bet · GH01BoU15 · 1994-03-24 00:00:00 — Liksom tidigaresvarar kommunerna även framöver för bostadsförsörjningen, dockmed den skillnaden att varje kommun själv bestämmer på vilketsätt bostadsförsörjningsplaneringen och informationen ombostadsmarknaden skall ske.Det bör inte komma i fråga att mindre än ett årefter sitt beslut att upphäva vissa lagar som tidigare regleratkommunernas bostadspolitiska insatser skall lägga fram förslagför regeringen som går ut på att återinföra delar av dennalagstiftning. Motionerna Bo211 (s) yrkande 2 och Bo406 (s) om enutredning om en ny bostadsanvisningslag m.m. avstyrks.En mera specifik fråga tas upp i Ny demokratis partimotionBo250 yrkande 10. Motionärerna anser att ansvaret förbostadspolitiken helt borde vara en fråga. Detta i sintur betyder enligt motionärerna att såväl fastighetsskatt sombostadsbidrag behandlas i den kommunala budgeten. Först dåsammanfaller kommunernas och kommuninvånarnas intressen förett bra boende.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning omansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna beträffandebostadspolitiken. Det bör för övrigt inte ankomma på riksdagenatt lämna synpunkter på utformningen av kommunernasbudgetar. Ny demokratis partimotion Bo250 yrkande 10 avstyrks.Bostadsstöd till vissa grupper, regioner och åtgärder m.m.I motion Bo244 (s) yrkande 1 behandlas frågan om hur debostadspolitiska förändringarna har påverkat kvinnors situation.I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen i avsikt att fästa uppmärksamhet på att en utvecklingav bostäder och bostadsområden är nödvändig som mer tar hänsyntill kvinnors och barns krav.Motioner med liknande innehåll behandlade utskottet våren 1993vid beredningen av den forskningspolitiska propositionen (bet.1992/93:BoU23 s. 15--16). Även om den nu aktuella motionen haren något annorlunda inriktning än de som behandlades iutskottets "forskningsbetänkande" vill utskottet stryka undervikten av att utvecklingen av våra bostäder och bostadsområdensker också med hänsyn till de intressen som, enligtmotionärerna, kan ha speciell betydelse för kvinnor. Utskottethar självfallet ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller vikten av att våra bostäder ges en utformning som fyllerde behov som rimligen kan ställas på en god bostad. Att detekniska och ekonomiska villkoren i samhällsplaneringen ärviktiga men också kan vara eller upplevas som begränsande fårenligt utskottet inte innebära att berättigade hänsyn tillboendemiljön i vid mening eftersätts. Enligt utskottets meningsaknas grundad anledning befara att den omorientering avbostadspolitiken som pågår skulle ge sådant resultat. Attregeringen och ansvariga myndigheter, främst , följerresultatet av förändringarna av bostadsfinansieringen ochbyggreglerna tar utskottet för givet. Om dessa förändringarinnebär att bl.a. vissa miljökrav inte kan ges det genomslag debör ha, förutsätter utskottet att frågan aktualiseras i lämpligtsammanhang. Ett tillkännagivande enligt förslaget i motion Bo244(s) om en bostadspolitik för kvinnor kan vid dennauppfattning inte anses nödvändigt.De studerandes bostadssituation tas upp i motion Bo219 (s)yrkande 4. Mot bakgrund av en beskrivning av situationen iÖstergötland anför motionärerna att den bostadsbrist som inomkort kan förväntas uppstå i bl.a. utgör ett hot motmångas möjligheter att skaffa sig högre utbildning och att detdärför finns anledning att särskilt stimulera byggandet avbostäder för studerande.Den förda bostadspolitiken och för övrigt också den somväglett tidigare regeringar under en lång följd av år bygger påuppfattningen att berättigad efterfrågan av bostäder börtillgodoses utan att statsmakterna styr byggandet mot en visskategori på bostadsmarknaden. Detta synsätt är emellertid inteoförenligt med uppfattningen att det från tid till annan kanfinnas anledning att inrikta bostadsbyggandet på en viss typ avlägenheter. Det är främst kommunerna som har att svara förplaneringen av bostadsbyggandet. Utskottet kan inte delamotionärernas uppfattning om att ett riktad stöd är den rättaåtgärden för att komma till rätta med en eventuell brist påbostäder för studenter. Detta behov får lösas inom ramen förden "ordinarie" bostadsefterfrågan. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Bo219 (s) yrkande 4. Utskottet vill isammanhanget erinra om att det med nuvarande finansieringssystemrelativt sett är fördelaktigare att producera smålägenheter.Detta beror på förhållandet att det schablonbelopp som liggertill grund för beräkningen av bidragsunderlaget är mera ändubbelt så stort per kvadratmeter upp t.o.m. än förbidragsberättigade ytor därutöver. Enligt vad utskottet erfaritsatsar flera byggproducenter också på att utveckla lägenheterför en- och tvåpersonshushåll.I två motioner tas upp bostadsbyggandet i . Imotion Bo251 (s) yrkande 1 förordas ett riksdagenstillkännagivande om behovet av att bygga bostäder för ungdomaroch äldre i . Ett i huvudsak liknande yrkande försfram i motion Bo242 (s) yrkande 1.Beträffande dessa två motioner hänvisar utskottet till vadovan anförts beträffande ett bostadsbyggande förstudenter, nämligen att det är och har varit enuppgift främst för kommunerna att ytterst ta ansvar förbostadsbyggandet inom sitt område medan och regeringenhar att ombesörja att de ekonomiska och legala instrumententillskapas. Statsmakterna bör inte genom uttalande eller påannat sätt ingripa i denna process. Motionerna Bo242 (s) yrkande1 och Bo251 (s) yrkande 1 om bostadsbyggandet i Stockholmslän avstyrks med hänvisning till vad nu anförts.I motion Bo216 (v) föreslås ett tillkännagivande omekonomiskt stöd till delning av stora lägenheter.Ett motsvarande motionsyrkande har utskottet behandlat ochavstyrkt 1991 och 1992 i huvudsak med motiveringen attsärlösningar med den innebörd som föreslås i motionen inte börgenomföras. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Motionenavstyrks.Segregationen i boendet tas upp i motion Bo230 (s).Motionärerna förordar att skall föreslå regeringen atttillsätta en särskild arbets- eller beredningsgrupp med uppgiftatt studera segregationens orsaker, omfattning och följder ochföreslå konkreta åtgärder för att motverka denna. De beskriverhur segregationen enligt deras uppfattning tagit sig allttydligare uttryck och förstärkts av brister i bostadsmiljön ochi bostadens grannskap. Butiker och vårdlokaler läggs ned ochglesas ut liksom lokaler för kulturell verksamhet.Kollektivtrafiken byggs inte ut för att vara ett realistisktalternativ till bilen.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det ärviktigt att åtgärder vidtas mot segregationen i samhället.Miljön i vid mening måste utformas så att den bidrar till enfördjupad gemenskap mellan människor och så att i våra tätorterskapas goda möjligheter för ett mångkulturellt samhälle. Dettorde inte råda delade meningar om vikten att vara uppmärksam påoch ingripa mot tendenser till ökad segregation. Såväl dennuvarande som tidigare regeringar har också tillmätt frågan storbetydelse. Att vara observant på företeelsen som sådan är ettfortlöpande arbete även om skäl, från tid till annan, kan finnasatt vidta sådana särskilda utrednings- och beredningsinsatsersom motionärerna förordar. Utskottet förutsätter att regeringen,om så anses lämpligt, vidtar åtgärder med detta syfte utan enriksdagens begäran därom. Utskottet anser att också denovannämnda arbetsgruppen med uppgift att följabostadsförsörjningen för svaga hushåll har en roll isammanhanget. Sålunda skall gruppen bl.a. fortlöpande bedöma ombostadsförsörjningen för dessa hushåll fungerartillfredsställande eller om några åtgärder måste vidtas. Med detanförda avstyrker utskottet motion Bo230 (s) om en utredningom segregationen i boendet.Förslag om åtgärder som leder till sänkta hyresnivåer inyproducerade bostäder förs fram i motion Bo231 (v) yrkande 7.Hyran i de nyare fastigheterna bör sänkas för att undvika attännu flera lägenheter ställs tomma.Hur de åtgärder