bet · GI01AU4 · 1994-12-06 00:00:00 — Om arbetsgivaren inte är bunden av något kollektivavtal alls, är arbetsgivaren skyldig att förhandla enligt 11 § med alla berörda arbetstagarorganisationer i frågor som rör uppsägning på grund av arbetsbrist eller en sådan övergång av ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet som omfattas av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Detta gäller dock inte om arbetsgivaren endast tillfälligt inte är bunden av något kollektivavtal.Nuvarande lydelse Regeringens förslag 15 §Förhandlingsskyldig part En part som är skyldig attskall själv eller genom förhandla skall självombud inställa sig vid eller genom ombud inställaförhandlingssammanträde sig vidoch, om det behövs, förhandlingssammanträdelägga fram motiverat och, om det behövs,förslag till lösning av lägga fram ett motiveratden fråga som förslag till lösning avförhandlingen avser. den fråga somParterna kan gemensamt förhandlingen avser.välja annan form för Parterna kan gemensamtförhandling än välja någon annan formsammanträde. för förhandling än sammanträde.Nuvarande lydelse Regeringens förslag En arbetsgivare skall i samband med förhandling inför beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist skriftligen underrätta motparten om 1. skälen till de planerade uppsägningarna, 2. antalet arbetstagare som avses bli uppsagda och vilka kategorier de tillhör, 3. antalet arbetstagare som normalt sysselsätts och vilka kategorier de tillhör, 4. den tidsperiod under vilken uppsägningarna är avsedda att verkställas, och 5. beräkningsmetoden för eventuella ersättningar utöver vad som följer av lag eller kollektivavtal vid uppsägning. Arbetsgivaren skall också lämna motparten en kopia av de varsel som har lämnats till länsarbetsnämnden enligt 2 a § första och andra styckena lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder.Nuvarande lydelse Regeringens förslag 28 §Övergår företag eller När ett företag, endel av företag från verksamhet eller en del av enarbetsgivare som är bunden verksamhet övergårav kollektivavtal till ny från en arbetsgivare somarbetsgivare, gäller är bunden av ettavtalet i tillämpliga delar kollektivavtal till en nyför den nye arbetsgivaren, arbetsgivare, genom endock ej i den mån han redan sådan övergång somär bunden av annat omfattas av 6 b § i lagenkollektivavtal. (1982:80) om anställningsskydd, gäller avtalet i tillämpliga delar för den nya arbetsgivaren. Detta gäller dock inte om den nya arbetsgivaren redan är bunden av något annat kollektivavtal som kan tillämpas på de arbetstagare som följer med.Nuvarande lydelse Regeringens förslagI fall som avses i första I det fall som avses istycket får första stycket fårarbetstagarparten säga upp arbetstagarparten säga uppavtalet avtalet inom trettio dagarefter det att den har efter det att den harunderrättats om underrättats omövergången. Görsuppsägning , uppsägning ,upphör avtalet att gälla upphör avtalet att gällavid övergången eller, om vid övergången eller, omuppsägningen sker efter uppsägningen görs efterövergången, vid övergången, vidtidpunkten för tidpunkten föruppsägningen. uppsägningen.Kollektivavtalet gäller ej gällerheller för den nye inte heller för den nyaarbetsgivaren, om den tidigare arbetsgivaren, om den tidigarearbetsgivaren säger upp arbetsgivaren säger uppavtalet före avtalet föreövergången. Görs ensådan uppsägning senare sådan uppsägning senareän före än föreövergången, gäller övergången, gällerdock avtalet för den nye dock avtalet för den nyaarbetsgivaren till dess sextio arbetsgivaren till dess sextiodagar har förflutit från dagar har förflutit frånuppsägningen. När arbetstagares anställningsavtal och anställningsförhållanden har övergått till en ny arbetsgivare enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd, är den nya arbetsgivaren skyldig att från övergången tillämpa