bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Förutsättningen är att kommissionen godtar att dennationella regeln inte innebär godtycklig diskriminering ellerett förtäckt handelshinder.Jordbruksutskottet redovisar också mer detaljerat innebördenav det femte åtgärdsprogrammet för miljön:I programmet slås fast att hänsyn till miljön skall tas vidalla viktiga politiska beslut inom gemenskapen och att EU skallsträva mot en långsiktigt hållbar utveckling som inte skadarmiljön eller naturresurserna. Miljöproblem skall förebyggas ochmiljöhänsyn skall integreras i alla samhällssektorer.Luftföroreningarna skall minska till en nivå som motsvarar vadnaturen tål med hänsyn till s.k. kritiska belastningsgränser.Extensiv odling skall uppmuntras för att minskaöverskottsproduktionen och bidra till en med hänsyn till miljönhållbar jordbruksproduktion.Ett flertal motioner har väckts med anledning av detta avsnitti propositionen.I den socialdemokratiska partimotionen U16 framhålls att detbehövs en betydligt mer handlingsinriktad strategi gentemot EUän den som den tidigare regeringen lade fram i sin skrivelse(1992/93:255) för (yrkande 3). Motionärernaunderstryker att motionen inte ger en helhetsbild avsocialdemokraternas EU-politik utan enbart bör ses som enreaktion på den förra, borgerliga, regeringens proposition. Densocialdemokratiska regeringen kommer på andra sätt attredovisa den politik som regeringen avser att driva i EU vid etteventuellt medlemskap. bör ge regeringen i uppdrag attåterkomma med en mer grundlig redovisning av dettamiljöpolitiska arbete i början av 1995.Med tanke på att resurser är förhållandevis småkommer vi att vara tvungna att hårt prioritera de för ossviktigaste områdena, framhåller motionärerna. Det gällerutsläppsbegränsningar inom EU för att klara våra miljömål, i defall det handlar om långväga föroreningar. Särskilda åtgärderkrävs för att minska utsläppen av försurande och gödande ämnen.Det är särskilt viktigt att få ner utsläppen frånenergiproduktion och trafik (yrkande 4). EG:s varubestämmelserinklusive kemikaliehantering är andra områden som skallprioriteras (yrkande 5). Våra tankar om sektorsansvar för miljönmåste få genomslag i EU både inom trafik- och energisektorn, menockså inom jordbruket (yrkande 7).För att ett litet land som skall kunna påverka EU:smiljöarbete krävs information om svensk miljöpolitik på fleraspråk samt att resurser finns för utarbetande av nya förslag ochbakgrundsinformation (yrkande 8).Vad gäller miljöpolitiken är det särskilt viktigt att Sverigeaktivt påverkar för att:minska utsläppen av försurande och gödande ämnen,förbättra kemikaliekontrollen i EU-länderna,via avgifter och andra styrmedel minska koldioxidutsläppenförbättra miljön i ÖsteuropaSärskild vikt skall lägga vid att påverka EU på deområden där medlemskapsförhandlingarna drivit fram översyn avEU:s regler. Det gäller speciellt kemikalieområdet. Men äventrafik- och energisektorn är viktiga. skall arbeta föratt miniminivåerna för beskattning av bensin och diesel höjsliksom att svavelhalten i eldningsolja regleras.Samarbetet för att minska utsläppen av miljöföroreningar tillÖstersjön bör bli en del i ett aktivt EU-arbete där tarpå sig en ledande roll. Tydliga minimiregler bör införas omminskning av avfallsmängderna och producentansvar. Även på dettaområde måste agera för ökad användning av ekonomiskastyrmedel (yrkande 9 i berörd del).I motion U15 (v) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande ommiljögarantin enligt artikel 100a.4 i . Enligtmotionen förtydligar ett fattat beslut av kommissionen,vilket inneburit godkännande av förbud motpentaklorfenol /PCP/, att det är förenat med avsevärda hinderatt använda denna miljögaranti. måste med kraft verkaför att enskilda länder i EU ges större möjligheter att införasträngare miljöregler.Jordbruksutskottet ansluter sig i väsentlig utsträckningtill vad som anförs i propositionen om politik påmiljöområdet inom Europeiska unionen. Utskottet delar dock denmening som framförs i den