bet · GH01UbU17 · 1994-04-21 00:00:00 — 1992/93:UbU11 s. 11, rskr. Utskottet finner ingenanledning att nu föreslå någon förändring härvidlag.Motionsyrkandet avstyrks därmed.I motion 1993/94:Ub365 (nyd) hävdas att elitskolor ärnödvändiga och önskvärda för konkurrensen och kvaliteten iskolan (yrkande 1). Detta förutsätter att det finns enmöjlighet att starta skolor och att kommunerna ges full frihetatt "knoppa av" genom att sälja eller överlåta befintligaskolor. Motionärerna föreslår därför att hosregeringen begär förslag till sådana ändringar i aktuellaförfattningar att en sådan utveckling och inriktning kansäkerställas (yrkande 2). Specialresurser bör, menarmotionären, ges även till duktiga elever. Lika självklart somdet är att ge extra stöd till reellt svaga och utsatta elever,lika självklart bör det vara att stödja elitelever (yrkande 4).Regeringen bör lämna ett förslag till närmare utformning av ettstödsystem för duktiga elever (yrkande 5).Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskhemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha likatillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. Dettahar ställt sig bakom, vilket framgår avportalparagraferna i skollagen.Utskottet konstaterar att regeringen i den nyligenfastställda läroplanen för slår fast att enlikvärdig utbildning inte innebär att undervisningen skallutformas på samma sätt överallt eller att skolans resurserskall fördelas lika. Hänsyn skall tas till elevers olikaförutsättningar och behov. Skolan har ett särskilt ansvar förde elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målenför utbildningen (Lpo 94 s. 6).Utskottet finner anledning att framhålla att inom ramen förgällande lagstiftning och läroplanerna skall givetvis ävenduktiga elever uppmuntras och stödjas. I övrigt kan utskottetinte ställa sig bakom vad som anförts i motionen. Utskottetföreslår att avslår motion 1993/94:Ub365 yrkandena 1,2, 4 och 5. beträffande skolans värdegrundatt avslår motionerna 1993/94:Ub302, 1993/94:Ub905yrkande 14 och 1993/94:K617 yrkande 3,2. beträffande idrotten i skolanatt avslår motion 1993/94:Kr514 yrkande 1,men. (v) - delvis3. beträffande utredning om bildämnetatt avslår motion 1993/94:Ub336,4. beträffande försöksverksamhet i religionskunskapatt avslår motion 1993/94:Ub346,5. beträffande teknikämnetatt avslår motion 1993/94:Ub349,6. beträffande barn- och ungdomskunskapatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 21,7. beträffande kursplaner för de samhällsvetenskapliga ochnaturvetenskapliga ämnesgruppernaatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 22,8. beträffande kursplan för svenska som andraspråkatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 23,9. beträffande studie- och yrkesorienteringatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 24,10. beträffande undervisning i att ge första hjälpenatt avslår motion 1993/94:Ub360,11. beträffande timplanen för vissa ämnenatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkandena 15--19,12. beträffande nytt betygssystematt avslår motionerna 1993/94:Ub365 yrkande 3 och1993/94:Ub905 yrkande 25,res. 1 (s)13. beträffande det nationella provsystemetatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 26,res. 2 (s)14. beträffande tillfredsställande basfärdigheter ochelever med särskilda behovatt avslår motion 1993/94:Ub351 yrkandena 1 och 3,2. beträffande den kommunala vuxenutbildningenatt avslår motion 1993/94:Ub335,16. beträffande flexiblare gymnasiestudier m.m.att avslår motion 1993/94:Ub348 yrkandena 1--3,17. beträffande svenska som andraspråk i gymnasieskolanatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 34,res. 3 (s)18. beträffande studie- och yrkesorientering igymnasieskolanatt avslår motion 1993/94:Ub903 yrkande 3,men. (v) - delvis19. beträffande ett nytt lärlingssystematt avslår motionerna 1993/94:Ub364 yrkandena 3--5och 1993/94:Ub365 yrkande 14,res. 4 (s) - motiv.res. 5 (nyd)20. beträffande industriskoloratt avslår motionerna 1993/94:Ub364 yrkandena 1 och2 och 1993/94:Ub365 yrkande 13,res. 6 (nyd)21. beträffande företagarutbildningatt avslår motionerna 1993/94:Ub309 och1993/94:Ub343,22. beträffande utvecklingsarbetet inom gymnasieskolanatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 32,res. 7 (s)23. beträffande utvärdering av programgymnasietatt avslår motion 1993/94:A455 yrkande 4,24. beträffande nationella prov i franska och tyskaatt avslår motion 1993/94:Ub312,3. beträffande stärkt elevinflytandeatt avslår motion 1993/94:Ub348 yrkande 4 och1993/94:Ub905 yrkande 20,26. beträffande odifferentierad grund- och gymnasieskolaatt avslår motion 1993/94:Ub903 yrkande 2,men. (v) - delvis27. beträffande självstyrande skoloratt avslår motion 1993/94:Ub315 yrkandena 1 och 2,28. beträffande ANT-undervisning i skolanatt att avslår motionerna 1993/94:Ub313yrkandena 1--3, 1993/94:So215 yrkande 4 samt 1993/94:So247yrkande 14,men. (v) - delvis29. beträffande främlingsfientlighet och rasismatt avslår motion 1993/94:Sf616 yrkande 6,30. beträffande undervisning om brott mot mänsklighetenatt avslår motion 1993/94:Ub333,31. beträffande totalförsvaret, svensk säkerhetspolitik ochinternationella fredssträvanden som moment i kursplanernaatt avslår motion 1993/94:Ub322,32. beträffande flickors rätt till likvärdig utbildningatt avslår motionerna 1993/94:A815 yrkandena27--29,33. beträffande könssociala perspektiv i undervisningenatt avslår motion 1993/94:So492 yrkande 7,4. beträffande fristående skoloratt avslår motionerna 1993/94:Ub355 och1993/94:Ub905 yrkandena 6--9,res. 8 (s)5. beträffande flexibel skolstart och tioårig grundskolaatt avslår motion 1993/94:Ub351 yrkande 5 och1993/94:Ub356 yrkande 2,36. beträffande småbarnsskoloratt avslår motion 1993/94:Ub365 yrkandena 11 och12,res. 9 (nyd)37. beträffande skolmiljönatt avslår motion 1993/94:Ub351 yrkande 6,38. beträffande mobbning av utvecklingsstörda eleveratt avslår motion 1993/94:Ub352 yrkandena 1 och 2,39. beträffande samverkan med kronofogdemyndighetenatt avslår motion 1993/94:Ub308,40. beträffande återinförande avmeritvärderingsförordningenatt avslår motion 1993/94:Ub310 yrkande 15,men. (v) - delvis41. beträffande elitskoloratt avslår motion 1993/94:Ub365 yrkandena 1, 2, 4och 5.res. 10 (nyd)den 21 april 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),() ochKristina ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Nytt betygssystem (mom. 12), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "beslutade" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till den uppfattning om ett nyttbetygssystem som kommer till uttryck i motion 1993/94:Ub905yrkande 25. Utskottet anser inte att barn skall betygsättasföre årskurs åtta och det är inte rimligt att betygen igrundskolan skall ha ett större antal betygssteg än fyra. Dessaskall motsvara uppnådda kunskaper och färdigheter på dessanivåer. Utskottet förordar sålunda följande betygsbeteckningar:G (godkänd), VG (väl godkänd), MVG (mycket väl godkänd). Förelev som inte uppnått kravnivån godkänd bör detta framgå ibetygsdokumentet genom beteckningen (x) följt av ett omdöme,som beskriver elevens kunskapsutveckling i det aktuellaämnet/ämnesgruppen.Vad utskottet här anfört om ett nytt betygssystem börriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 25 ochmed avslag på motion 1993/94:Ub365 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande nytt betygssystematt med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 25och med avslag på motion 1993/94:Ub365 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Det nationella provsystemet (mom. 13), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet har" och slutar med "därförmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:När det gäller ämnesproven i årskurs 5 vill utskottet peka påatt dessa inte bör utgöra underlag för betygsättning. De skalli stället göra det möjligt att bedöma huruvida skolor, klasseroch elever har nått en rimlig kunskapsnivå. Utskottet villunderstryka att mognadsnivån hos barn i den ålder det rör sigom kan variera kraftigt. Det finns därför skäl att behandlaresultat från sådana nationella prov med stor försiktighet.Synen på årskurs 5 som "kontrollstation" för den enskilde böralltså tonas ned.Vad utskottet här anfört om det nationella provsystemet börriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 26 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande det nationella