anställningsvillkoren i det kollektivavtal som då gällde för den tidigare arbetsgivaren. Villkoren skall tillämpas på samma sätt som den tidigare arbetsgivaren var skyldig att tillämpa dessa villkor. Detta gäller dock inte sedan kollektivavtalets giltighetstid har löpt ut eller sedan ett nytt kollektivavtal har börjat gälla för de övertagna arbetstagarna.Sammanslås två eller Om två eller fleraflera arbetsgivar- eller arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisationer, arbetstagarorganisationerskall kollektivavtal, som slås samman, skallgäller för organisation kollektivavtal som gällersom upplöses, gälla för organisation somför den sammanslagna upplöses, gälla förorganisationen som om avtalet den sammanslagnahade slutits av denna. organisationen som om avtalet hade slutits av denna.Nuvarande lydelse Regeringens förslag Facklig vetorätt i vissa fall 38 §1 Innan en arbetsgivare beslutar att låta någon utföra visst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvid skall vara arbetstagare hos honom, skall arbetsgivaren på eget initiativ förhandla med den arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal för sådant arbete. Arbetsgivaren är vid förhandlingen skyldig att lämna den information om det tilltänkta arbetet som arbetstagarorganisationen behöver för att kunna ta ställning i förhandlingsfrågan. Första stycket gäller inte, om arbetet är av kortvarig och tillfällig natur eller kräver särskild sakkunskap och det inte är fråga om att anlita uthyrd arbetskraft enligt lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Första stycket gäller inte heller om den tilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar en åtgärd som har godtagits av arbetstagarorganisationen. Om organisationen i ett särskilt fall begär det, är arbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattar eller verkställer ett beslut. Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa ett beslut innan förhandlingsskyldigheten enligt första stycket har fullgjorts. Begärs förhandling enligt andra stycket, är arbetsgivaren inte skyldig att skjuta upp beslutet eller verkställigheten till dess förhandlingsskyldigheten har fullgjorts, om det finns särskilda skäl mot uppskov. I fråga om förhandling enligt första och andra styckena skall 14 § tillämpas.1 Förutvarande 38 § upphävd genom 1993:1498Nuvarande lydelse Regeringens förslag Har förhandling begärts enligt första eller andra stycket är arbetsgivaren skyldig att på begäran av arbetstagarorganisationen lämna sådan information om det tilltänkta arbetet som organisationen behöver för att kunna ta ställning i frågan.Regeringens förslag Utskottets förslag 39 §1Har förhandling enligt 38 Har förhandling enligt 38§ ägt rum och § ägt rum ochförklarar den centrala förklarar den centralaarbetstagarorganisationen arbetstagarorganisationeneller, om sådan inte finns, eller, om sådan inte finns,den arbetstagarorganisation den arbetstagarorganisationsom har slutit som har slutitkollektivavtalet, att den av kollektivavtalet, att den avarbetsgivaren tilltänkta arbetsgivaren tilltänktaåtgärden kan antas åtgärden kan antasmedföra att lag eller medföra att lag ellerkollektivavtal för arbetet kollektivavtal för arbetetåsidosätts eller att åsidosätts eller attåtgärden annars strider åtgärden annars stridermot vad som är allmänt mot vad som är allmäntgodtaget inom parternas godtaget inom parternasavtalsområde, får avtalsområde, fåråtgärden inte beslutas åtgärden inte beslutaseller verkställas av eller verkställas avarbetsgivaren. Vid upphandling enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling får en sådan förklaring göras endast om den grundar sig på omständigheter som sägs i 1 kap. 17 § eller 6 kap. 9--11 §§ nämnda lag.Regeringens förslag Utskottets förslag 40 §2Förbud enligt 39 § Förbud enligt 39 §inträder inte, om inträder