bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — I avvaktan på en proposition härom ärtrafikutskottet inte för sin del berett att förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av v-motionen i nu aktuell del.Utskottet förutsätter dock att regeringen inom EU fortlöpandeuppmärksammar körkortsfrågorna och tar de initiativ som medbeaktande av trafiksäkerhetens krav, behovet av EU-harmoniseringoch berörda ungdomars intresse av en lägre behörighetsålder kansynas påkallade.Utskottet förutsätter vidare att regeringen vid beredningen avförslag om en effektbegränsning för motorcyklar övervägersynpunkter av det slag som framförs i v-motionen.Med det anförda finner trafikutskottet, för sin del, attyrkande 10 i motion U15 (v) kan lämnas utan någon riksdagensåtgärd.Utrikeutskottet betraktar därmed, med hänvisning till vadtrafikutskottet anfört, motion U15 (v) yrkande 10 som besvarat.10 KonkurrenspolitikFri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital ledertill effektivare konkurrens som pressar kostnader och priserbåde inom produktion och distribution på ett sätt som gynnarkonsumenterna.En nödvändig förutsättning för en bestående effektivitet ikonkurrensen är att denna styrs av en enhetlig konkurrenspolitikoch står under verkningsfull överstatlig tillsyn.EG:s konkurrenspolitik skall bl.a. säkerställa att det intereses nya protektionistiska hinder inom den inre marknaden.Kommissionen är det gemensamma övervakande organet inom EG ikonkurrensfrågor.Tillgång till den inre marknaden ökar konkurrensen i utsätts för en hårdare konkurrens från utlandet.Samtidigt kan de fritt konkurrera på den stora europeiskamarknaden.Genom har övertagit påkonkurrensområdet. De regler som tillkommit sedan EES-avtaletslöts har införlivats i den ordning som föreskriver.Förhandlingarna om EU-medlemskap omfattar ocksåjordbruksområdet, vilket medfört att en förordning medkonkurrensregler för jordbruksområdet har tillkommit.De viktigaste skillnaderna i förhållande till avett svenskt medlemskap är att får ett medinflytande påEU:s konkurrenspolitik och att inordnas under EU:s egetsystem för övervakning.De lagstiftningsåtgärder inom konkurrensområdet som kanbehövas vid ett medlemskap kommer, enligt vad som anges iproposition 1994/95:19, att föreläggas i en senareproposition.Propositionen har i den nu aktuella delen inte föranlett någramotioner.11 Konsumentpolitiska frågorRomfördraget föreskriver numera att gemenskapen skall bidratill att en hög konsumentskyddsnivå uppnås. Det skall blandannat ske genom särskilda insatser som stöder och kompletterarmedlemsstaternas politik i syfte att skydda konsumenternashälsa, säkerhet och ekonomiska intressen och genom atttillhandahålla en fullgod konsumentupplysning.Genom och senare godkända ändringar av detta avtalhar införlivat eller åtagit sig att införliva de reglerpå konsumentområdet som har utvecklats inomgemenskapen.Ett medlemskap i kommer att innebära att kanmedverka i och påverka utvecklingen av konsumentpolitiken inomgemenskapen och utformningen av de gemenskapsregler som är avbetydelse från konsumentskyddssynpunkt. Som medlem i EU börSverige, anförs det i propositionen, arbeta för attRomfördragets viljeinriktning att uppnå en högkonsumentskyddsnivå också förverkligas. Strävan bör vara att iöverenstämmelse med de mål och prioriteringar som gäller för densvenska konsumentpolitiken ta till vara konsumenternasintressen.Detta avsnitt i propositionen har väckt ett par motioner.I motion U16 (s) anförs att den marknadskontroll som redovisasi propositionen inte är tillfredsställande. Motionärerna påpekaratt , enligt uppfattning, riskerar attbli en dumpningmarknad för varor som inte uppfyller gällandesäkerhetskrav. När det gäller de finansiella tjänsterna menarmotionärerna att EG:s nuvarande regler är mindretillfredsställande ur svensk synpunkt. Det direktiv omdistansförsäljning som är under utarbetande undantarfinansiella tjänster. måste enligt motionärernas meningmed full kraft arbeta för att det skall gälla