socialdemokratiska partimotionen U16,att en betydligt mer handlingsinriktad strategi behövs för attpåverka EU. En sådan strategi bör utarbetas och presenteras förriksdagen . De analyser ochriktningsangivelser som läggs fram i propositionen och somkompletterats i den socialdemokratiska motionen medtyngdpunktsförskjutning till förmån för vissa prioriteradeinsatsområden bör utgöra en god grund för en sådan strategi.Jordbruksutskottet anför vidare följande:Strategin bör ha som mål att högsta tillämpade ambitionsnivåpå miljöområdet bör gälla och att inte skall behövasänka några miljöstandarder till följd av medlemskapet i EU.Sverige skall vara drivande i EU:s miljöpolitik så att nyamiljöregler, såväl harmoniserande som minimiregler, sätts på såhög skyddsnivå som möjligt. Reglerna bör utformas somminimiregler, så att de tillåter en medlemsstat att vidtasträngare åtgärder och vara ett föredöme i miljöhänseende. Deenskilda länderna måste också få behålla sin frihet att användaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. En hög miljöprofil börsåledes hållas över hela fältet. Av resursskäl ochallmänpolitiska skäl är dock en noggrann prioritering nödvändig.Särskilt bör följande områden prioriteras, nämligen försurningenoch klimatet, avfallet och kretsloppet, kemikaliefrågorna samtde övergripande internationella frågorna.Utskottet vill betona vikten av att de svenska positionernainom EU-samarbetet presenteras och följs upp med kraft. Sommotionärerna framhåller krävs det information om svenskmiljöpolitik och resurser för utarbetande av nya förslag för attSverige som ett litet land skall kunna påverka EU:smiljöpolitik. Den svenska utrikesrepresentationen har enbetydelsefull roll att spela för att bevaka och på ett tidigtstadium i miljöarbetet kunna påverka EU-ländernas politik.Miljöarbetet berör många olika samhällsområden. För attSverige skall kunna påverka EU:s miljöpolitik krävs att våraföreträdare för olika samhällssektorer drar åt samma håll imiljöhänseende. Sektorsansvaret för miljön måste få genomslagi EU. Det gäller såväl trafik- och energisektorerna somjordbruket.Sverige bör verka för ett kraftfullt engagemang från EU:s sidanär det gäller internationell miljöpolitik. Miljöaspekterna påhandelspolitiken behöver lyftas upp både inom EU och inomVärldshandelsorganisationen . intar av tradition enframskjuten ställning i det mellanstatliga miljösamarbetet. Iglobala miljöfrågor som drivhusgasernas påverkan på klimateteller nedbrytningen av ozonskiktet bör som en del av EUäven fortsättningsvis spela en viktig roll. Motsvarande gäller idet regionala samarbetet inom . Den pågående försurningenav mark och vatten har särskilt stor betydelse i vårt eget land,och den är i stor utsträckning påverkad av gränsöverskridandemiljöstörningar. Från svensk sida bör vi även, som medlem iunionen, söka påverka miljöarbetet i Central- och miljö kommer att förbli av största betydelse försvensk miljöpolitik. Inom unionen bör särskilt verka föratt belastningen på reduceras.När det gäller insatserna för att minska koldioxidutsläppen --vilka i de samlade EU-länderna gemensamt är 30--40 gånger störreän i -- är det viktigt att bidrar till att enkostnadseffektiv politik förs inom EU. Att förändratransportsystemet i miljövänlig riktning utgör en av de svårasteoch viktigaste delarna av detta arbete. Huvudinriktningen avEU:s miljöpolitik inom denna sektor bör vara att skapaett miljövänligt och hållbart transportsystem.Förhandlingsresultatet avseende kemikalier innebär att EGskall genomföra en översyn av gemensamma regler om kemikalier påde områden där har strängare krav. Därvid kommer manfrån svensk sida att kunna fortsätta det arbete som bedrivs avbland andra Kemikalieinspektionen för att skärpa påområdet och främja en utveckling mot mindre skadliga produkter.Det är viktigt att få full förståelse för vikten avproducentansvar, utbytesprincipen och en strikt tillämpning avförsiktighetsprincipen.Kretsloppsanpassning av varusektorn och avfallshanteringen ärytterligare