skall utformas som skall leda till det avmotionärerna önskade resultat framgår inte av motionen. Om derasavsikt är att regeringen och/eller skall ingripa i dedirekta hyresförhandlingarna, avvisar utskottet förslaget imotionen. Motionärernas förslag är för övrigt så oprecist attdet inte kan ligga till grund för en begäran tillregeringen om hyresnivån i nyare bostäder. Motion Bo231 (v)yrkande 7 avstyrks med hänvisning till vad nu anförts.I två motioner tas upp verksamheter som berör . Imotion Bo239 (s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om det till verket knutna . Innebörden avförslaget i motion A453 (v) yrkande 11 är att skallutarbeta ett program för ekologiskt byggande och boende istorstadsmiljö.Vad gäller verksamheten vid anförs ibudgetpropositionen (bil. 8 s. 127) att i en utredning om rådetsframtida ställning som gjorts förordas en fortsatt anknytningtill . Även regeringen anser att rådet bör vara kvar. Ibudgetpropositionen anförs att rådets verksamhet, i avvaktan påatt en extern finansiering blir möjlig, måste finansieras avBoverket.I motion Bo239 (s) anförs att det finns ett värde i enfortsatt anknytning till , varför åtminstone någon delav finansieringen även fortsättningsvis bör ske genom verket.Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning omatt olika möjligheter bör undersökas beträffandefinansieringen av verksamhet. börinte genom ett uttalande eller på annat sätt binda de fortsattaövervägandena beträffande den framtida finansieringen av rådetsverksamhet. Ett tillkännagivande enligt förslaget i motion Bo239(s) kan inte anses nödvändigt. Motionen avstyrks.Med anledning av förslaget i motion A453 (v) yrkande 11 om etttillkännagivande till regeringen om att bör ges iuppdrag att utreda ekologiskt byggande och boende istorstadsmiljö vill utskottet erinra om att verket enligt sininstruktion är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggdmiljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering,byggande och boende och att verket därmed får anses ha ettansvar även för den genom motionen aktualiserade frågan. Vad rörfrågor om ekologiskt byggande m.m. har verket också tagitinitiativ i avsikt att fästa uppmärksamhet på frågan omekologiskt riktig utformning av bostadsmiljöer. Genom seminarieroch kurser försöker verket sprida och fördjupa kunskapen omekologiskt byggande. Det kan upplysas att vid de s.k. Plan- ochbyggdagarna den 4--bl.a. frågan omkretsloppslösningar för byggande och förvaltning kommer att ståpå dagordningen.Vad nu anförts innebär, enligt utskottets uppfattning, att denav motionärerna aktualiserade frågan om ekologiskt byggandei storstadsmiljö uppmärksammas av . Ett tillkännagivandeenligt motion A453 (v) yrkande 11 kan sålunda inte ansesnödvändigt.Ett bostadsdepartementDen anmälde statsministern i kammaren destatsråd som han utsett att tillsammans med honom ingå iregeringen. I detta sammanhang anmäldes att det förutsågs attBostadsdepartementet skulle upphöra. Så skedde också /92.Genom motioner har frågan om ett bostadsdepartementaktualiserats i såväl 1993 som 1994. De motioner ifrågan som är aktuella är motionerna Bo202 (s) yrkande 3,Bo204 (s) yrkande 2 och Bo215 (v). Sammanfattningsvis föreslårmotionärerna att som sin mening ger regeringen tillkänna om att ett bostadsdepartement inrättas. Ettbostadsdepartement anges vara viktigt för att skapa enkonsistent bostadspolitik och göra det möjligt att utkräva detpolitiska ansvaret.De ärenden som i den förra regeringen handlades i dåvarandeBostadsdepartementet har i den nuvarande splittrats upp på sjustatsråd i lika många departement. Utan att i detta sammanhangdiskutera bostadspolitikens innehåll och utformning -- det hargjorts ovan i detta betänkande -- måste konstateras attsplittringen milt uttryckt skapat stora svårigheter för depersoner, myndigheter och organisationer som är involverade ibostadsbyggandet och i förvaltningen av bostäder. Attsplittringen också skapat problem för dem som producerarbostäder, för