samma regler förfinansiella tjänster som vid försäljning av varor och andratjänster. I motionen yrkas att skall ge regeringentill känna vad som sålunda anförts om konsumentpolitiken(yrkande 1).I motion U15 kritiseras EG:sproduktsäkerhetsdirektiv. I motionen anförs att huvudprincipenenligt direktivet är att den som tillhandahåller produkter barabehöver anlita fristående provnings- och certifieringsorgan omolycksrisken är stor. Motionärerna anser att sådana organ skallanlitas vid minsta misstanke om olycksrisk. Vidare kritiserasEG:s leksaksdirektiv och direktivet om personligskyddsutrustning. Motionärerna menar att leksaksdirektivet intebeaktar risken för hörselskador och allergier. I motionen yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen sålunda anförts (yrkande 13 delvis).När det gäller lagstiftning på konsumentområdet villlagutskottet, såsom också görs i propositionen, i sittyttrande peka på de grundläggande skillnader som finns mellanrättsakter som berör produktsäkerhet och annan produktutformningå ena sidan och sådana som gäller konsumenternas ekonomiska ochrättsliga intressen å den andra.Lagutskottet anför följande:Rättsakter av det förstnämnda slaget har i allmänhet inte baraett konsumentskyddssyfte. De avser också att främja den friarörligheten av varor genom att ställa upp gemensammaproduktnormer m.m. Det innebär att de angivna normerna skalltillämpas inom hela gemenskapen och att nationella avvikelser iprincip inte tillåts. Annorlunda förhåller det sig med derättsakter som reglerar konsumenternas ekonomiska ellerrättsliga skydd, t.ex. marknadsföring, hemförsäljning ochkonsumentkrediter. De har, såsom anförs i propositionen, iallmänhet s.k. minimikaraktär, vilket innebär att varjemedlemsstat måste säkerställa att konsumenterna får åtnjutaminst det skydd som anges i rättsakten i fråga. Det är dockinget som hindrar att staten i fråga utsträcker konsumentskyddetännu längre. Det är således möjligt för svensk del att behållaeller förstärka konsumentskyddet inom de områden som inte ärdirekt varu- eller tjänsterelaterade.Som ovan berörts innebär ett svenskt EU-medlemskap att Sverigefullt ut och aktivt kan medverka i och påverka utvecklingen avkonsumentpolitiken inom gemenskapen och utformningen av degemenskapsregler som är av betydelse frånkonsumentskyddssynpunkt. Att som EU-medlem bör arbetaför att uppnå viljeinriktning att uppnå en högkonsumentskyddsnivå framstår enligt utskottets mening somodiskutabelt. Enligt utskottets mening tillhör konsumentskyddetett av de områden som bör prioriteras från svensk sida inomramen för EU-samarbetet. Inte minst angeläget härvidlag är attåstadkomma högre skyddsnivåer när det gäller produktsäkerhet ochproduktutformning. En annan viktig fråga är, såsom framhålls imotion U16, att förbättra konsumentskyddet vid finansiellatjänster.Med det anförda tillstyrker lagutskottet bifall till deaktuella motionsyrkandena.Utrikesutskottet, som delar de bedömningar som gjorts avlagutskottet i dessa frågor, anser mot denna bakgrund attriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna vadlagutskottet anfört med anledning av motionerna U15 (v) yrkande13 i berörd del samt U16 (s) yrkande 1.Lagutskottet behandlar i sitt yttrande ocksålivsmedelspolitiska frågor. Motionsyrkanden på detta områdebehandlas i detta betänkande i ett sammanhang, nämligen iavsnitt 19 Jordbruk och fiske.12 Utbildning, forskning och utvecklingInvesteringar i utbildning, forskning och utveckling ärinvesteringar i långsiktigt användbar kunskap. Inom dessaområden bör ökad kvalitet, ökad internationalisering och ökadrörlighet för såväl kunskap som människor eftersträvas. Detta ärnödvändigt om skall bli konkurrenskraftigt i ettinternationellt perspektiv. Samverkan och utbyte med omvärldenmåste därför vara ett naturligt inslag i all utbildning ochforskning. I propositionen anförs att de möjligheter tillmedverkan i internationella nätverk, projekt och utbytesprogramsom deltagande i EG-samarbetet erbjuder skulle vara avmycket