bet · GH01UbU7 · 1994-03-17 00:00:00 — Det gäller insatser avregional art som kommunerna vidtar för elever med handikappeller andra särskilda behov i och gymnasieskolan,elever med flera handikapp i särskolan och elever i grundskolansom får särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande.Under anslaget beräknas också medel för tilläggsbidrag tillGöteborgs, , och kommuner för denriksrekryterande gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindradesamt medel till kommun för den riksrekryterandegymnasieutbildningen för döva och hörselskadade elever.Anslagsposten för sistnämnda ändamål är förslagsvis betecknad.Ur anslaget bekostas också statsbidrag till ,och läns landsting för vissriksrekryterande utbildning för utvecklingsstörda elever(och viss yrkesutbildning iÖrebro). Även denna anslagspost är förslagsvis betecknad.I propositionen beräknas för /95 ettanslagsbelopp på . Medelsberäkningen utgårfrån en viss ökning av antalet elever i gymnasieutbildningenför svårt rörelsehindrade elever.Utskottet har inget att invända mot medelsberäkningen ochföreslår att med bifall till regeringens förslag tillSärskilda insatser på skolområdet för /95anvisar ett förslagsanslag på 230 170 000 kr.12. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendetFrån anslaget utbetalas särskilt verksamhetsstöd till bl.a.vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och tillvuxenutbildning som är av riksintresse, bidrag till kostnaderför gymnasiala utbildningar som övervägs att överföras tillannan utbildningsform samt bidrag till kostnader förIB-utbildning, m.m.I motion 1993/94:Ub904 (s) i denna del nämnsRikssågverksskolan i som en av flera viktigautbildningsenheter i , till vilka fortsatt statligtstöd bör utgå.Utskottet konstaterar att kommun innevarande budgetårerhållit bidrag, i form av särskilt verksamhetsstöd, förutbildning i sågverksteknik. Utbildningen bedöms vara avriksintresse. Också för nästa budgetår har medel tillutbildningen i beräknats. Utskottet anser därmed attmotionen i denna del är tillgodosedd och bör avslås.Hässleholms tekniska skola bör enligt motionerna1993/94:Ub353 (m) och 1993/94:Ub305 (c) yrkande 2 erhållastatsbidrag för riksrekryterande utbildning i likhet med vadsom gäller för tekniska skola. I den sistnämndamotionen begärs också att tekniska skola skall fåförlänga påbyggnadsutbildningen med en termin (yrkande 1).Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat attregeringen enligt bemyndigande av meddelatföreskrifter om skyldighet för hemkommun att utge interkommunalersättning för ettårig teknikerutbildning (2 kap. 17 §förordningen om vuxenutbildning). Denna möjlighetfanns inte för beslutet om statsbidrag tillKatrineholms tekniska skola. Enligt förordningen om statsbidragtill denna skola (SKOLFS 1991:52, ändrad och omtryckt 1993:12)skall vid beräkningen av interkommunal ersättning för kostnaderför elevens utbildning hänsyn tas till utgående statsbidrag.Utskottet anser inte att ett nytt riktat statsbidrag börinföras till enskild skola. Enligt utskottets meningföreligger inget hinder mot att teknikerutbildningen vidHässleholms tekniska skola byggs ut till tre terminer, eftersomkommunerna har frihet att organisera sitt skolväsende.Skyldigheten för elevs hemkommun att utge ersättning gällerdock endast för två terminers teknikerutbildning. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1993/94:Ub305 och 1993/94:Ub353.Innevarande budgetår har från anslaget utbetalats särskiltstatsbidrag till kommuner och landsting för ett tredjegymnasieår samt för extra platser inom den kommunalavuxenutbildningen. Medel har därvid anvisats för 40 000platser i gymnasieskolan och 33 000 i komvux.Regeringen aviserar i ett inledande avsnitt i propositionen(s. 15) att förslag kommer att läggas fram ikompletteringspropositionen om extra resurser även /95 för utbildningsinsatser i bl.a.gymnasieskolan och komvux. Som riktvärden för planeringen anges26 100 platser i gymnasieskolan och 28 000 platser i komvuxoch med utbildningscheck.Enligt motion 1993/94:Ub906 (s) yrkande 9 bör redannu besluta att tillföra medel för extrainsatser inom kommunalvuxenutbildning motsvarande 40 000 platser under budgetåret1994/95. Av dessa platser bör 25 000 avsättas för merteoretiskt inriktade studier och 15 000 för studier inom denyrkesinriktade delen av komvux. Enligt yrkande 11 i motionenbör också besluta om att tillföra medel förextrainsatser inom gymnasieskolan motsvarande 30 000platser under /95. Samma