inte, omarbetstagarorganisationen arbetstagarorganisationensaknar fog för sin saknar fog för sinståndpunkt. Förbudarbetsgivaren med stöd av inträder inte heller, om38 § tredje stycket arbetstagarorganisationen vidverkställt beslut i den offentlig upphandling harfråga som förhandlingen grundat sin förklaringavser, skall 39 § inte på andra omständighetertillämpas. än som sägs i 1 kap. 17 § eller 6 kap. 9--11 §§ lagen (1992:1528) om offentlig upphandling.1 Förutvarande 39 § upphävd genom 1993:14982 Förutvarande 40 § upphävd genom 1993:1498Regeringens förslag Utskottets förslag Har arbetsgivaren med stöd av 38 § tredje stycket verkställt beslut i den fråga som förhandlingen avser, skall 39 § inte tillämpas.Nuvarande lydelse Regeringens förslag 57 §1Arbetstagarorganisation skall skallersätta uppkommen skada, om ersätta uppkommen skada, omden i tvist som avses i 33 den i tvist som avses i 33eller 34 § har föranlett eller 34 § har föranletteller godkänt felaktig eller godkänt felaktigtillämpning av avtal eller tillämpning av avtal ellerav denna lag och av denna lag ochorganisationen har saknat fog organisationen har saknat fogför sin ståndpunkt i för sin ståndpunkt itvisten. Detsamma gäller om organisationen har saknat fog för förklaring enligt 39 §.Arbetstagarorganisation svarar vidare för skada, som tillfogasarbetsgivaren genom att företrädare för organisationen iförhållande till honom missbrukar sin ställning som ledamot isärskilt genom avtal inrättat beslutsorgan eller i sådanställning förfar grovt vårdslöst.Nuvarande lydelse Regeringens förslag 69 §2Föreskrifterna i 33--35 Föreskrifterna i 33--35 och§§ utgör inte hinder 39 §§ utgör intemot beslut enligt 15 kap. hinder mot beslut enligt 15rättegångsbalken. kap. rättegångsbalken.Denna lag träder i kraft . En arbetsgivareär dock inte skyldig att förhandla eller underrätta enligt denya bestämmelserna i 13 § andra stycket och 15 § andra stycket,om det skulle innebära att förhandling skulle ha inletts ellerunderrättelse skulle ha lämnats före ikraftträdandet.1 Senaste lydelse 1993:14982 Senaste lydelse 1993:1498Lagrådets yttrandeBilaga 3Ank. arbetsmarknadsutskottet Dnr 1994/95:19LagrådetUtdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-11-28Närvarande: justitierådet , justitierådet , regeringsrådet en lagrådsremiss har beslutat inhämta Lagrådets yttrande överfrågan om de i prop. 1994/95:76 föreslagna bestämmelserna omfacklig vetorätt, 38--40 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, står i överensstämmelse med lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling.Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessornLars Dirke.Remissen föranleder följande yttrande av Lagrådet:Förslaget i propositionen innebär, såvitt nu är i fråga, att i38--40 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL)åter förs in -- med vissa språkliga justeringar -- debestämmelser om särskild förhandlings- ochinformationsskyldighet för arbetsgivare och om vetorätt förarbetstagarorganisation, vilka upphörde att gälla den 1 januari1994.De nämnda bestämmelserna föreslås vara tillämpliga när enarbetsgivare vill besluta att låta någon utföra visst arbete förhans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvid skallvara arbetstagare hos honom. Av förarbetena till MBL framgår attdet i första hand är fråga om situationer där arbetsgivaren villlägga ut arbete på entreprenad eller hyra in arbetskraft frånnågon annan arbetsgivare.En arbetsgivare är enligt 38 § med vissa angivna undantagskyldig att ta upp förhandling med vederbörandearbetstagarorganisation och därvid lämna sådan information omdet tilltänkta arbetet som organisationen behöver för att kunnata ställning i förhandlingsfrågan. Har förhandling ägt rum kanden centrala arbetstagarorganisationen (undantagsvis annanarbetstagarorganisation) enligt 39 § förbjuda den åtgärd