bet · GH01SfU13 · 1994-04-14 00:00:00 — 1993/94SfU13ÅTTONDE HUVUDTITELN Utskottet behandlar i betänkandet regeringens förslag iproposition 1993/94:100 bilaga 9 under littera E. Studiestödm.m. Vidare behandlar utskottet proposition 1993/94:172 omreserabatter m.m. och regeringens förslag till anslag under E 7.Bidrag till vissa studiesociala ändamål samt en motion somväckts med anledning av propositionen.En proposition med förslag till vissa ändringar vidtilldelning och återbetalning av studiestöd har aviserats tillriksdagen . Utskottet kommer i det sammanhanget attbehandla motioner från den allmänna motionstiden som tar upp merövergripande frågor om reformering av studiestödet. I det nuförevarande betänkandet behandlas därför endast motioner medanknytning till de nuvarande reglerna och förslag tillregeländringar samt till anslag för /95.Utskottet biträder propositionerna. På förslag i en motion (soch m) föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt närmare bör låta utreda möjligheterna till ettsamordnat system för resesubventioner inom olika slag avutbildningsverksamhet m.m. Därmed tillgodoses även en motion(v). I övrigt avstyrker utskottet bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats fyra reservationer och ett särskiltyttrande. Proposition 1993/94:100Regeringen () har i proposition1993/94:100, bilaga 9 under littera E, föreslagit attunder åttonde huvudtiteln(E 1) till m.m. för budgetåret1994/95 anvisa ett ramanslag på ,(E 2) till Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet för /95 anvisa ettanslag på ,(E 3) till Studiehjälp m.m. för /95 anvisa ettförslagsanslag på 2 ,(E 4) till Studiemedel m.m. för /95 anvisa ettförslagsanslag på 6 ,(E 5)1. till Vuxenstudiestöd m.m. för /95 anvisaett reservationsanslag på 1 ,2. godkänna vad regeringen förordat om fördelning av medelför vuxenstudiestöd,(E 6) till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar /95 anvisa ett förslagsanslag på ,(E 7) i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Bidragtill vissa studiesociala ändamål för /95 beräknaett förslagsanslag på ,(E 8)1. anta regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349),2. anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,3. till Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningar anvisa ett förslagsanslag på 57 000 000 kr.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet.Proposition 1993/94:172Regeringen () har i proposition1993/94:172 om reserabatter för studerande, m.m. föreslagitriksdagen att1. bemyndiga regeringen att låta Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket beställa studielitteratur att /96 intill ett belopp av ,2. till Bidrag till vissa studiesociala ändamål /95 anvisa ett förslagsanslag på97 . Motioner väckta under den allmänna motionstiden /941993/94:Sf501 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående studiemedel till eleverna på i Malmöi avvaktan på att en konsthögskola i blir verklighet.1993/94:Sf502 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ändring av åldersgränsen till förrätt till studiemedel.1993/94:Sf506 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispens från Centrala studiestödsnämndensregler beträffande studiemedel för studerande vid /94:Sf508 av och (s, m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett heltäckande s.k. CSN-kort.1993/94:Sf510 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna atthandikapporganisationer ånyo skall beredas möjlighet att görakollektiva ansökningar där antalet studerande från resp. länanges.1993/94:Sf511 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att antalet studiemedelsterminer förstuderande vid folkhögskola bör ökas om en sammanhållenfolkhögskolekurs innehåller både en kompletterande gymnasial ochen eftergymnasial del.1993/94:Sf513 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om sådan ändring av bestämmelsernaom studielån att dispens i särskilda fall kan