byggmaterialindustrin och för hela byggpolitikenfinns många bevis på; inte minst har utskottet genom skrivelseroch på andra sätt uppmärksammats på de svårigheter som densplittrade och orationella organisationen av bostadsfrågorna ochav byggpolitiken i regeringens kansli inneburit.Utskottet vill som underlag för sina påståenden lämna någraexempel på vad avsaknaden av ett Bostadsdepartement -- eller ivart fall av en minister med ett samlat ansvar förbostadspolitik, bostadsförsörjning och för byggpolitiken --inneburit för alla dem som kommit att drabbas av regeringensbrist på förståelse för behovet av en bättre organisation av bostadsfrågorna i vid mening.Ett av de senaste exemplen på regeringens ointresse, oviljaoch kanske också oförmåga att ge de bostads- och byggpolitiskafrågorna den seriösa behandling de onekligen förtjänar ärregeringens agerande -- eller snarare brist på agerande -- närdet gäller att tillskapa ett s.k. ROT-program (=reparationer, om- och tillbyggnad) för bostäder och för olikatyper av lokaler. Trots att AMS och hösten 1993uppmärksammade regeringen på behovet av ett sådant program ochlämnade förslag till hur det skulle kunna finansieras fanns ibudgetpropositionen inga kommentarer till de båda verkensframställning, än mindre något förslag till ett program. Iavsikt att få till stånd ökade ROT-insatser har därföri beslutat bemyndiga regeringen att inom en ram om1 utarbeta ett ROT-program. Ett annatexempel på regeringens handlingsförlamning gäller detROT-program som sattes i gång . Inte heller då visaderegeringen prov på handlingskraft, tvärtom lade regeringen i1993 års budgetproposition fram förslag om försämrademöjligheter att genomföra angelägna ombyggnader ibostadsbeståndet. Också då beslöt att skapa ettROT-program.Ytterligare exempel på hur avsaknaden av en sammanhållenbostadspolitik inom regeringen skapar osäkerhet och förvirringär det faktum att ansvaret för det generella bostadsstödet --räntebidragen -- och det individuella -- bostadsbidragen --åvilar olika statsråd. och regeringen har i skildasammanhang givit uttryck för uppfattningen att bostadsbidragensjälvfallet är en del av det bostadspolitiska stödsystemet.Detta konstaterande har emellertid för regeringens del inteinneburit att ansvaret för frågorna samordnats hos ett statsråd,något som i sin tur fått till följd att förslag ombostadsbidragens utformning synes beslutas utan att vederbörlighänsyn tas till förslagen om utformning av räntebidragen.Många andra exempel kan ges på de problem som regeringensuppsplittring av bostadsfrågorna inneburit.Frågan om att på nytt inrätta ett bostadsdepartement harförutom genom motioner aktualiserats i vid fleratillfällen av företrädare för (s), (nyd) och (v). Vid åtminstonefyra tillfällen har interpellationer eller frågor framställts.Senast framställdes en fråga . Något svar pådenna lämnades aldrig. Möjligen finner regeringen det inte mödanvärt att längre diskutera den i . Detta är i så fallmycket beklagligt och kan tyvärr inte tolkas på annat sätt änatt regeringen inte har intresse för de bostadspolitiskafrågorna.Utskottet är medvetet om att regeringen själv har att avgörahur den vill organisera sitt arbete. Trots denna omständighetfinner utskottet så stora svårigheter vara förknippade medavsaknaden av ett bostadsdepartement eller med ett statsråd meddet övergripande och sammanhållande ansvaret för bostads- ochbyggpolitiken att utskottet vill föreslå att som sinmening ge regeringen till känna att ett bostadsdepartement börinrättas eller att de ärenden som handlades inom det tidigarebostadsdepartementet anförtros ett statsråd och inte som nufördelas på sju. Det är utskottets övertygelse att enorganisatorisk förändring inom regeringens kansli i enlighet medvad nu förordats skulle vara till gagn för det bostads- ochbyggpolitiska arbetet i vid mening och därmed skapa bättreförutsättningar för att föra ut och skapa intresse för dessaviktiga frågor hos de boende och hos de företag m.fl. som