somarbetsgivaren vill vidta. Förutsättningarna för attarbetstagarorganisationen skall få lägga in sitt veto är att denav arbetsgivaren tilltänkta åtgärden kan antas medföra att lageller kollektivavtal för arbetet åsidosätts eller att åtgärdenannars strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternasavtalsområde.Av 40 § framgår att arbetsgivaren inte behöver åtlyda vetot omarbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt. haft fog för sitt veto men lägger arbetsgivarentrots detta ut arbetet blir han skyldig att betala skadeståndtill organisationen (54 §).Arbetsmarknadsutskottet har ställt frågan om de föreslagnabestämmelserna i 38--40 §§ MBL står i överensstämmelse med lagen(1992:1528) om offentlig upphandling (i det följande benämndupphandlingslagen). Genom den lagen, som trädde i kraft den 1januari 1994, har bl.a. ett EG-direktiv om offentligtjänsteupphandling införlivats med svensk rätt.Av intresse för den ställda frågans bedömning är särskiltbestämmelserna i 1 kap. 4, 17, 18, 22 och 23 §§upphandlingslagen. I 4 § anges att upphandling skall göras medutnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även iövrigt genomföras affärsmässigt. Anbudsgivare, anbudssökande ochanbud skall behandlas utan ovidkommande hänsyn. Av 17 § framgåratt vissa krav får ställas på leverantören, dvs. den som utförarbeten eller tillhandahåller tjänster. Sålunda kan enleverantör uteslutas från deltagande i upphandling bl.a. om hanär i konkurs eller är föremål för ansökan om konkurs, är dömdför brott avseende yrkesutövningen eller inte har fullgjort sinaåligganden avseende socialförsäkringsavgifter eller skatter.En leverantör kan enligt 18 § genom skriftliga bevis visa atthan uppfyller de krav som uppställs med stöd av 17 §. Denupphandlande enheten skall enligt 22 § anta antingen det anbudsom har lägst anbudspris eller det anbud som är det ekonomisktmest fördelaktiga med hänsyn till samtliga omständigheter. 23 §medger dock att anbud som är orimligt lågt kan förkastas. Enupphandlande enhet som bryter mot angivna bestämmelser blirenligt 6 kap. 6 § skadeståndsskyldig gentemot leverantörer somdärigenom orsakas skada.Vid offentlig upphandling av arbete eller tjänster kan sålundaen upphandlande enhet inte ställa större krav på leverantören änvad 1 kap. 17 § medger. Enheten har däremot ingen skyldighet attefterfråga de omständigheter som anges där eller att uteslutaleverantören från upphandlingen.Ett veto som grundas på någon omständighet som anges i 1 kap.17 § upphandlingslagen kan inte anses oförenligt med denna lag.Det förhållandet att den upphandlande enheten inte är skyldigatt utesluta en leverantör på grund av sådana omständighetersaknar därvid betydelse.Förutsättningarna för att kunna ställa krav på en leverantörär emellertid olika i 39 § MBL och 1 kap. 17 §upphandlingslagen. Enligt 17 § fordras sålunda att däri angivnaomständigheter inträffat medan det enligt 39 §, såvitt gälleråsidosättande av lag eller kollektivavtal, är tillräckligt attdet "kan antas" att omständigheten kommer att inträffa. kan således inlägga veto redan närendast presumtion för ett missförhållande föreligger. Härtillkommer att i vart fall rekvisitet i 39 § "att åtgärden annarsstrider mot vad som är allmänt godtaget inom parternasavtalsområde" synes ge utrymme för en arbetstagarorganisationatt ställa krav som går väsentligt utöver vad 17 § medger. Enupphandlande enhet kan således hamna i en situation där detföreligger risk för att enheten kan tvingas utge skadestånd leverantör, om ett veto följs, och tillarbetstagarorganisationen, om vetot inte åtlyds.Det anförda visar att den föreslagna bestämmelsen om fackligtveto i 39 § MBL inte står i överensstämmelse medupphandlingslagen. Bestämmelserna i 38 § MBL om särskildförhandlings- och informationsskyldighet kan däremot inte i siganses oförenliga med upphandlingslagen.Lagrådet