ett område som bör prioriteras i EU-arbetet. Sverigebör verka för att principen om kretsloppsanpassning av samhälletfår genomslag inom EU.Sverige bör också ge aktivt stöd åt femtemiljöhandlingsprogram vilket kortfattat refererats i deninledande framställningen.Jordbruksutskottet erinrar avslutningsvis om att Miljö- ochnaturresursdepartementet lagt fram en promemoria medförslag om det svenska miljöarbetet i EU (Ds 1994:126). Ipromemorian lyfts särskilt fram försurning, klimat, avfall,kretslopp, kemikaliefrågor och de övergripande internationellafrågorna som speciellt prioriterade områden. Här föreliggersåledes på väsentliga områden en samstämmighet mellan densocialdemokratiska regeringen och motionerna. De övervägandensom görs i propositionen leder också till slutsatsen att detfinns en betydande enighet över partigränserna om inriktningenav det svenska miljöarbetet i EU. För att ytterligare markeraden svenska inställningen anser jordbruksutskottet emellertidatt bör göra ett särskilt uttalande i denna fråga.Utrikesutskottet delar de bedömningar som gjorts avjordbruksutskottet i dessa frågor. Med hänvisning till vad somovan anförts bör således med anledning av motion U16(s) yrkandena 3--5, 7--8 samt 9 (i berörd del) som sin mening geregeringen till känna vad jordbruksutskottet anfört om Sverigesmiljöpolitik i Europeiska unionen.Med anledning av förslag i motion U15 yrkande12 om miljögarantin enligt artikel 100a.4 i Romfördragethänvisar jordbruksutskottet till vad som anförts i yttrandetom denna (citerat ovan). Därav framgår att harmonisering avtekniska regler rörande bl.a. miljöskydd enligt Romfördragetskall baseras på en hög skyddsnivå (artikel 100a.3). Tendensen iEU går också i riktning mot påtagligt ökade krav i dessahänseenden. I första hand bör man givetvis från svensk sidapåverka reglerna redan i samband med att de antas. Om å andrasidan det i undantagsfall skulle visa sig nödvändigt att avmiljöskäl tillämpa strängare regler än EG:s, bör , vilketockså framhålls i propositionen, inte tveka att utnyttja demöjligheter som ges i fördraget.Jordbruksutskottet anför vidare följande:Handläggningen i EU av det fall som åberopas i motionen,nämligen förbud mot polyklorfenol (PCP), visar attkommissionen har att noga utreda frågan om grunden till ettutnyttjande av miljögarantin. Frågan fick stor publicitet våren1994 då på formella grunder ogiltigförklaradekommissionens godkännande av PCP-förbud ochåterförvisade ärendet till kommissionen för förnyad prövning.Kommissionen har därefter återkommit med en fördjupadredogörelse för skälen till sitt godkännande av förbudet. Idetta senare beslut konstateras att förbudet icke utgör etttekniskt handelshinder. Vidare hänvisas till att PCP -- ettgiftigt träskyddsmedel som även innehåller dioxiner -- använts iTyskland betydligt mer än i flertalet grannländer, bl.a.inomhus. Halterna uppges dock ha sjunkit sedan förbudetinfördes. I beslutet meddelas slutligen att kommissionen begärten rapport om möjligheten att byta ut PCP för att helt kunnaförbjuda ämnet i EU vid årsslutet.Utskottet har i den föregående framställningen betonat viktenav att utformas som minimiregler, så att detillåter en medlemsstat att vidta strängare åtgärder, liksom attde enskilda länderna måste få behålla sin frihet att användaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Detta uttalande synesägnat att i väsentlig grad tillgodose synpunkterna i motion U15(v) yrkande 12. Motionen bör inte föranleda något särskiltuttalande av riksdagen.Med hänvisning till vad jordbruksutskottet anfört ovanbetraktar utrikesutskottet därmed motion U15 (v) yrkande 12som besvarat.18 EuratomFördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,Euratom, undertecknades som fördragetom upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen(). Euratom är, som nämnts ovan, en av de tregemenskaper som utgör de europeiska gemenskaperna.Euratoms centrala uppgift är enligt fördraget att bidra höjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna och tillutvecklingen av förbindelserna med övriga stater genom att skapade förutsättningar som behövs för en snabb organisation ochtillväxt av kärnenergiindustrierna. Uppgifterna enligt fördragetbör bedömas i ljuset av det politiska läge som rådde under1950-talet när det framförhandlades. Det fredsbevarande syftet,att ställa en potentiellt farlig verksamhet under gemensamkontroll, var därvid väsentligt. Man ville med hjälpav atomenergin göra energimässigt oberoende av omvärlden.Det gällde att skapa goda betingelser för en fortsatt snabbutbyggnad av industrin och att rättvist fördela det uran som manvid den tidpunkten antog vara en bristvara i världen.Som framgår av redovisningen i proposition 1994/95:19 ärförhållandena helt annorlunda än de som gällde dåEuratomfördraget undertecknades. Kärnkraftsindustrin är en mogenindustri, och behovet av forskning och utveckling ser heltannorlunda ut nu än . Synen på kärnkraften är dessutom enannan. Det råder överskott av uran på världsmarknaden, och dennasituation förutsätts i stort sett bestå.Detta har sammantaget lett till att Euratomfördraget delvis ärföråldrat. Delar av fördraget tillämpas inte enligt bokstaven,utan enligt en successivt utvecklad praxis. Andra delar avfördraget behandlar dock frågor som är aktuella.Exempel härpå är skapandet av en gemensam basnivå för strålskyddsamt kontrollen av att kärnmaterial inte används för andraändamål än dem för vilka de är avsedda (s.k. safeguards).En allmän utgångspunkt för vidmedlemskapsförhandlingarna har varit att säkerställa att Sverigeoch svenska företag vid tillämpningen av Euratomfördraget inteskall behandlas sämre än något annat land eller företag.Väsentligt har även varit att skall kunna bedriva sinegen politik beträffande kärnkraften och hanteringen avkärnavfallet.Förhandlingarna i denna del resulterade i att ochmedlemsländerna kom överens om en gemensam förklaringbeträffande tillämpningen av Euratomfördraget. Förklaringeningår i slutakten till det anslutningsfördrag som rör Sverigesmedlemskap i . Sammanfattningsvis påverkar en anslutning tillEuratom, enligt den bedömning som görs i propositionen, inte denpolitik vill föra beträffande kärnkraften ochhanteringen av kärnavfallet. Den svenska lagstiftningen behöverbara ändras i begränsad omfattning som en följd av anslutningen.Enligt vad som anges i propositionen avser regeringen återkommatill med förslag till de lagändringar som behövs.Propositionen har i den nu aktuella delen inte föranlett någramotioner.19 Jordbruk och fiskeJordbrukets och livsmedelsproduktionensmarknadsförutsättningar förändras väsentligt genom ett svensktmedlemskap i . Gränserna öppnas för handel och konkurrensenskärps. EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) kommer atttillämpas i och jordbruket får del av det stöd som finnsinom ramen för denna. I proposition 1994/95:75 har regeringenlämnat förslag till vissa lagstiftningsfrågor för att vid ettEU-medlemskap möjliggöra tillämpningen av de regelverk somgäller bl.a. för den gemensamma jordbrukspolitiken och dengemensamma fiskeripolitiken.Enligt proposition 1994/95:19 kommer intäkterna avproduktförsäljningen på kort sikt att minska medan intäkternafrån direktstöd kommer att öka. Den totala intäktsnivån kommeratt öka.Den svenska jordbruksproduktionen efteranslutning beräknas hamna på ungefär samma nivå som i dag.Däremot kan det bli förskjutningar mellan olikaproduktionsgrenar. Lönsamheten för spannmål förbättrasåtminstone på kort sikt, medan intäkterna i animaliesektorn kanbli mindre. Viktigt för jordbrukets lönsamhet blir de svenskaprodukternas förmåga att hävda sig när konkurrensen ökar.Flera produktionsområden styrs av att produktionen kvoteras.Detta sker på olika sätt inom olika områden. fick iförhandlingarna med EU kvoter som ganska väl överensstämmer meddagens produktion. För konsumenterna innebär fallandeproduktpriser totalt sett billigare livsmedel redan fråntidpunkten för medlemskap. Livsmedel kan dessutom bli billigareockså till följd av en ökad konkurrens