten, av indirekta skatter ochav räntebidrag inom bostadsbidragssystemet, allt i den mån åtgärderna vidtagitsför att finansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten som genomfördesåren och 1991. Vidare skall bortses från de direkta effekter på prislägetsom beror på deprecieringen av den svenska kronan den 19november--. har basbeloppet fastställts till 35200 kronor.I första hand är det storleken av de allmänna pensionsförmånerna som uttrycksi basbelopp, t.ex. folkpensionsförmånerna ålderspension, förtidspension,efterlevandepension, pensionstillskott, vårdbidrag, handikappersättning,särskilt pensionstillägg, hustrutillägg och barntillägg samt tilläggspension.Även vid beräkningen av särskilt bostadstillägg till pensionärer användsbasbeloppet. Inom ATP-systemet används basbeloppet också för att fastställapensionsgrundande inkomst (PGI) och beräkna pensionspoäng.Inkomstrelaterade socialförsäkringsförmåner utges inte på inkomstunderlagöver 7,5 basbelopp.Inom studiestödssystemet beräknas tilldelningen av studiemedlen i basbelopp.Även återbetalningsskyldigheten för studiemedel påverkas av basbeloppet.Inom det författningsreglerade området används basbeloppet inte enbart förberäkning av socialförsäkrings- och studiestödsförmåner utan också inom skatte-och socialavgiftsområdena liksom inom en rad andra statliga områden. Detanvänds också av kommuner bl.a. för att fastställa socialbidragsbelopp. Vidareanvänds basbeloppet vid beräkning av avtalspensioner på såväl det offentligasom det privata området och inom de s.k. arbetsmarknadsförsäkringarna. Detfinns sannolikt också ett flertal andra privata pensionsavtal, t.ex. avtal omgarantipension vid förtida avgång, som innehåller basbeloppsanknytningar,liksom privata löneavtal, hyresavtal, köpeavtal m.m.Basbeloppets utveckling följde t.o.m. utvecklingen avkonsumentprisindex (KPI). Denna följsamhet bröts av besparingsskäl vidfastställande av basbeloppet . Därvid bortsågs från den påverkansom indirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser hade påKPI, sedan subventioner tillagts (se prop. 1980/81:20 och SfU 1980/81:14). Dentidigare följsamheten till KPI återställdes vid fastställande av basbeloppetför , men fastställdes basbeloppet med bortseende fråneffekterna på KPI av devalveringen intill (se prop.1983/84:40 och SfU 1983/84:10). Till följd av skatteomläggningen åren 1990 och1991 ändrades beräkningen av basbeloppet ånyo för att den inteskulle påverkas av prisförändringarna som följde av de ändringar av denstatliga fastighetsskatten, indirekta skatter och räntebidrag inombostadsbidragssystemet som vidtogs för att finansiera sänkningen av denstatliga inkomstskatten de nämnda åren (se prop. 1989/90:52 och SfU8). På grundav deprecieringen av den svenska kronan gjordes ytterligare enändring vid fastställande av basbeloppet . Ändringen innebaratt man skulle bortse från effekterna av deprecieringen 19november--(se prop. 1993/94:37 och SfU8).För att bromsa uppräkningen av pensionerna infördes ensärskild regel om att basbeloppet skall minskas vid beräkning av vissaangivna pensionsförmåner. Vårdbidrag, handikappersättning och särskiltpensionstillägg berörs inte av minskningsregeln (se prop. 1992/93:116 ochSfU9).I proposition 1993/94:250 om ett reformerat pensionssystem föreslogs attpris- och följsamhetsindexering skall införas för ålderspensioner somberäknas helt eller delvis enligt nuvarande regler. Under den fortsattaberedningen av reformen fick avgöras vilken norm som skall väljas förindexeringen och tidpunkten för ikraftträdande. I propositionen erinrades omatt Pensionsarbetsgruppen hade föreslagit att indexeringen skulle göras medutgångspunkt från en norm om årlig realtillväxt samt redovisat förslag omatt indexeringen skall tillämpas fr.o.m. år 2001.Särskilt kommunalt bostadstillägg kan betalas ut till enpensionär som uppbär kommunalt