medges för eleversom ännu inte fyllt att erhålla studielån vid utbildningsom inte är att betrakta som högskoleutbildning.1993/94:Sf514 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vuxenstudiestöd tillyrkesteknisk högskoleutbildning och vissa lärarutbildningar.1993/94:Sf516 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av studiefinansiering förYTH-studerande.1993/94:Sf518 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilt vuxenstudiestöd och särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa i s.k. YTH-utbildning.1993/94:Sf521 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det angelägna i att en korrekt bedömning görs av attkvaliteten på utländska universitet och högskolor ärtillräckligt hög för att svenska studiemedel skall kunna utgå.1993/94:Sf522 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår förslaget om indragning av vuxenstudiestöd förelever vid yrkesteknisk högskola, YTH.1993/94:Sf523 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att särskilt vuxenstudiestöd skall gälla förstudier vid yrkesteknisk högskola (YTH).1993/94:Sf524 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet för handikapporganisationer attgöra kollektiva ansökningar om korttidsstudiestöd m.m.1993/94:Ub714 av m.fl. (v) vari yrkas3. att till Studiemedel m.m. för budgetåret1994/95 anvisar utöver vad regeringenföreslagit.1993/94:Ub715 av m.fl. (s) vari yrkas8. att beslutar avslå regeringens förslag tillförsämring av studiestödet till de YTH-studerande.1993/94:Ub738 av m.fl. (s) vari yrkas3. att beslutar avvisa regeringens förslag attinte längre tilldela YTH-studerande särskilt vuxenstudiestöd.1993/94:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas18. att beslutar avslå regeringens förslag tillförsämring av studiestödet till de YTH-studerande,23. att beslutar att bil. 9 anslag E 3 Studiehjälpm.m. för /95 ökas med utöverregeringens förslag,24. att beslutar att bil. 9 anslag E 4 Studiemedelm.m. för /95 ökas med utöverregeringens förslag,25. att beslutar att bil. 9 anslag E 5Vuxenstudiestöd m.m. för /95 ökas med 576miljoner kronor utöver regeringens förslag.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiestöd till YTH-studerande.Motion väckt med anledning av proposition 1993/94:1721993/94:Sf30 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utvidga reserabattsavtalet till attockså omfatta studenter som inte har statligt studiestöd. Anpassning av svensk studiestödslagstiftning till EES-avtaletBestämmelser om rätt till olika former av studiestöd geshuvudsakligen i studiestödslagen (1973:349) ochstudiestödsförordningen (1973:418). Vidare finns bestämmelser ilagen (1983:1030) och förordningen (1983:1031) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Enligt studiestödslagen utgårstudiehjälp, studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd förstudier vid en svensk läroanstalt till svensk studerande samttill annan studerande som är bosatt i riket. Motsvarande gällerför särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Om den studerandeinte är svensk medborgare utgår studiestöd dock endast om haneller hon bosatt sig i riket huvudsakligen i annat syfte än atthär vinna utbildning. För rätt till studiehjälp och studiemedelför studier i utlandet krävs svenskt medborgarskap. Skallstudiestödet utges för studier i land utanför krävsdessutom att den studerande har varit folkbokförd i Sverigeunder de senaste två åren.Inom EG har utvecklats en rättspraxis rörande rätt tillstudiestöd för vissa personer från ett annat medlemsland. Praxisutgår från artikel 48 och rådets förordning (EEG)nr 1612/68 av om arbetskraftens friarörlighet inom gemenskapen. Förordningen har i samband med attEES-avtalet trätt i kraft införlivats med svensk rätt genomlagen (1992:1163) och förordningen (1992:1164) om arbetskraftensfria rörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES). Enligt åligger det svenska myndigheter ochdomstolar