stor betydelse därvidlag.Genom har väsentliga delar av EG:s utbildnings-och forskningsverksamhet öppnats för . Det är dock förstvid ett medlemskap i som kan delta i samtliga deaktiviteter som ingår i EG:s arbete inom dessa områden ochmedverka i utformningen av den gemensamma utbildnings- ochforskningspolitiken.Vid en svensk anslutning till EU ökar behovet av kvalificeradetolkar och översättare. Detta gäller främst inom iandra länder men även inom departement och statliga myndigheteri . Utöver de åtgärder som redan vidtagits för budgetåren1993/94 och 1994/95 kommer resurser att krävas för långsiktigplanering och utbyggnad av utbildningarna för tolkar ochöversättare.Inga motioner har väckts med anledning av detta avsnitt ipropositionen.13 Hälso- och socialpolitiska frågorDe hälso- och socialpolitiska frågorna beslutas i huvudsaknationellt inom EU-området. Ett omfattande samarbete bedrivslikväl mellan medlemsstaterna även på dessa områden. Som medlemkommer att ta aktiv del i detta. Det gäller i förstahand ett antal program och nätverk på det socialpolitiskaområdet. Även inom det hälsopolitiska området sker ettomfattande samarbete. Bl.a. gäller att gemenskapen till skyddför folkhälsan skall främja samarbetet mellan medlemsländerna.Rådet kan därvid vidta stimulansåtgärder och utfärdarekommendationer, dock utan syfte att uppnå en harmonisering avmedlemsländernas lagstiftning. Samarbetet understöds också genomatt nyckelområden anges och handlingsprogram utarbetas.Medlemskapet ger möjlighet att delta i och påverka dettasamarbete.Sverige har i medlemskapsförhandlingarna åtagit sig attavskaffa import-, export-, partihandels- ochtillverkningsmonopolen på alkoholområdet. De kommer att ersättasav ett alkoholpolitiskt motiverat tillståndssystem.Detaljhandelsmonopolet behålls. påpunktskatteområdet kommer vid ett medlemskap att gälla ävenalkoholdrycker. har medgivits rätt att mängdmässigtbegränsa den avgiftsfria införseln av drycker. Den svenskaalkoholpolitiska målsättningen att minska den totalaalkoholkonsumtionen sätts inte i fråga. Som framgår avpropositionen har också alla EU:s medlemsstater anslutit sigtill () hälsoprojekt . Bland de 37 mål för förbättrad hälsa som WHO:sEuroparegion har ställt upp finns målet att sänkaalkholkonsumtionen med , års nivå, fram tillår 2000. Även den handlingsplan som har utarbetats för attförverkliga målen har antagits enhälligt av alla Europaregionensstater.Regeringen har, på grundval av bl.a. betänkanden, i proposition 1994/95:89 presenteratförslag till ny alkohollag.Det finns inte några skäl, anförs det i proposition1994/95:19, att förändra den svenska narkotikapolitiken vid ettmedlemskap i . Kampen mot missbruk och narkotikabrottslighetär prioriterade områden inom gemenskapen. Som medlem kommerSverige att delta i de fora som kommer att påverka deneuropeiska narkotikabekämpningen. kommer bevakningenav gränserna mellan och EU:s medlemsstater att ske iandra former än de nuvarande så att illegal införsel avnarkotika förhindras. Verksamheten kommer att stödjas av ettökat samarbete mellan medlemsstaternas polis- ochtullmyndigheter.Ett flertal motioner har väckts med anledning av detta avsnitti propositionen.I motion U16 (s) begärs ett tillkännagivande om vad somanförts om narkotikafrågor vid ett svenskt EU-medlemskap(yrkande 2). Motionärerna anför följande: Ett svenskt medlemskapi EU ställer betydande krav på den svenska narkotikapolitiken.Avskaffandet av tullgränsen måste mötas med kraftfullaalternativa motåtgärder. Effektiva spanings- ochkriminalunderrättelseinsatser måste tillskapas mellan de olikaeuropeiska polismyndigheterna. måste även vid ettmedlemskap i ha en väl utbyggd gränskontroll som ett led ibrottsbekämpningen. Tullens och polisens metoder måsteförstärkas och utvecklas. Genom en ökad samverkan mellan tulloch polis bör effektiviteten kunna skärpas.Den fria rörligheten inom EU för varor, tjänster, människoroch kapital har aldrig avsetts gälla narkotika och annankriminalitet, anför motionärerna. Därför