och större varuutbudsamtidigt som en fortsatt hög livsmedelskvalitet kanupprätthållas.Vid ett medlemskap kommer olika former av stöd ochersättningar att delvis finansieras av EG, vilket innebär attden svenska statens utgifter för jordbruksstöd kommer attminska. Genom EG:s delfinansiering får ökade möjligheteratt bl.a. genomföra åtgärder på miljöområdet och åtgärder föratt förbättra förutsättningarna för en levande landsbygd.I propositionen anförs att som medlem i EU bör arbetaför en förenkling och avreglering av den gemensammajordbrukspolitiken.När det gäller fisket görs i propositionen bedömningen attvillkoren för den svenska fiskenäringen kommer att förbättrasvid ett EU-medlemskap till följd av tullfriheten, den någotutökade tillgången till resurser samt till EU:s strukturfonder.Någon gemensam skogspolitik finns inte inom EU. Ipropositionen anförs att det ligger i intresse att, motbakgrund av de vitt skilda förhållandena inom EU-området, hävdaen nationell skogspolitik även i fortsättningen. kommeratt verka för en modernisering av EU:s specialregleringar påskogsområdet.Beträffande rennäringen har ett särskilt sameprotokoll ianslutningsavtalet upprättats enligt vilket även ifortsättningen har rätt att inom traditionellt samiska områdenge samerna exklusiva rättigheter som har samband med derastraditionella levnadssätt.Renkött får saluföras inom EU:s medlemsstater om det slaktasenligt bestämmelser i ett särskilt direktiv. Fortsatt nationelltstöd kan ges till rennäringen under förutsättning att stödetinte leder till en ökning av den traditionella produktionsnivån.Huvuddelen av om livsmedel, veterinärafrågor, foder och frågor om växtodling omfattas av EES-avtalet.Avtalet trädde i kraft med undantag för dendel som avser de veterinära bestämmelserna. Dit hör, förutomfrågor om djurhälsa, hygienbestämmelser för livsmedel avanimaliskt ursprung. I den delen trädde avtalet i kraft den 1juli 1994. På de angivna områdena innebär följaktligen ettmedlemskap i begränsade förändringar i förhållande till vadsom redan gäller enligt . Beträffandeväxtskyddsfrågor finns i avtalet en gemensam förklaring sominnebär att kommer att konsultera EFTA-staternai samband med att man framlägger nya förslag på området.Jordbruks- och fiskeområdena behandlas förutom ipropositionens huvuddel även i bilaga 9, dvs. propositionens del2.Proposition nr 19 lades fram före årets riksdagsval av denförra regeringen. I en senare proposition, 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i , har den nuvarande regeringen lagt fram förslag tillriksdagen innefattande bl.a. ett miljöprogram för jordbruket ochstödet till jordbruket i norra . De kapitel i proposition1994/95:19 som rör samma eller närliggande områden behandlas medanledning härav inte i jordbruksutskottets yttrande tillutrikesutskottet liksom inte heller motioner i motsvarandeämnen. Proposition 75 jämte motioner behandlas ijordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU7.I jordbruksutskottets yttrande redovisas mer utförligt EG:sgemensamma jordbrukspolitik och konsekvenserna för svensktvidkommande av ett medlemskap i stort antal motioner har väckts med anledning av dessafrågor. Motionerna och jordbruksutskottets (i förekommande falläven annat berört utskotts) överväganden redovisas nedan underolika sammanfattande rubriker.Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EUI den socialdemokratiska partimotionen U16 yrkas på etttillkännagivande om livsmedelspolitiken (yrkande 10).Livsmedelspolitiken är ett område där medlemskapet innebär entydlig förändring, anför motionärerna. Medlemskap i innebärockså ett medlemskap i den gemensamma jordbruks- och dengemensamma fiskeripolitiken. Den borgerliga regeringen har underperioden --1994 genomfört en anpassning av den svenskapolitiken till förhållandena inom EU. Socialdemokraterna harkritiserat denna anpassning då den alltför ensidigt har gynnatproducenterna, medan konsumentperspektivet lyst med sinfrånvaro. Enligt motionärernas uppfattning hade den