att tolka de införlivade bestämmelserna i enlighet medavgöranden som meddelats av före undertecknandet avavtalet i maj 1992.I propositionen anförs att våra bestämmelser om studiestödinte i alla delar är förenliga med våra förpliktelser enligtEES-avtalet. Även om rättsakter som införlivats med svensk rättskall tillämpas utan hinder av vad som föreskrivs i svenskabestämmelser i övrigt på motsvarande område, finner regeringendet naturligt och avsevärt enklare att direkt anpassabestämmelserna i studiestödsförfattningarna. De regler somberörs är de som för en utländsk medborgare ställer krav på enviss tids arbete eller vistelse i för rätt tillstudiestöd eller på svenskt medborgarskap för stöd till studierutanför . Rätten till likabehandling med svenskamedborgare bör enligt regeringen inte nu utsträckas längre änsom direkt betingas av . Regeringen föreslår därföratt det i en ny paragraf, 1 kap. 8 §, i studiestödslagen skalltas in en bestämmelse av innebörd att utländska medborgare, sompå grund av anställning här i landet kan härleda rättigheterfrån i fråga om sociala förmåner, skall när detgäller rätt till studiestöd enligt lagen jämställas med svenskamedborgare under de förutsättningar som anges i föreskrifter avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.Detsamma skall gälla make, sambo och barn till sådana utländskamedborgare. Genom en hänvisning i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa skall motsvarande bestämmelsertillämpas för sådant stöd. I propositionen redovisas ocksåhuvudpunkterna i den precisering av villkoren som regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer kommer att göra.Utskottet har ingen erinran mot förslagen i dessa delar.AnslagenE 1. m.m.Centrala () är centralförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. CSN består avett huvudkontor och 24 lokalkontor, ett i varje län.Lokalkontoren är indelade i sex regioner; , ,, , och Umeå.Regeringen har vid beräkningen av anslaget fört bort 11miljoner kronor som anvisats som förstärkning av för hantering främst av den ökade ärendemängden avsärskilda vuxenstudiestöd till arbetslösa (SVUXA) underinnevarande budgetår. Enligt propositionen avser regeringen attsenare i samband med kompletteringspropositionen för budgetåret1994/95 pröva behovet av förstärkningar vid CSN för budgetåret1994/95. I den förevarande propositionen föreslås att tillanslaget m.m. skall anvisas ettramanslag på för /95.Utskottet biträder förslaget.E 2. Centrala återbetalningsverksamhetKostnaderna för återbetalning av studiestöd skall i principtäckas genom avgifter. CSN beräknar inkomsterna från avgifternatill och kostnaderna föråterbetalningsverksamheten till ca 122 miljoner kronor.Till anslaget Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet föreslås anvisat ett formellt belopp om1 000 kr.Utskottet biträder förslaget.E 3. Studiehjälp m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiehjälp i form avstudiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Frånanslaget betalas också vissa resekostnadsersättningar.Bestämmelserna om studiehjälp finns i 3 kap. studiestödslagen.Studiehjälpen utgår till elever i gymnasial utbildning längstt.o.m. första kalenderhalvåret det år under vilket eleven fyller20 år. Studiehjälpen består av studiebidrag,inackorderingstillägg till elever utanför det offentligaskolväsendet och extra tillägg. Studiebidraget är samordnat meddet allmänna barnbidraget. Det utges tidigast fr.o.m. kvartaletefter det under vilket den studerande fyllt och uppgår förnärvarande till perläsår. Inackorderingstillägg betalas till elever som måste boinackorderade på studieorten. Tillägget utgår med ettschabloniserat belopp på 1 150--beroende påavståndet till hemorten. Extra tillägg är inkomstprövat ochuppgår till 825, rätttill studiebidrag föreligger.I propositionen föreslås en höjning av beloppen för extratillägg och inackorderingstillägg. Det extra tilläggetföreslås höjt