vill peka på att en lösning av problemet skulle kunnavara att fall som omfattas av upphandlingslagen helt undantasfrån tillämpningen av reglerna om fackligt veto. Ett mindreingripande alternativ kunde vara att föreskriva att ett förbudenligt 39 § inte får vid offentlig upphandling stå i strid med 1kap. 17 § upphandlingslagen; detta alternativ påkallareventuellt jämkning av 40 §.Ur protokollet rätt utdraget betygar:/Namnteckning/yttrande1993/94:SkU7yBilaga 4ArbetstagarbegreppetTill arbetsmarknadsutskottetSkatteutskottet har beslutat att med eget yttrande överlämnamotion 1993/94:Sk802 av m.fl. (s) tillarbetsmarknadsutskottet. I sitt yttrande vill utskottet anföraföljande.I motionen efterlyses en tydligare definiering avlöntagarbegreppet så att inga möjligheter finns att gå vid sidanav lagar och avtal. Enligt motionärerna har utvecklingen gåttdärhän att företag som överväger att engagera en person för attutföra ett arbete kräver att den som utför arbetet skall haF-skattesedel. Motionärerna menar att införandet avF-skattesedel har inneburit problem när det gällt att hävdaanställningstryggheten och upprätthålla de lagar och avtal somgäller på svensk arbetsmarknad.Enligt bestämmelserna i uppbördslagen skall en skattsedel påpreliminär F-skatt utfärdas för en skattskyldig som bedrivernäringsverksamhet eller som kan antas komma att bedrivanäringsverksamhet (33 b §). Om någon vid sidan om sinanställning bedriver näringsverksamhet får både en F-skattesedeloch en A-skattesedel utfärdas. F-skattesedeln får då inteåberopas i anställningsförhållandet. Av F-skattesedeln skall isådant fall framgå att även en A-skattesedel har utfärdats (33b §). Om det är uppenbart att ett arbete har utförts undersådana förhållanden att den som har utfört arbetet är att ansesom anställd hos den som betalar ut ersättningen för arbetet,skall denne skriftligen anmäla förhållandet tillskattemyndigheten om den som tar emot ersättningen åberopar enF-skattesedel (40 a §). Underlåtenhet att göra anmälan kanmedföra att utbetalaren åläggs betalningsansvar för den skattoch de socialavgifter som mottagaren underlåter att betala (75 c§ resp. 16 § USAL).Syftet med lagstiftningen om F-skattebevis är främst att göradet möjligt för den som betalar ut ersättning för ett arbete attpå ett enkelt sätt och utan att behöva ta ställning till om ettanställningsförhållande föreligger eller ej få uppgift omhuruvida skyldighet att göra skatteavdrag och betala socialaavgifter föreligger eller ej. Den som har F-skatt betalar sinskatt och sina sociala avgifter själv. Den enda bedömning somskattemyndigheten gör vid prövningen av en ansökan omF-skatteregistrering är om näringsverksamhet bedrivs ellerkommer att bedrivas. Som framgår av redogörelsen ovan föreliggerdock en skyldighet för den som betalar ut ersättning för ettarbete att göra anmälan till skattemyndigheterna om, trotsförekomsten av F-skattebevis hos den som utfört ett arbete, detär uppenbart att denne är att anse som anställd hos utbetalaren.Görs ingen anmälan kan utbetalaren komma att åläggas solidarisktbetalningsansvar i fråga om obetalda skatter och avgifter. Ensådan fråga kan mycket väl tänkas uppkomma vid enefterhandskontroll av skattemyndigheterna.I sammanhanget vill utskottet meddela att utskottet nyligenbegärt att skattemyndigheternas tillämpning av reglerna omF-skattebevis skall tas upp inom ramen förSkattebetalningsutredningens (Fi 1993:07) arbete (bet.1993/94:SkU20 s. 11--12). Vad gäller den nu aktuella frågananser utskottet, med hänsyn till syftet medF-skatteregistreringen och till att skattemyndigheten alltsåinte har till uppgift att göra någon arbetsrättslig prövning,att ett F-skattebevis i och för sig inte bör tillmätas någonavgörande betydelse vid bedömningen av om ettanställningsförhållande föreligger eller inte. I så måtto hållerutskottet med