provsystemetatt med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 26som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Svenska som andraspråk i gymnasieskolan (mom. 17), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet har" och slutar med "därmedmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är mycket angeläget att elever medannat modersmål än svenska under sin gymnasietid får enundervisning som ger dem lika goda förutsättningar som övrigaelever att klara såväl gymnasie- som högskolestudier. För barnoch ungdomar som invandrat till är det av särskilt storbetydelse att skolan kan ge dem goda kunskaper i svenskaspråket för att de skall kunna utnyttja sin kompetens på enframtida arbetsmarknad och finna sig till rätta i det svenskasamhället.Många elever även i gymnasieskolan måste tillägna sig detsvenska språket som ett främmande språk. Det förutsätter attsvenska som andraspråk kan studeras utifrån en egen metodik medegen kursplan och med lärare utbildade för svenska somandraspråk. Målet skall vara att eleven genom studier avsvenska som andraspråk kan erhålla likvärdiga kunskaper somerhålls efter studier i ämnet svenska.Utskottet utgår från att det finns ett behov av svenska somandraspråk och av lärare med behörighet i detta ämne. Det börenligt utskottets mening vara obligatoriskt för skolan attanordna undervisning i svenska som andraspråk för de elever somhar behov av detta.Vad utskottet här anfört om svenska som andraspråk börriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 34 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande svenska som andraspråk i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 34som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Ett nytt lärlingssystem (mom. 19, motiveringen), , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "nyttlärlingssystem" bort ha följande lydelse:Utskottet tar avstånd från motionens förslag till ett nyttlärlingssystem och ansluter sig till vad som anfördes i densocialdemokratiska reservationen 1 i betänkande 1991/92:UbU26med anledning av regeringens förslag om införande av en ny typav lärlingsutbildning med kombination av studier ochanställning och ansvaret uppdelat mellan skolan ocharbetsgivaren (prop. 1991/92:157). Det fanns redan en välfungerande gymnasial lärlingsutbildning där skolan hadeansvaret för hela utbildningen. Ur "Bilden avskolan 1993" framgår också att den nya lärlingsutbildningenfått mycket begränsad omfattning. Utbildningen finns endast iett antal större och medelstora kommuner. Utskottet står kvarvid uppfattningen att den tidigare gymnasialalärlingsutbildningen är att föredra framför systemet med delatansvar. Med det anförda avstyrks motionerna 1993/94:Ub365yrkande 14 och 1993/94:Ub364 yrkandena 3, 4 och 5.5. Ett nytt lärlingssystem (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "nyttlärlingssystem" bort ha följande lydelse:Dagens lärlingssystem fungerar enligt utskottets meningdåligt. Utskottet anser därför att en utredning bör tillsättasför att arbeta fram förslag till ett nytt lärlingssystem ienlighet med de förslag som motionärerna framför.Vad utskottet här anfört bör med bifall tillmotionerna 1993/94:Ub364 yrkande 3, 4 och 5 och 1993/94:Ub365yrkande 14 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande ett nytt lärlingssystematt med bifall till motionerna 1993/94:Ub364yrkandena 3, 4 och 5 och 1993/94:Ub365 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Industriskolor (mom. 20)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att börfå i uppdrag att tillsammans med verkstadsindustrierutarbeta förslag om en återuppbyggnad av företagsdrivnaindustriskolor. Sjävklart måste också de projekt som beskrivs imotionerna stimuleras på skilda sätt och förutsättningar skapasför att ytterligare sådana industriskolor kan påbörjas.Vad utskottet här anfört om industriskolor och en utredninghärom bör med bifall till motion 1993/94:Ub365yrkande 13 och 1993/94:Ub364 yrkandena 1 och 2 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20. beträffande industriskoloratt med bifall till motionerna 1993/94:Ub364yrkandena 1 och 2 och 1993/94:Ub365 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Utvecklingsarbetet