till 855, 570 resp. ochinackorderingstillägget till 1 170--per månad.Regeringen föreslår också en höjning av inkomstgränserna med5 vid prövningen av extra tillägg.Anslaget till Studiehjälp m.m. beräknas i propositionen till2 . Regeringen uppger att den avser att isamband med kompletteringspropositionen för /95överväga behovet av ytterligare medel för studiehjälp för nästabudgetår.I motion Ub906 av m.fl. (s) yrkande 23 begärsatt till Studiehjälp m.m. skall anslås ytterligare 19 miljonerkronor som en följd av att motionärerna i samma motionföreslagit att ytterligare 3 900 gymnasieplatser skall inrättasför nästa budgetår.Utskottet avstyrker bifall till motionen med hänvisning tillatt avsikten är att frågan om behovet av ytterligareutbildningsplatser och därav föranledda ökade kostnader skallprövas av vid behandlingen avkompletteringspropositionen.Före fanns möjlighet att få studielån inomstudiehjälpen. Studielånet var behovsprövat. För en ogift elevhade både elevens egna och föräldrarnas ekonomiska förhållandenbetydelse. Om den studerande fyllt kunde behovsprövningenbegränsas till den studerandes egen ekonomi om sambandet medföräldraekonomin var brutet och det förelåg särskilda skäl.Två motioner, Sf502 av och () ochSf513 av (), tar upp frågor om möjlighet tillstudiemedel för gymnasieelever som inte fyllt . I motionSf502 begärs ett tillkännagivande om att studiemedel skall kunnautges redan från i gymnasieskolan. I motion Sf513 begärsett tillkännagivande om att studiemedel i fall där det finnssärskilda skäl skall kunna utges till gymnasieelever som intefyllt 20 år.Riksdagen avslog vid föregående på förslag avutskottet i betänkande 1992/93:SfU9 en motion om rätt tillstudiemedel för gymnasieelever . Utskottet ansåg inteatt möjligheten till studielån för ungdomar bordeåterinföras och framhöll att utgångspunkten måste vara attgymnasiestudier skall kunna genomföras utan skuldsättning.Utskottet hänvisade till att utbildningsutskottet vid sinbehandling av frågan om kommunernas ansvar för dessaelever hade förutsatt att det i de fall då föräldrarna inteställer upp finns ett fungerande samhällsstöd och attgymnasieskolornas elevvårdande och kurativa verksamhet ledertill att eleverna kommer i åtnjutande av behövligt stöd.Utskottet anser att nu bör vidhålla sin tidigareinställning och avslå motionerna Sf502 och Sf513.E 4. Studiemedel m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4 kap.studiestödslagen samt räntesubventioner för och avskrivning avstudielån enligt 3, 4 och 7 kap. studiestödslagen samt lagen omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Från anslaget betalasdessutom kostnader för avskrivning och inlösen av vissastudielån med statlig kreditgaranti.Studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen utgår vidhögskolestudier och, om den studerande fyllt , vid studierpå gymnasial nivå. Studiemedel utgår efter en prövning av denstuderandes inkomst. Studiemedlen består av studiebidrag ochstudielån. Totalbeloppet för studiemedel för heltidsstuderandeär av basbeloppet, vilket motsvarar per månad.Av detta belopp utgör studiebidrag.Återbetalningen av studielånen är inkomstrelaterad.Återbetalningen påbörjas tidigast efter det attstudierna avslutats och sker med ett årligt belopp om avden återbetalningsskyldiges sammanräknade inkomst av tjänst,näringsverksamhet och kapital vid taxeringen året föreåterbetalningsåret. Särskilda återbetalningsregler gäller förlåntagare som är bosatta utomlands eller är sjömän. Ränta förstudielånet fastställs av regeringen. Hänsyn tasdärvid till avdragseffekterna i skattesystemet, och ett mindrepåslag för administrationskostnader görs. är räntan7,4 %.Rätt till studiemedel föreligger t.o.m. det kalenderhalvår sominfaller senast under det år då den studerande fyller 45 år.Undantag från denna bestämmelse medges dock vid särskilda skäl.Studiemedel beviljas för högst vid studier på gymnasialnivå. Om det finns särskilda skäl