bostadstillägg och vars inkomster efter avdragför en skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå motsvarande av basbeloppet för ogift pensionär. Enligt beslut vid föregående (prop. 1993/94:173, SfU16) ersätts de nuvarande kommunalabostadstilläggen till pensionärer med ett statligt bostadstillägg tillpensionärer (). Förmånen särskilt kommunalt bostadstillägg till pensionärerersätts med ett statligt särskilt bostadstillägg till pensionärer().PropositionenFör att minska de offentliga utgifterna föreslås i propositionen attbasbeloppsberäkningen ändras så att av förändringarna idet allmänna prisläget mellan skall påverka detbasbelopp som fastställs för . Kvarvarande effekter av deprecieringen avden svenska kronan --skall iakttas.Utgångspunkten för den nya beräkningen är basbelopp, 35 200 kr.Vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst och fastställande avpensionspoäng föreslår regeringen dock att det belopp som räknats fram sedanhänsyn tagits till hela förändringen av det allmänna prisläget mellan de tvåtidpunkterna, frånsett kvarvarande effekter av deprecieringen, används istället för basbeloppet.I propositionen förutskickas att begränsningen av inflationsuppräkningen ären temporär åtgärd med syfte att minska budgetunderskottet så länge dettaöverstiger . Ombudgetunderskottet är skallinflationsuppräkningen begränsas till . För det fall budgetunderskottetunderstiger kan enligt regeringens bedömning basbeloppetåterigen fullt ut räknas upp med prisförändringen. Det underskott som skallligga till grund för fastställande av basbeloppet bör vara utfallet frånsenaste avslutat budgetår. Åtgärden beräknas medföra att basbeloppet för år1998 kommer att vara lägre än om det räknats upp med helaprisförändringen. Besparingen anges till (för tolv månaderbudgetåret 1995/96).Det undantag som görs för beräkning av pensionsgrundande inkomst ochpensionspoäng motiveras i propositionen med att åtgärden bör få genomslag ävenpå värdet av intjänad pensionsrätt.Regeringen anser i propositionen att det bör prövas om den pris- ochföljsamhetsindexering av utgående pensionsförmåner som skall gälla i detframtida pensionssystemet skall införas även i nuvarande system före år 2001.Metoden bör i så fall användas för samtliga pensionsförmåner utom vårdbidragoch handikappersättning och ersätta uppräkning med basbeloppet. Den närmareutformningen av indexeringen bör enligt regeringen bestämmas i anslutning tillbeslut om det reformerade ålderspensionssystemet. I denna del innehållerpropositionen ingen hemställanspunkt.För att skydda och förbättra situationen för pensionärer som har småekonomiska marginaler föreslår regeringen att den nivå för skälig levnadsnivåsom skall tillämpas vid beräkning av särskilt bostadstillägg tillpensionärer bör höjas fr.o.m. till122 % av basbeloppet för ogift pensionär och av basbeloppet för giftapensionärer. Med basbelopp skulle detta enligt propositionen innebäraatt SBTP för en ogift pensionär ökar med , vilket är mer än vadbegränsningen av basbeloppet innebär.MotionernaI motionerna Fi2 av m.fl. (c) yrkandena 14 och 12 yrkas avslagpå propositionens förslag om ändrad basbeloppsberäkning och förbättrat SBTP.Motionärerna anför att förslaget om en begränsad basbeloppsberäkning har fåtten tekniskt komplicerad och onödigt byråkratisk utformning. Motionärernaföreslår i stället en enkel och rak utformning av begränsningen innebärande attbasbeloppet fryses vid en årlig prisökning på vilket skulle innebära enutgiftsminskning på vid ett inflationsantagande om 3 %.I besparingen har då tagits hänsyn till att inflationsskyddet i skatteskalanmaximeras till en årlig inflation på . En mindre del av besparingarna, 500miljoner kronor, bör dock enligt motionärerna användas till att kompenseraäldre med låga pensioner. Denna kompensation bör utgå både i form avpensionstillskott och särskilt bostadstillägg. I yrkande 