inom gymnasieskolan (mom. 22), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 32"bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion1993/94:Ub905 yrkande 32 om vikten av fortsattutvecklingsarbete inom gymnasieskolan, längs olika vägar, därkursutformningen är en modell. Genom sådant lokaltförnyelsearbete kan erfarenheter vinnas till stöd för en analysav förutsättningen för mer kursutformade gymnasieskolor.Utvecklingsarbetet bör också omfatta andra modeller, därsärskilt möjligheterna att utveckla långtgående samverkanmellan samtliga lärare och elever inom den sammanhållna klassenuppmärksammas. Vad utskottet här anfört bör medbifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 32 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande utvecklingsarbetet inom gymnasieskolanatt med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 32som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet avfört,8. Fristående skolor (mom. 34), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Frågan om" och på s. 25 slutar med "1993/94:Ub355"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att ett krav föratt lämna statliga och kommunala bidrag till fristående skolorbör vara att de uppfyller lika höga krav på kvalitet,allsidighet, öppenhet och tolerans som de kommunala. Självklartfår inte rätten för föräldrar och barn att välja skola bli enrätt för skolan att välja sina elever och därmed utestänganågon elev. Utskottet anser också i likhet med motionärerna attkommunernas roll vid godkännande av fristående skolor skallstärkas och att bör väga in deras synpunkter vidsina beslut.Med hänvisning till vad som anförts och till läroplanens kravpå allsidighet och tolerans anser utskottet att regeringen böruppdra åt att utvärdera den hittillsvarandeverksamheten av fristående skolor.Utskottet delar vidare motionärernas syn på en minimigränsför elevantalet i fristående skolor, varför börpresentera ett förslag om en nedre gräns för antalet elever iprivata skolor som får kommunala bidrag, och hur sådana reglerskall anpassas för nystartade skolor.Vad utskottet här anfört om godkännande av fristående skoloroch en nedre gräns för elevantalet i sådana skolor börriksdagen med bifall motionerna 1993/94:Ub905 yrkandena 6, 7, 8och 9 och motion 1993/94:Ub355 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande fristående skoloratt med bifall motionerna 1993/94:Ub355 och1993/94:Ub905 yrkandena 6, 7, 8 och 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Småbarnsskolor (mom. 36)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att småbarnsskolorvore ett bra alternativ inom svensk förskoleverksamhet. För attstimulera framväxten av sådana småbarnsskolor menar utskottetatt regeringen bör ge i uppdrag att inom ramen förden av regeringen föreslagna medelsanvisningen för budgetåret1994/95 utarbeta förslag till och exempel på hur småbarnsskolorkan utformas.Detta bör med bifall till motion 1993/94:Ub365yrkandena 11 och 12 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36. beträffande småbarnsskoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub365 yrkandena11 och 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Elitskolor (mom. 41)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Alla barn" och slutar med "yrkandena 1, 2, 4 och 5"bort ha följande lydelse:Utskottet stödjer motionärernas uppfattning att det behövselitskolor för att bättre skapa konkurrens och öka kvaliteten iskolan. Förutsättningar bör därför enligt utskottets meningskapas så att kommunerna ges full frihet att sälja eller påannat sätt överlåta kommunala skolor vilket skulle befrämjakonkurrensen och kvaliteten. Med hänvisning till vad somanförts i motionen om specialresurser för duktiga elever ochsärskilt stöd till duktiga elever anser utskottet att riksdagenbör begära av regeringen att lämna ett förslag till närmareutformning av ett stödsystem för duktiga elever.Med hänvisning härtill anser utskottet att medbifall till motion 1993/94:Ub365 yrkandena 1, 2, 4 och 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav elitskolor och kommunens förutsättningar att bidra härmedsamt resurser och stödsystem för duktiga elever.dels att moment 41 