ägnarsig åt produktion och förvaltning av bostäder och förbyggmaterialindustrin.Att utskottet förutsätter att har denna uppfattningär i och för sig inte ägnat att förvåna då alltsedanenkammarreformen haft en sammanhållen behandling av frågor ombostäder och byggande i ett utskott. Detta får ses som ettuttryck för att anser dessa frågor vara ett så viktigtpolitikerområde att de bör hållas samman och inte splittras.Utskottet föreslår att med anledning av motionernaBo202 (s) yrkande 3, Bo204 (s) yrkande 2 och Bo215 (v) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet nu anfört omorganisationen av de bostadspolitiska frågorna i regeringenskansli. Ett genomförande av utskottets förslag innebärförändringar på anslaget m.m. Det tillkommandebehovet av belastning på anslaget kan tillgodoses genomöverskridande. Finner regeringen denna ordning mindre lämpligutgår utskottet från att regeringen, innan de organisatoriskaförändringarna införs, i kompletteringspropositionen 1994 elleri annat lämpligt sammanhang förelägger de förslag somden nu diskuterade frågan kan föranleda.Anslag m.m.För vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus utgår bidrag enligt förordningen (1983:974) omstatligt räntestöd vid förbättring av bostadshus, s.k. RBF-stöd.Bidrag utgår av den beräknaderäntekostnaden för bidragsberättigade åtgärder. Till grund förränteberäkningen ligger en i huvudsak schablonmässigt beräknadkostnad för de utförda åtgärderna. Bidragstiden är 10 eller 20år beroende på hur åtgärderna kan nyttiggöras.Det statsfinansiella läget har enligt budgetpropositionen(bilaga 8 s. 130) framtvingat ett omfattande program försanering av statens utgifter i syfte att komma till rätta medde strukturella problemen i statens finanser. Enligtpropositionen förutsätter programmet en årlig omprövning avstatens utgifter för olika ändamål. Inom ramen för dennaomprövning anges att utgifterna för räntesubventioner tillbostäder behöver minskas med för helt årinför /95 utöver de minskningar som följer avredan fattade beslut. Enligt regeringens bedömning bör denytterligare utgiftsbegränsningen tas ut inom det s.k.RBF-stödet. För att uppnå den förutsatta utgiftsminskningenföreslås därför att bidragsandelen för RBF-stödet sänks från25 % till 20 %.Regeringen föreslår att till räntebidrag m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på 25 600miljoner kronor.Regeringsförslaget om ändringar i RBF-stödet avvisas i motionBo232 (s) yrkande 5. Enligt motionärerna är ett oförändrat stöden förutsättning för att planerade underhålls- ochreparationsåtgärder skall komma till stånd och för attbyggarbetsmarknaden skall få en välbehövlig stimulans.Den av regeringen föreslagna förändringen ingår alltså som endel i programmet för sanering av statens finanser. Det ärgivetvis av stor vikt att den årliga omprövningen av statensutgifter för olika ändamål kan genomföras på ett sådant sätt attde uppsatta målen för utgiftsminskningarna kan uppnås.Bostadsutskottet anser mot denna bakgrund att börbifalla regeringsförslaget om minskad bidragsandel förRBF-stödet. Motion Bo232 (s) yrkande 5 avstyrks således.Utskottet vill erinra om att för reparationer och underhåll somgenomförs 1993 och 1994 kan fastighetsägaren utnyttjaRBF-stöd och skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete påbostadshus. Regeringens förslag om anslag till räntebidragtillstyrks.Vad i budgetpropositionen föreslagits om anslag i övrigtsåvitt frågan behandlas i detta betänkande har inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande.Detta innebär att utskottet föreslår att /95 anvisar tillBoverket: Förvaltningskostnader ett ramanslag på 138 879 000kr,: Uppdragsverksamhet ett obetecknat anslag på1 ,Investeringsbidrag för bostadsbyggande ett förslagsanslag på800 ,Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder ihyres- och bostadsrättshus ett förslagsanslag på 50 000 000kr,Vissa lån för bostadsbyggande ett förslagsanslag på1 ,: Förvaltningskostnader ettramanslag