bästaförberedelsen varit att fullt ut genomföra beslut om enintern avreglering av den svenska jordbrukspolitiken. Denborgerliga regeringen har dock inte fullföljt beslutet.Subventioner och exportstöd har återinförts.Förädlingsindustrins marginaler har tillåtits öka sompriserna till bonden sänkts. En följd av borgerligregering är att skattebetalarnas kostnader för jordbruket ökat.Konsumentens intresse av bra mat till rimliga priser bördominera livsmedelspolitiken, anser motionärerna. EU:s politikpå livsmedelsområdet har emellertid en rad brister, anförs det imotionen. Enligt motionärernas mening är det angeläget att agerainom EU för att förstärka livsmedelskontrollen genom att inrättaen europeisk livsmedelsmyndighet, som skall finansieras inomFEOGA (Fond Européen d'Orientation et de Garantie Agricole, deneuropeiska jordbruksfonden). Vidare vill motionärerna ha tillstånd ett agerande inom EG för att förbjuda bestrålning avlivsmedel, öka livsmedlens tjänlighet genom fördjupadekvalitets- och hälsokrav samt införa en tydligare märkning avlivsmedel med avseende på ursprung och tillsatser.Vidare anförs i motion U16 (s) att ett medlemskap i -- till följd av den förändrade jordbrukspolitiken sominnebär att prisstöd ersätts med direktstöd samt att våragränser öppnas för import -- kommer att innebära en vissmatprissänkning. En framtida sänkning av tullar ochinförselavgifter, till följd av , kommer att inledaen friare handel också på en större världsmarknad, vilket kanskapa ytterligare vinster för konsumenten.Socialdemokraterna avser att, efter ett medlemskap, arbeta föratt förändra jordbrukspolitiken inom EU på en rad viktigapunkter. Deras förslag, anförs det i motionen, ligger i linjemed det förändringsarbete som inletts inom gemenskapen. Detviktigaste är en fortsatt och fördjupad CAP-reform efter 1997,anför motionärerna. Bl.a. bör priserna sänkas tillvärldsmarknadsnivå och gränsskyddet avskaffas.Jordbruksutskottet anför följande med anledning avovanstående motionsyrkande.Utskottet delar den syn som anläggs i motion U16, attjordbruks- och fiskeripolitiken är en del avlivsmedelspolitiken. Livsmedelspolitiken bör domineras avkonsumenternas intresse av bra mat till rimliga priser. Denanpassning av jordbrukspolitiken till förhållandena inom EU somägt rum har enligt utskottets meninggynnat producenterna alltför ensidigt. Konsumentperspektivet harinte givits tillräckligt utrymme.Sverige bör som medlem i Europeiska unionen arbeta för attförändra politiken på en rad viktiga områden inom ramen för detförändringsarbete som inletts med CAP-reformen. Den gemensammajordbrukspolitiken är en källa till budgetproblem. Enfortsatt och fördjupad CAP-reform som även omfattar trädgårds-och vinnäringen bör inriktas på en friare handel med livsmedelvilket i sin tur förutsätter en ökad livsmedelskontroll.Utskottet delar således motionärernas syn pålivsmedelspolitikens allmänna inriktning. Politiken bör ha detövergripande syftet attfå till stånd en mer rättvis fördelning av EU-medlemskapetskostnader och intäkter mellan konsumenter, skattebetalare ochbönder;bidra till en minskning av utgifterna över statsbudgeten tilljordbruket;begränsa jordbrukets negativa miljöpåverkan genom att bl.a.använda miljöavgifterna som ekonomiska styrmedel;öka jordbrukets positiva miljöpåverkan genom att prioriteraåtgärder för landskapsvård och ett bevarande av den biologiskamångfalden; samtöka den svenska livsmedelssektorns konkurrenskraft genom enmer offensiv konkurrenspolitik.Enligt utskottets mening ligger det anförda väl i linje medden inriktning av livsmedelspolitiken som den nuvaranderegeringen arbetar för. Något särskilt riksdagsuttalande medanledning av motion U16 yrkande 10 synes därför inte påkallat.I sitt yttrande till utrikesutskottet behandlar ävenlagutskottet det här aktuella motionsyrkandet (U16 (s)yrkande 10). behandlar i samband härmed också ettnäraliggande yrkande i motion U15. I motionenkritiseras om datummärkning av bröd och märkning avingredienserna i sammansatta livsmedel.