14 begär motionärernaett nytt förslag till regler för uppräkning av basbeloppet i enlighet med detanförda. I yrkande 12 begär de godkännande av inriktningen på detekonomiska stödet till pensionärer.I motion Fi6 av m.fl. (kds) yrkande 1 begärs avslag påpropositionen. Motionärerna anser att större besparingar uppnås bl.a. omutgående pensioner följsamhetsindexeras enligt Pensionsarbetsgruppens förslag,men kring en norm av . Motionärerna begär också iyrkande 4 ett tillkännagivande om att de ekonomiskt sämst ställda pensionärernamåste kompenseras för besparingar genom ett utökat bostadsstöd och eventuellhöjning av pensionstillskotten till en sammantagen kostnad av 500 miljonerkronor. I motionen pekar motionärerna på att ytterligare besparingar inompensionsområdet kan uppnås om delpensionsförsäkringen avvecklas och dengenomsnittliga pensionsåldern höjs.Birger m.fl. (mp) begär i motion Fi5 yrkande 23 ett tillkännagivandeom att de som tjänar inte skall drabbas av minskadepensioner.I motion Fi1 av m.fl. (m) yrkande 5 anför motionärerna attförslaget om förbättrat SBTP innebär att vissa pensionärer kompenseras mer änvad begränsningen av basbeloppet motiverar. Mot bakgrund av att den storagruppen pensionärer inte bara får vidkännas lägre inkomster utan också högreskatter genom regeringens förslag är det enligt motionärerna inte försvarbartatt höja pensionerna för den grupp pensionärer som erhåller betydandebostadstillägg men inte berörs av de betydande skattehöjningarna. I motionenyrkas avslag på propositionen i denna del.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Fi4 att det är positivt att denskäliga levnadsnivån inom SBTP räknas upp men att risken för attlåginkomstpensionärer drabbas hårt av olika besparingar är uppenbar.Motionärerna begär i yrkande 14 ett tillkännagivande om behovet av attregeringen följer utvecklingen för de sämst ställda pensionärerna. Motionärernastöder en tidigareläggning av ett system med pris- och följsamhetsindexering,men anser att denna då för pensionernas del måste ersätta den begränsadeuppräkningen av basbeloppet. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningAv den inledningsvis lämnade redogörelsen framgår att beräkningsmetoderna förbasbeloppet vid ett flertal tidigare tillfällen varit föremål för ändringar menatt dessa, frånsett ändringen som senare återställdes, varit enföljd av att man velat neutralisera effekterna av andra omständigheter somtemporärt påverkat konsumentprisindex. Av redogörelsen framgår också attbasbeloppet inte enbart används för olika beräkningar avseendesocialförsäkringsförmåner utan också inom andra områden, även privata sådana.Med den korta tid som stått till buds för utskottet är det inte möjligt att fåen klar uppfattning om vilka olika effekter den föreslagna ändringen avberäkningsgrunderna för basbeloppet medför för staten, kommuner, landsting, detprivaträttsliga området m.m. Någon analys av effekterna inom olika områdenhar inte heller gjorts i propositionen, vilket utgör en brist ibeslutsunderlaget. Uppenbart har det inte heller varit avsikten att förändravillkoren vad gäller intjänanderegler m.m. inom olika pensionsavtal på detprivaträttsliga områden. Utskottet hade därför föredragit en metod förbesparingar/inkomstökningar inom socialförsäkrings-, studiestöds- ochskatteområdena där åtgärderna lagreglerades för varje område för sig ochanpassades till de förutsättningar som gäller för området i fråga. Som exempelpå bristande överensstämmelser som uppstår genom den nu föreslagna metoden förbesparingar inom utskottets område kan nämnas att taket för pensionsgrundandeinkomst kommer att vara 7,5 oreducerade "basbelopp" medan taket försjukpenninggrundande inkomst kommer att vara 7,5 reducerade basbelopp. Äventaket för uttag av allmänna egenavgifter till pensions- ochsjukförsäkringssystemen kommer att vara 7,5 reducerade basbelopp.