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:41. beträffande elitskoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub365 yrkandena1, 2, 4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. Allmänt om läroplanBengt Silfverstrand, , , , , och (alla s) anför:När behandlade förslaget till ny läroplan förgrundskolan gjordes på vårt initiativ flera betydelsefullaförbättringar. Bl.a. underströks skolans ansvar förundervisning i miljöfrågor, för kampen mot främlingsfientlighetoch för internationell och kulturell förståelse samt förbetoning av föräldrars och elevers inflytande i skolan.På andra punkter är vi dock fortfarande kritiska tillriksdagsmajoritetens beslut och har därför föreslagitförändringar.Den formulering av skolans värdegrund som förankrad i"etik och västerländsk humanism" tog riksdagenställning till i oenighet. Vi motsatte oss detta begreppeftersom det kan leda till missuppfattningen att skolan tarställning i konfessionella frågor. Vi kan nu konstatera attregeringen valt att formulera sig annorlunda vilket vivälkomnar och kan acceptera som en kompromiss. Det viktigasteär ändå att skolan skall vara fri från ställningstagande tillförmån för någon enskild religion.När det gäller tim- och kursplaner bör de utformas så attmålen för skolan uppnås på bästa sätt och att elevernas skoldagblir varierad och ger goda möjligheter att tillämpa teoretiskakunskaper i praktiken. Därför har vi föreslagit en delförändringar. De natur- och samhällsorienterande ämnesområdenaborde ha fått gemensamma kursplaner. Barn- och ungdomskunskapborde ha ingått i det samhällsorienterande ämnesblocket och därfått en egen beskrivning av ämnet. Vi anser att det minskadeutrymmet för naturorienterande ämnen allvarligt riskerar attytterligare försämra elevernas kunskaper på detta område ochdärmed också försvåra rekryteringen till fortsatta studier.Ämnena slöjd samt idrott och hälsa borde ha fått ytterligaretimtid. Praktisk arbetslivsorientering borde ha fått egentimtid i timplanen för att garantera alla elever möjlighetertill sådan kontakt med arbetslivet. Vi anser också att studie-och yrkesorienteringens roll borde ha tydliggjorts.Svenska som andra språk borde ha fått en egen kursplan föratt stimulera utvecklingen av ämnet och för att tydliggöra attsådan undervisning ställer andra krav än undervisning i svenskasom modersmål.Skolverkets utvärdering, Bilden av skolan, visar myckettydligt att skolan måste utveckla ett aktivt och undersökandearbetssätt. Det ökar elevernas förmåga att ifrågasätta ochanalysera och sätta in kunskaperna i sitt sammanhang. Det bordeha tydliggjorts i läroplanen.Med hänsyn till att regeringen nu fastställt läroplanen förgrundskolan finner vi det inte meningsfullt att ånyo reserveraoss till förmån för våra förslag. Vi kommer att följagenomförandet av den nya läroplanen. Utifrån de problem ochbrister den nya läroplanen visar sig ha i mötet medverkligheten ämnar vi återkomma med förslag till förändringar.Detsamma gäller de frågor som rör läroplanerna förgymnasieskolan och komvux. Vi menar att det finns anledning attsärskilt uppmärksamma effekterna av den gemensamma läroplanenvad gäller vuxenutbildningens speciella särart i fråga ompedagogik pch metodik.På vårt initiativ tillsätts en parlamentarisk kommission meduppdrag att följa utvecklingen i gymnasieskolan.2. Försöksverksamhet i religionskunskap (mom. 4), , , , , och (alla s) anför:Det är angeläget att är tydlig när det gällerskolans förhållande till olika religioner. Vi betonar därföratt det inte är skolans uppgift att ge konfessionellundervisning.Vi vill dock, med anledning av skrivningen om möjlighetenatt, inom ramen för elevens eget val, i ämnet religion geundervisning "som står i överensstämmelse med dennes (elevens)egen trosuppfattning", understryka att också denna undervisningskall omfattas av samma grundläggande syn.Det bör också betonas att all undervisning i grundskolanskall vara öppen för alla elever, oavsett trosuppfattning.3. Skolmiljön (mom. 37), , , , , och (alla s) anför:Socialdemokraterna har vid upprepade tillfällen föreslagitriksdagen att ytterligare medel skall avsättas för reparations-och underhållsarbete i bl.a. skolan. Syftet med våra förslag ärdubbelt.