genomför nu EU en rad"kompensatoriska åtgärder": uppbyggnaden av Europol, avövervakningscentret i , det gemensammainformationssystemet (CIS) samt ett gemensamt ansvar förbevakningen av EU:s yttre gränser. Det är en klar fördel förSverige att delta i dessa program. Vi bör kunna ha en pådrivanderoll i detta arbete. Dessa åtgärder kommer dock inte att nå fullkraft förrän om 5--10 år.Vidare anför motionärerna att det även vid ett svensktEU-medlemskap är möjligt att behålla gränskontrollen motnarkotika. Trovärdigheten i vår narkotikapolitik och EU:sambitioner att lyfta narkotikapolitiken till en fråga av"allmänt intresse" ger oss anledning att med fasthet fullföljaden svenska restriktiva narkotikapolitiken. Mot denna bakgrundär det angeläget att personkontrollen vid inre gränser, i fallav ett svenskt EU-medlemskap, inte avvecklas förränkompensatoriska åtgärder har införts och utvecklats till entillfredsställande effektivitet i både och andramedlemsländer.Liknande synpunkter framförs i motionerna U5 (kds) yrkande 2och U12 (s) yrkandena 1 och 2. I den förra motionen begärs ocksåett tillkännagivande om vikten av ett aktivt ställningstagande isamarbetet med EU om att stävja legaliseringstendenserna iEuropa (yrkande 1).Liknande synpunkter som de nu nämnda framförs också i motionU15 (v) yrkande 11 (delvis). Motionärerna anför att vidett svenskt EU-medlemskap bör arbeta för att kunna stoppanarkotikan vid gränsen. skall vara pådrivande i dendiskussion som förekommer i vissa EU-stater för att få behållaen viss kontroll i anslutning till den inre gränsen.Målsättningen måste för vidkommande vara bibehållengränskontroll. Detta är utomordentligt viktigt av flera skäl,men framför allt därför att de s.k. kompensatoriska åtgärderna-- t.ex. Europol -- bara är i början av sitt uppbyggnadsskede.Det är också oklart, om de kommer att omfatta alla typer avnarkotika, då t.ex. cannabis är fullt legalt i flera EU-stater.Dessutom riktar sig de kompensatoriska åtgärderna endast motsmuggling av stora mängder, inte mot små och medelstora mängder.Mycket av arbetet kommer att riktas mot de yttre gränserna, men70 % av det amfetamin som kommer till tillverkas iHolland -- även större delen av cannabisen.I två motioner tas alkoholfrågan upp.I motion U15 (v) yrkande 11 (delvis) begärs, underförutsättning att det blir ett klart ja i folkomröstningen, etttillkännagivande om vad som anförts om hälso- och socialpolitiki EU-samarbetet. Motionärerna anför i denna del följande. SomEU-medlem skall agera kraftfullt för att EU skall få enalkoholpolitik värd namnet. Alkoholfrågan skall inte behandlassom jordbrukspolitik. måste verka för attalkoholpolitiken görs till ett instrument för en god folkhälsa.Sverige måste få med sig övriga länder i ett sådant långsiktigtarbete. Det kan ta flera generationer att få gehör för detta iett alkoholdränkt . avslutadeAlkoholkommissionen sitt arbete med att föreslå åtgärder för enny svensk alkoholpolitik. anser att dessa förslagkan ligga till grund för arbete för att få till stånden acceptabel EU-politik på detta område.I motion U6 (kds) begärs ett tillkännagivande om atthälsoaspekterna bör väga tyngre än frihandelsaspekterna vidställningstaganden om inskränkningar av frihandeln. Motionärernaanser att det krävs en samlad politisk viljeinriktning för attupprätthålla vår svenska alkoholpolitik. Det är av yttersta viktatt en sådan gemensam viljeinriktning kommer till stånd. Våralkoholpolitik kan bestå om detta görs och om svenska politikeri framtiden inte ändrar målet. bör enligt motionärernaklart ta ställning för att det i fall av tveksamheter vidinskränkningar av frihandeln bör vara vår inställning tillhälsoaspekterna som skall ligga till grund.Tre utskott behandlar i yttranden till utrikesutskottet dessayrkanden från sina resp. utgångspunkter.Socialutskottet anför i sitt yttrande följande:Målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ettnarkotikafritt samhälle. Detta mål har stark förankring i densvenska medborgaropinionen, de