kan studiemedel utges förytterligare sådana studier. För studier på högskolenivå utgesstudiemedel under sammanlagt högst . Även här kanstudiemedel utges om det finns särskilda skäl.Studiemedel kan även beviljas för studier på gymnasial ocheftergymnasial nivå utanför . Ett villkor är attutbildningen har godtagbar standard.I propositionen föreslås att till anslaget Studiemedel m.m.skall anvisas ett förslagsanslag av 6 /95.I motion Ub906 av m.fl. (s) begärs i yrkande24 att ytterligare skall anslås underanslaget till följd av förslagen i samma motion om ökat antalutbildningsplatser på gymnasie- och högskolenivå. I motion Ub714av m.fl. (v) begärs att anslaget skall ökas med160 , likaledes till följd av förslag frånmotionärerna om ökat antal utbildningsplatser.Utskottet avstyrker även dessa motionsyrkanden med hänvisningtill den prövning som avses ske av vid behandlingen avkompletteringspropositionen.Ylva uppger i motion Sf521 att de kriterier CSNanvänder för bedömning av om studier utomlands sker vidutbildningsanstalter med godtagbar standard tycks vara oklaraoch att Verket för högskoleservice (VHS) i vissa fall tycks haen annan tolkning av vad som är godtagbar standard. Motionärenbegär ett tillkännagivande om att det är angeläget att klarhetsnarast skapas i frågan genom ett samarbete mellan CSN ochekvivaleringsenheten vid VHS.Som motionären angett har den fråga som aktualiserats imotionen behandlats i departementspromemorian Utlandsstudier ochinternationella utbildningskontakter Ds 1993:76. Utredningenpekar på att numera bedömer om en utländskhögskola skall kunna ackrediteras för att ordnahögskoleutbildning i . Utredningen anser därför attövervägande skäl talar för att ges ettinflytande också över godkännandet av utländska utbildningar försvenskt studiestöd. Enskilda fall skall enligt utredningensjälvfallet hanteras av CSN, och VHS expertis skall utnyttjas,men i principiella frågor, där t.ex. de båda verken intar olikaståndpunkter, bör ha ett avgörandeinflytande.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att någottillkännagivande i frågan inte är påkallat och avstyrker bifalltill motion Sf521.I motionerna Sf501 av () och Sf506 av () framhålls att i har enfemårig utbildning och i praktiken är att jämställa medkonsthögskolorna i , och . Formellt äremellertid skolan kopplad till , varförstudiemedel endast beviljas för sex terminer. Motionärerna anseratt CSN måste bevilja eleverna vid dispens så attstudiemedel kan utges under hela utbildningstiden.Carl-Johan och () framhåller i motionSf511 att en folkhögskolekurs inte nödvändigtvis är renodlatgymnasial eller eftergymnasial. Motionärerna begär etttillkännagivande om att antalet studiemedelsterminer förstuderande vid folkhögskola bör ökas om en sammanhållenfolkhögskolekurs innehåller både en kompletterande gymnasial ochen eftergymnasial del.Begränsningen av tiden med studiemedel vid gymnasialutbildning ändrades i samband med studiemedelsreformen den 1januari 1989 från fem till . Sexårsgränsen förhögskolestudier ändrades däremot inte. I propositionen(1987/88:116 s. 38) angavs därvid att begränsningen av den tidunder vilken studiestöd kunde utgå borde syfta till att delspåskynda och effektivisera gymnasiestudierna, dels förhindra attden som redan har studerat ett stort antal terminer påhögskolenivå och kanske även på lägre nivå därefter påbörjar enny högskoleutbildning. Vidare angavs att studiemedel normaltborde kunna beviljas för någon eller några terminer utöver deuppsatta gränserna för att en studerande skulle kunna slutföraen längre gymnasie- eller högskoleutbildning. Undantag bordeockså göras för en studerande som har fått studiemedel förstudier på grundskolenivå.Utskottet har behandlat motioner om rätt tillstudiemedel för elever vid . Utskottet harsenast i det av godkända betänkandet 1992/93:SfU9framhållit att prövningen av möjligheterna att erhållaytterligare studiemedel för den nu aktuella