på ,: Garantiverksamhet ettförslagsanslag på . beträffande en utredning om bostadpolitikenatt avslår motionerna 1993/94:Bo202 yrkandena 1, 5och 6, 1993/94:Bo204 yrkande 1, 1993/94:Bo211 yrkande 1,1993/94:Bo214, 1993/94:Bo218, 1993/94:Bo231 yrkande 6,1993/94:Bo240 och 1993/94:Bo242 yrkande 2,res. 1 (s)2. beträffande en utredning om samhällsförändringen m.m.att avslår motion 1993/94:Bo250 yrkandena 2 och 12,res. 2 (nyd)3. beträffande reduktion av räntebidragenatt avslår motionerna 1993/94:Bo202 yrkande 2,1993/94:Bo231 yrkande 1 och 1993/94:Bo232 yrkande 1,res. 3 (s)4. beträffande bostadskreditmarknadenatt avslår motionerna 1993/94:Bo202 yrkande 4,1993/94:Bo232 yrkande 12 och 1993/94:Bo246,res. 4 (s)5. beträffande subventionsräntanatt avslår motion 1993/94:Bo250 yrkande 3,6. beträffande bosparandeatt avslår motionerna 1993/94:Bo221 yrkande 2 och1993/94:Bo225, denna motion i motsvarande del,res. 5 (s)7. beträffande nettoaviseringatt med anledning av motion 1993/94:Bo248 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. beträffande utredning om en ny bostadsanvisningslagm.m.att avslår motionerna 1993/94:Bo211 yrkande 2 och1993/94:Bo406,res. 6 (s)9. beträffande utformningen av kommunernas budgetaratt avslår motion 1993/94:Bo250 yrkande 10,res. 7 (nyd)10. beträffande en bostadspolitik för kvinnoratt avslår motion 1993/94:Bo244,res. 8 (s)11. beträffande bostäder för studenteratt avslår motion 1993/94:Bo219 yrkande 4,res. 9 (s)12. beträffande bostadsbyggandet i länatt avslår motionerna 1993/94:Bo242 yrkande 1 och1993/94:Bo251 yrkande 1,men. (v) - delvis13. beträffande ekonomiskt stöd till delning av storalägenheteratt avslår motion 1993/94:Bo216,men. (v) - delvis14. beträffande en utredning om segregationen i boendetatt avslår motion 1993/94:Bo230,res. 10 (s)15. beträffande hyresnivån i nyare bostäderatt avslår motion 1993/94:Bo231 yrkande 7,men. (v) - delvis16. beträffande finansieringen av Stadsmiljörådetsverksamhetatt avslår motion 1993/94:Bo239,17. beträffande ekologiskt byggandeatt avslår motion 1993/94:A453 yrkande 11,men. (v) - delvis18. beträffande organisationen av de bostadspolitiskafrågorna i regeringens kansliatt med anledning av motionerna 1993/94:Bo202yrkande 3, 1993/94:Bo204 yrkande 2 och 1993/94:Bo215 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 11 (m, fp, c, kds)19. beträffande anslag till räntebidragatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga 8och med avslag på motion 1993/94:Bo232 yrkande 5 godkänner vadi propositionen föreslagits i fråga om räntestöd för reparationoch underhåll av hyres- och bostadsrättshus och tillRäntebidrag m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på 25 ,res. 12 (s)20. beträffande anslag i övrigtatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga 8för /95 anvisar tilla) : Förvaltningskostnader ett ramanslag på138 ,b) : Uppdragsverksamhet ett obetecknat anslag på1 ,c) Investeringsbidrag för bostadsbyggande ettförslagsanslag på ,d) Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärderi hyres- och bostadsrättshus ett förslagsanslag på50 ,e) Vissa lån för bostadsbyggande ett förslagsanslag på1 ,f) : Förvaltningskostnader ettramanslag på ,g) : Garantiverksamhet ettförslagsanslag på 1 000 kr.Stockholm den 24 mars 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (), (), (),(), (), (),(), (), (), Bo GJenevall (nyd), (), (),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () varitnärvarande vid den slutliga behandlingen av ärendet. En utredning om bostadspolitiken (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Sedan några" och på slutar med "om bostadspolitiken"bort ha följande lydelse:Bostaden är en grundläggande social rättighet i likhet medarbete, utbildning och sjukvård. Allas rätt till en god bostadär det grundläggande målet för den sociala bostadspolitik varsgrundvalar skapades efter och som sedan dessvarit mycket framgångsrik. Den har lett till att vårt land haren bostadsstandard som hör till världens högsta.