politiska partierna,ungdomsorganisationerna och övriga folkrörelser.Narkotikapolitiken bygger på ett nära samspel mellanförebyggande åtgärder, kontrollpolitik samt behandling ochrehabilitering av narkotikamissbrukare. Samhällets samladeinsatser skall ge ett tydligt och entydigt budskap att allicke-medicinsk användning av narkotika är oacceptabel.Enligt proposition 1994/95:19 finns det inte några skäl attförändra den svenska narkotikapolitiken vid ett EU-medlemskap.Kampen mot narkotikamissbruk och narkotikabrottslighet ärprioriterade områden inom gemenskapen som i och medMaastrichtfördraget också fått ett nytt mandat på detta område.Ett nytt narkotikapolitiskt program är under utarbetning.Utskottet delar inställningen i propositionen att det intefinns någon anledning att nu ändra den svenskanarkotikapolitiken. Det är enligt utskottet nödvändigt attSverige vid ett EU-medlemskap är pådrivande i kampen inom EU motnarkotikamissbruk och narkotikabrottslighet samt med kraftvänder sig mot alla tankar på en legalisering av narkotika ellerett accepterande av narkotikamissbruk som en normal företeelse isamhället.Utskottet delar inställningen i proposition 1994/95:34 omövergångsbestämmelser till den nya tullagen som innebär atttullmyndigheterna behåller sina befogenheter att vid den s.k.inre gränsen kunna kontrollera det undantag avseendeinförselbeskattning av bl.a. alkohol som fått ianslutningsfördraget med EU:s medlemsländer samt illegalinförsel bl.a. av narkotika.Socialutskottet anser att motionerna U5 (kds), U12 (s), U15(v) yrkande 11 i motsvarande del och U16 (s) yrkande 2 ihuvudsak är tillgodosedda och därför bör avstyrkas.Socialutskottet konstaterar vidare att alkoholfrågorna vid ettEU-medlemskap ingående behandlas i propositionen. Riksdagenskall ta ställning till två propositioner på detalkoholpolitiska området, proposition 1994/95:56 Nya lagar omtobaksskatt och alkoholskatt, m.m. och proposition 1994/95:89Förslag till alkohollag. Alkoholpolitiska kommissionenshuvudbetänkande, i vilket kommissionen bl.a. utvärderat denhittillsvarande alkoholpolitiken och lagt fram förslag till målför den framtida svenska alkoholpolitiken och tillalkoholpolitiska handlingsprogram, bereds fortfarande iregeringskansliet. Motionerna U6 (kds) och U15 (v) yrkande 11i motsvarande del bör enligt socialutskottet avstyrkas.Justitieutskottet vill i anledning av motionerna U5 (kds)och U16 (s) anföra följande:I har lagts fast ennarkotikapolitik där narkotikahotet mötts med offensiva insatserfrån kommuner, myndigheter och organisationer. Genom enkonsekvent politik inriktad på att minska tillgången pånarkotika och dämpa efterfrågan ligger detexperimentella bruket av narkotika och nyrekryteringen tilltungt narkotikamissbruk på en internationellt sett låg nivå ivårt land. Det finns enligt utskottets mening inte några skälatt ändra grunderna för denna politik vid ett medlemskap.Tvärtom bör , i enlighet med vad som framförs ipropositionen, vidmakthålla sin restriktiva narkotikapolitik.Utskottet utgår för sin del från att inom EU kommer attfortsätta att föra samma narkotikapolitik som och bl.a.förespråka ett utnyttjande av de kriminalpolitiska medel somstår till buds i kampen mot narkotikan. Mot den bakgrunden ärdet också närmast självklart att tar avstånd och inom EUkraftfullt motarbetar de legaliseringstankar m.m. avseendenarkotika som finns i . Några riksdagsuttalanden medanledning av motionerna U5 och U16 i nu behandlade delar behövsinte.Beträffande den inre gränskontrollen och s.k. kompensatoriskaåtgärder anför justitieutskottet bl.a. följande:En följd av medlemskapet i EU är att tullklareringen vid gränsmot EU-land försvinner mot andra medlemsländer den 1 januari1995. Identitetskontroller av personer vid inre gräns behållstill dess att ett beslut fattats på svensk sida om avveckling avdem. Ett sådant beslut är beroende av att effektivakompensatoriska åtgärder införs i EU och i . Som framgåttovan är dessa under uppbyggnad inom EU, och i föreliggerflera