förslag om ytterligare70 000 platser för utbildning i gymnasieskolan och komvuxnästa budgetår framför motionärerna i motion 1993/94:N305 (s)yrkande 10 i denna del. -- I motion 1993/94:Ub907 (s) yrkande 1anförs om vuxenutbildningen i skogslänen att fler vuxna börberedas utbildning genom komvux och möjlighet att kompletterasina gymnasiestudier.Utskottet noterar att regeringen kommer med förslag omutbildningsinsatser i kompletteringspropositionen. mening bör regeringens underlag för beräkning avytterligare platser såväl i gymnasieskolan som i komvuxavvaktas. Motionerna 1993/94:Ub906 yrkandena 9 och 11,1993/94:Ub907 yrkande 1 samt 1993/94:N305 yrkande 10 i dennadel bör därför avslås av riksdagen.Regeringen föreslår ett anslagsbelopp på 48 187 000 krtill Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet för /95.Enligt motion 1993/94:Ub906 (s) yrkande 10 bör riksdagenbesluta att för /95 anvisa 560 miljoner kronorför att bestrida kostnaderna för de platser inom komvux sommotionärerna föreslagit utöver dem som regeringen aviserat. Imotionen beräknas kostnaden för 40 000 platser inom komvuxtill totalt . bör också enligtyrkande 12 i motionen för nästa budgetår anvisa 117 miljonerkronor för att täcka merkostnaden för de platser inomgymnasieskolan som motionärerna föreslagit utöver dem somregeringen aviserat. Medlen för förstärkning av komvux ochgymnasieskolan bör tillföras genom förevarandeanslag och fördelas till kommunerna efter ansökan hos verket ienlighet med de principer som gäller för innevarande budgetåroch med möjlighet till omfördelning mellan skolformerna om såbedöms nödvändigt (yrkande 13).Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsyrkanden omatt nu skall besluta om ytterligareutbildningsplatser inom såväl komvux som gymnasieskolan /95. I konsekvens härmed bör medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion1993/94:Ub906 yrkandena 10, 12 och 13 under anslaget för nästabudgetår anvisa ett förslagsanslag på 48 187 000 kr.13. SameskolorUtbildningen vid sameskolan har som övergripande mål att gesamers barn en utbildning med samisk inriktning som i övrigtmotsvarar utbildningen t.o.m. årskurs 6 i grundskolan.Verksamheten regleras i skollagen (1985:1100), isameskolförordningen (1967:216) och i förordningen (SKOLFS1991:23) om försöksverksamhet med sameskola i finns i , , ,och . I anordnas sameskola på försök.Integrerad samisk undervisning i grundskola bedrivsvid i , , , ,, , och Åre kommuner. Elevantaletvid sameskolorna uppgick /93 till 115 och beräknasi stort sett vara oförändrat 1994/95. I den integreradesameundervisningen deltog 124 elever /93. Ettökat antal elever beräknas i denna undervisning kommandebudgetår. Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli ärförlagt till . -- Från anslaget utgår även bidrag tillSamernas folkhögskola.Försöksverksamheten med sameskola i , som bedrivitssedan läsåret 1985/86, upphör med utgången av /94.Sameskolstyrelsen anser att skolan bör inrättas permanentfr.o.m. /95.Enligt 2 § sameskolförordningen bestämmer regeringen på vilkaorter det skall finnas sameskola. Den totala kostnadsramen försameskolorna beslutas av . Regeringen anmäler underanslaget sin avsikt att ändra sameskolförordningen så attSameskolstyrelsen får besluta på vilka orter sameskola skallfinnas. Dock får sådana beslut inte medföra ökade kostnader förstaten. Därefter kan Sameskolstyrelsen själv besluta ominrättande av en sameskola i förslag i propositionen -- att en bestämmelseskall införas i skollagen om skyldighet för hemkommunen attbetala ersättning till staten för elever i sameskolan -- harutskottet tillstyrkt i sitt betänkande 1993/94:UbU6 om vissaskollagsfrågor.Regeringen beräknar under anslaget Sameskolor ett ramanslagpå för nästa budgetår. Utskottet föreslår attdet begärda beloppet anvisas av riksdagen.14. Specialskolor m.m.Utbildningen i specialskolan har som övergripande mål att gebarn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada ellertalskada en till varje elevs förutsättningar anpassadutbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildningsom ges i grundskolan.Regeringen utfärdade en ny läroplan,gemensam för samtliga skolformer för skolpliktiga elever inomdet offentliga skolväsendet, således inkluderande specialskolan(SKOLFS 1994:1). Den nya läroplanen träder i vissa delar ikraft /95 och i sin helhet /96 förårskurserna 1--7. Den skall vara helt genomförd i /99. Verksamheten i specialskolan regleras iskollagen (1985:1100), i