motionärerna. Enligt utskottets uppfattning harmotionärerna inte lagt fram någon omständighet som kan motiveraen omprövning av förutsättningarna för utfärdande avF-skattebevis. Ett ställningstagande till den fråga motionärernatar upp bör enligt utskottets mening ske med utgångspunkt iarbetsrättsliga bedömningar. Utskottet överlämnar därförmotionen med detta yttrande till arbetsmarknadsutskottet förbehandling.Stockholm den 12 april 1994På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (),(), (), (nyd),(), (), (), KarlHagström (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Sammanfattning 1Propositionerna 3Uppvaktningar 3Yttrande 3Motioner 4Utskottet 10Inledning 10Allmän bakgrund 10Proposition 76 Förändring av vissa arbetsrättsligaregler 13Propositionens huvudsakliga innehåll 13Motioner med anledning av proposition 76 och andraanknytande motioner 14Utskottets överväganden 17Fråga om avslag på proposition 76 m.m. 17Den längsta tiden för anställning vid arbetstoppar ochprovanställning 19Turordningsreglerna 20Blockader mot enmans- och familjeföretag 21Vetoreglerna 21Antagande av lagförslagen, ikraftträdande m.m. 25Proposition 102 Övergång av verksamheter och kollektivauppsägningar 26Allmän bakgrund 26Företagsöverlåtelser -- nuvarande rättsläge 26Information och överläggning vid kollektiva uppsägningar-- nuvarande rättsläge 28Det huvudsakliga innehållet i proposition 102 28Övergångsdirektivet (77/187/EEG) 28Förändringar i LAS med anledning avövergångsdirektivet 29Förändringar i MBL med anledning avövergångsdirektivet 30Förändringar i annan lagstiftning 32Direktivet (75/129/EEG) om kollektiva uppsägningar 32Förändringar i MBL med anledning av direktivet omkollektiva uppsägningar 32Förändringar i annan lagstiftning med anledning avdirektivet om kollektiva uppsägningar 33Motioner med anknytning till övergångsdirektivet 34Utskottets överväganden 35Skyldigheten för att uppfylla EG-direktivenm.m. 35Tillämpning på sjögående fartyg 37Tillämpning i offentlig verksamhet 38Övergång och företrädesrätt i samband med konkurs m.m.38Rätt att stanna kvar i anställning hosöverlåtaren 39Uppsägningsförbudet i samband med övergångar 39Tillämpning av överlåtarens kollektivavtal 40Förslagen i övrigt i proposition 102 40Avslutande synpunkter 41Övriga frågor 42Arbetstagarbegreppet 42Saklig grund för uppsägning på grund avbrottmålsdom 43Tvåmånadersregeln i 7 § LAS 44Dispositiva återanställningsregler 45Upplösning av anställningsförhållandet enligt 39 § LAS45Förtursrätt för deltidsanställda 46Permittering 46De statliga grupplivförsäkringarna 47S.k. fallskärmsavtal 48Hemställan 53Reservationer1. Avslag på proposition 76 (mom. 1), (m, c, fp, kds) 602. Inriktningen av arbetsrätten (mom. 2), (m, c, fp,kds) 613. Inriktningen av arbetsrätten (mom. 2), (v) 624. Blockader mot enmans- och familjeföretag (mom. 6),(m) 635. Tillämpning på sjögående fartyg (mom. 9),(m, c, fp, kds) 646. Tillämpning i offentlig verksamhet (mom. 10), (m) 647. Övergång och företrädesrätt i samband med konkurs (mom.11), (m) 658. Rätt att stanna kvar i anställning hos överlåtaren(mom. 13), (m) 659. Tillämpning av överlåtarens kollektivavtal (mom. 15),(m, c, fp, kds) 6610. Tillämpning av överlåtarens kollektivavtal (mom. 15),(v) 6711. Lagförslagen i övrigt (mom. 16), (m) 6712. Lagförslagen i övrigt (mom. 16), (c, fp, kds) 6813. Lagförslagen i övrigt (mom. 16), (v) 6914. Saklig grund för uppsägning på grund av brottmålsdom(mom. 18), (m) 6915. Upplösning av anställningsförhållandet enligt 39 § LAS(mom. 21), (v) 7016. Permittering (mom. 23), (m) 71Särskilda yttranden1. Vetoreglerna (mom. 7), (m, c, fp, kds) 712. Tvåmånadersregeln i LAS (mom. 19), (v) 72BilagorLagförslagen i propositionerna 1994/95:76 och 1994/95:10273Av utskottet samordnade lagförslag i propositionerna1994/95:76 och 1994/95:102 99Lagrådets yttrande 114Skatteutskottets yttrande 117