studerandegruppeninte är en fråga som ankommer på och att utskottetinte var berett att tillstyrka en ändring av de grundläggandereglerna på detta område.De problem som motionärerna tagit upp hänför sig dels till hurde ifrågavarande utbildningarna definierats nivåmässigt, delstill i vad mån eleverna vid utbildningarna i fråga skall kunnaerhålla dispens från den generella regeln om att studiemedelendast kan utges under tre års studier på gymnasienivå. Detta ärinte frågor som det ankommer på att avgöra. Utskottetär inte heller nu berett att tillstyrka en ändring av degrundläggande reglerna för tiden för studiestöd vid en gymnasialutbildning. bör därför vidhålla sin tidigareuppfattning och avslå motionerna Sf501, Sf506 och Sf511.F 5. Vuxenstudiestöd m.m.Under anslaget betalas utgifter för vuxenstudiestöd i form avsärskilt vuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd och internatbidrag.Från anslaget betalas också utgifter för särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa.Korttidsstudiestöd kan beviljas vid kortare studier, såsomvissa studiecirklar och kortare utbildningar vid kommunalvuxenutbildning eller folkhögskola. Korttidsstudiestödet utgör70 kr för varje timme som den studerande förlorar arbetsinkomst.Internatbidrag kan beviljas för kurser vid folkhögskola ellervid statens skolor för vuxna. Bidraget avser ersättning förresa, kost och logi och utgör . Såvälkorttidsstudiestöd som internatbidrag utges längst till 64 årsålder.Kollektiva ansökningar om korttidsstudiestöd ochinternatbidrag kunde tidigare göras av fackliga organisationerför fördelning bland arbetstagare. Denna möjlighet avskaffadesden . En försöksverksamhet med kollektiv ansökan förhandikapporganisationer och pensionärsorganisationer upphördesamtidigt.Särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) utgår vid längre tids studierpå grundskole- och gymnasienivå, vid yrkestekniskhögskoleutbildning (s.k. YTH-utbildning) och vid vissa kurservid folkhögskola, även i kombination med grundvux/grund-sfi.Urval sker efter sökandens behov av utbildning och stöd. Stödetbestår av en bidragsdel och en lånedel. Den som är berättigadtill ersättning från erkänd arbetslöshetskassa eller haruppburit sådan ersättning längsta möjliga tid fårvuxenstudiebidrag av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Övrigasökande får vuxenstudiebidrag av motsvarandeutbildningsbidrag. För sökande som får det högre bidraget finnsäven rätt till barntillägg om de har vårdnaden om barn som ärunder och går i grundskola. Barntillägget utgör avbasbeloppet för varje 15-dagarsperiod. Studielån kan utges såatt det tillsammans med bidraget motsvarar vad den studerandeskulle ha erhållit i utbildningsbidrag.Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) kan utgå tillarbetslösa med motsvarande belopp som det högre särskildavuxenstudiestödet till dem som är berättigade till ersättningfrån arbetslöshetskassa. Någon urvalsprövning sker inte, utanstöd utgår så länge det finns medel. Stödet utges tidigast underdet kalenderår då den arbetslöse fyllt . Stöd kan lämnastill en studerande som har förvärvsarbetat under minst trekalenderår före det kalenderår för vilket stödet utgår, varvidmed förvärvsarbete får jämställas vissa andra verksamheter.Stödet medges för studier på grundskole- och gymnasienivå ochfår beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder.I propositionen föreslås att beloppet förkorttidsstudiestödet höjs till och förinternatbidraget till . Vidare föreslås attsärskilt vuxenstudiestöd inte längre skall lämnas tillstuderande vid YTH-utbildning. Den som påbörjat sådan utbildningföre föreslås dock få fortsatt vuxenstudiestödför slutförande av studierna.Resurserna för vuxenstudiestöd fördelas med hänsyn tillutbildningsstrukturen i länen. Regeringen anför i propositionenatt detta medfört olikheter mellan länen vid tilldelningen avstöd vad avser sökandenas tidigare utbildningsbakgrund ochbehov.