utredningsförslag till sådana kompensatoriska åtgärder somnu är föremål för regeringens överväganden eller som nuremissbehandlas. Utskottet har även inhämtat attRikspolisstyrelsen i anledning av sitt regeringsuppdragkommit med förslag om placering av sambandsmän inom bl.a.Europol.Utskottet kan konstatera att en följd av ett medlemskap i sikt är att tullkontroller av traditionellt slag försvinnermot andra medlemsländer. Detta måste mötas med kraftfullaalternativa motåtgärder. Effektiva spanings- ochkriminalunderrättelseinsatser måste tillskapas mellan de olikaeuropeiska polismyndigheterna. Vidare måste tullens och polisensmetoder förstärkas och utvecklas. Genom en ökad samverkan mellantull och polis bör effektiviteten kunna skärpas. mening finns skäl att anta att dessa nyakontrollformer blir väl så effektiva som traditionellagränskontroller.Som framgått ovan pågår ett intensivt arbete i denna riktning,och inom EU förbereds olika konventioner med inriktning påkompensatoriska åtgärder. Utskottet välkomnar dessa förslag meninser att kompensatoriska åtgärder först kan nåfull kraft. Utskottet har uppfattningen att fram till dess börden nuvarande gränskontrollen inte försämras vid den inregränsen. Ett förslag till lagstiftning med denna innebörd harlagts fram av regeringen (prop. 1994/95:34). utgångspunkter framstår förslaget som välavvägt. I det rådande beredningsläget saknas det enligtjustitieutskottets mening i övrigt anledning till något särskiltriksdagsuttalande i anledning av motionerna U15 och U16 i nubehandlade delar.Som EU-medlem kommer som ovan beskrivits att få del avdet nya, effektivare samarbetet mellan EU-länderna när detgäller att bekämpa internationell brottslighet. Hit hör bl.a.inrättandet av Europol, som redan börjat bygga upp en verksamhetinriktad mot narkotikabekämpning.Allt detta sammantaget bidrar enligt justitieutskottets meningtill att får ökade förutsättningar att bekämpa deninternationella brottsligheten, vilket också framförs i motionU12 (s). Utskottet anser att det saknas anledning för någotsärskilt uttalande i denna fråga.Skatteutskottet noterar att regeringen i proposition1994/95:34 om den svenska tullagstiftningen vid ettEU-medlemskap gör bedömningen att tullens kontrollverksamhet hörtill de frågor som i huvudsak skall regleras i medlemsstaternasnationella lagstiftning (s. 103 i propositionen). Medutgångspunkt i denna bedömning föreslås därför i sammaproposition att tullens befogenheter vid inre gräns när detgäller att utföra "stickprovskontroll" för att hindra olagainförsel av narkotika, vapen, m.m. tills vidare behålls (s.110--112). Propositionen är under beredning iskatteutskottet med inriktning på att ett beslut skall fattas ikammaren före juluppehållet.Till det sagda vill skatteutskottet lägga följande:Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningenhögt prioriterar ansträngningarna att hålla fritt frånnarkotika och aktivt medverkar till narkotikabekämpningen inomEU med utnyttjande av de nya möjligheter och metoder sommedlemskapet ger. I detta sammanhang vill utskottet erinra omatt enligt i dess lydelse enligtMaastrichtfördraget gäller att gemenskapen särskilt skallinrikta sina insatser på ett förebyggande arbete vad gäller destora folksjukdomarna, inklusive narkotikamissbruket. Med hänsynhärtill och till att förslaget i den ovan angivna propositionenenligt utskottets uppfattning bör tillgodose motionärernasönskemål anser utskottet att det inte finns anledning att vidtanågon åtgärd med anledning av de aktuella motionsyrkandena.Vad gäller de i motionerna, bl.a. motion U15 (v), uttrycktafarhågorna för att minskade alkoholskatter och ökad gränshandelvid ett svenskt EU-medlemskap kommer att förorsaka allvarligaalkoholproblem i erinrar skatteutskottet om attutskottet tidigare i samband med ett ställningstagande till denvästeuropeiska integrationsprocessen understrukit att målet förett svenskt deltagande bör vara att de sociala och hälsomässigasträvandena inom den svenska politiken inte får försvagas.