specialskolförordningen (1965:478)samt i förordningen (1988:1384) med instruktion förTomtebodaskolans resurscenter.Synskadade elever med eller utan ytterligare funktionshinderundervisas vid i . För döva och hörselskadadeelever finns fem regionala specialskolor: Manillaskolan iStockholm, Östervångsskolan i , Vänerskolan i ,Birgittaskolan i och Kristinaskolan i . Dessaskolor har även vissa s.k. externa klasser förlagda tillgrundskolan. Döva eller hörselskadade elever som också ärutvecklingsstörda undervisas vid i . VidHällsboskolan i undervisas talskadade barn, dvs.normalbegåvade barn med grava språkstörningar, samt döva ochhörselskadade barn med beteendestörningar eller andrakomplikationer.Det finns specialpedagogiska resurscentrer vidTomtebodaskolan, , Åsbackaskolan och Hällsboskolan.Regeringen föreslår för /95 ettanslagsbelopp på . Vid medelsberäkningenhar regeringen beaktat att de årliga hyreskostnaderna förspecialskolorna kommer att öka till följd av om- ochtillbyggnader, samt att det även uppstår utgifter för räntoroch amorteringar för investeringar i inredning och utrustning.Vidare har anslaget räknats upp med med hänsyntill beräknat utökat elevantal.Regeringen föreslår inte någon flerårig planeringsram förspecialskolorna, i avvaktan på att specialskolorna, med stöd avSIH, utvecklar och avrapporterar resultatmått för verksamheten.Utskottet har ingenting att erinra mot medelsberäkningen ochföreslår att med bifall till regeringens förslag tillSpecialskolor m.m. för /95 anvisar ett ramanslagpå 376 839 000 kr.Motion 1993/94:Ub306 (fp) tar upp möjligheterna tillutbildning för döva barn med autism. Motionären anför attdet råder oklarhet om specialskolans ansvar för denna gruppelever, som omfattar ungefär åtta barn i . Dessa barn,som kommunicerar på teckenspråk, saknar enligt motionären heltmöjligheter till vidare utbildning . De kräveren annan typ av skola, boende och fritidsverksamhet än vaddagens specialskolor kan erbjuda. Resurser måste tillkomma föratt försäkra detta fåtal barn möjligheter till utbildning ochträning att kommunicera med omvärlden. Motionären anser att detbehöver inrättas en specialskola för döva barn med autism ochvill att får ansvar för en analys av ansvars- ochfinansieringsfrågorna.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Med infantil autism menas enligt (del 2)ett i regel kroniskt handikapptillstånd som ger symtom från deförsta levnadsåren. Förmågan till socialt samspel är kraftigtnedsatt, vilket medför avskärmning och oförmåga att leka medjämnåriga. Språket är avvikande och språkförståelsen nedsatt.Även beteendet är onormalt.Autism faller under begreppet barndomspsykos. Autistiska barningår i särskolans personkrets.Av Åsbackaskolans fördjupade anslagsframställning framgårföljande. Åsbackaskolan har några elever med lättare autistiskadrag. Flertalet döva elever med autism finns emellertid isärskolan på resp. hemort, där man har samlat bl.a. boende,undervisning, kontinuerlig kontakt med föräldrarna,avlastningshem, kompetens om autism, regelbunden handledningsamt personal som eskorterar eleverna under resor till och frånhemmet och som känner eleverna och deras behov. På hemortenfinns en åretrunt-omsorg, något som Åsbackaskolan inte kanerbjuda. Åsbackaskolan har däremot en teckenspråksmiljö, som ären grundförutsättning för att döva barn skall utvecklas. Dennamiljö kan enligt skolans bedömning inte erbjudas döva barn medautism utan att antingen verksamheten där drastiskt förändras-- en halvering av elevantalet, som är 40--45elever, nämns -- eller att ökade resurser tillförs skolan.Utskottet anser det angeläget att denna lilla, men mycketutsatta, grupp av elever får en med andra elever likvärdigutbildning. Det är självfallet både praktiskt och ekonomisktsvårt för en kommun där ett dövt barn med autism bor att ordnasåväl adekvata omsorger som undervisning på teckenspråk.Teckenspråk är ju undervisningsspråk huvudsakligen ispecialskolan för döva och hörselskadade. framstårdet som oerhört angeläget att det autistiska döva barnet fårbåde den stimulans som teckenspråkig miljö innebär och denomsorg av olika slag som, enligt vad som ovan anförts, hittillsbäst har kunnat ges på hemorten. Kommunaliseringen av särskolankan komma att öka svårigheterna för skolhuvudmannen -- såledesnumera kommunen -- att klara av att ge elever med dessaspeciella svårigheter en verkligt bra skolgång. Utskottet anserdärför att regeringen bör låta utreda vilka åtgärder som behövsför att döva autistiska barn skall få möjligheter till enutbildning och utveckling som är likvärdig med den som övrigabarn i det svenska samhället får. Regeringen bör därefterredovisa sin bedömning för och framlägga de förslagsom kan komma att föranledas därav.Vad utskottet här anfört bör med anledning avmotion 1993/94:Ub306 som sin mening ge regeringen till känna.15. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Från anslaget utgår bidrag till utlandsskolor samt tillkorrespondensundervisning, kompletterande svensk undervisningoch svensk undervisning vid internationell skola. -- Antaletelever vid svenska utlandsskolor uppgick /93 till1 226. Av dessa var 1 040 svenska, 96 norska och 90 finskaelever. Samma läsår fanns 264 elever ikorrespondensundervisning och 2 568 elever i kompletterandesvensk undervisning.Riksdagen har under föregående (prop. 1992/93:158,bet. UbU12, rskr. 329) godkänt regeringens förslag tillriktlinjer för ett nytt statsbidragssystem förutlandsundervisningen från /95. Statsbidragetskall enligt dessa riktlinjer beräknas med ett schablonbeloppper elev i de olika undervisningsformerna. Beloppen fastställsav regeringen för varje budgetår. Statsbidraget skall utgöraett finansiellt stöd till verksamheten, och huvudmannenbeslutar själv hur bidraget skall användas.Det elevrelaterade bidrag som regeringen nu föreslår förutlandsskolorna på grundskolenivå skall ersätta nuvarandebidrag för lärartjänster (grundresurs), kompletteringsresurs,pensionskostnader (lönekostnadspålägg ochtilläggspensionsavgifter), särskilt driftbidrag samt rese- ochflyttningskostnadsersättning. Enligt regeringens förslag skallbidraget för /95 beräknas med perelev för skolor med högst 10 elever. För skolor med lägst 11och högst 49 elever reduceras detta belopp med per elevför varje ytterligare elev utöver 10. För skolor med 50 eleveroch däröver föreslås ett bidrag på per elev. Denföreslagna beräkningen av undervisningsbidraget innebär enökning av bidraget till utlandsskolorna med ca 12,2 miljonerkronor. Regeringen förordar vidare att avundervisningsbidraget indexberäknas med utgångspunkt ilevnadskostnaderna i de länder där skolorna ligger.På gymnasienivå är det endast Skandinaviska skolan iBryssel som har reguljär gymnasieundervisning med rätt attsätta betyg. Innevarande läsår utgår statsbidrag med 429 000kr. Regeringen föreslår att statsbidrag till skolan /95 lämnas för elever i årskurserna 1--3 med25 per elev (50 elever).I fråga om distansundervisning(korrespondensundervisning) bör enligt regeringen bidragför handledning beräknas med ett belopp per elev för budgetåret1994/95 som varierar mellan lägst och högst 19 000 krberoende på antalet elever i undervisning. Hela bidraget förhandledning bör indexberäknas med hänsyn till levnadskostnader.För kompletterande svensk undervisning föreslås /95 ett belopp om per elev. Beloppet,som inte bör indexberäknas, skall täcka såväl kostnader förlärares löner som godtagbart undervisningsmaterial föreleverna.Svensk undervisning vid utländsk skola bedrivs förnärvarande endast inom den svenska sektionen vid LycéeInternational i , . /93hade den svenska sektionen 115 elever. Regeringen föreslår attäven bidraget till denna undervisning elevrelateras, vilket /95 bör innebära per elev.Bidraget till lokalkostnader skall enligt de av riksdagengodkända riktlinjerna räknas upp från till avårskostnaden för de lokaler som behövs för undervisningen. Ipropositionen anförs att det bör ankomma på regeringen, ellerden myndighet som regeringen bestämmer, att utfärdaerforderliga föreskrifter härom.Nuvarande bidrag för utlandsundervisningen beräknas i form avförskott och slutreglering. För /95 bör därför,anför regeringen, en slutreglering ske av bidraget /94. Den beräknade kostnaden förslutregleringen uppgår till ca 3,4 miljoner kronor.Regeringen föreslår sammanfattningsvis att riksdagengodkänner de i propositionen redovisade förslagen om nyttstatsbidragssystem för utlandsundervisningen.Enligt regeringens beräkningar medför de redovisade förslagenen uppräkning av bidraget till utlandsundervisningen /95 med ca . Sammanlagt börett förslagsanslag på anvisas underanslaget.I motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 31 anmärker motionärernaatt de -- bl.a. med hänsyn till att det i skolan i övrigt finnsstarka önskemål om ökade resurser -- inte kan se att skälen föratt räkna upp anslagen till utlandsskolorna är starka nog föratt motivera regeringens förslag. Motionärerna anser därför attdet av regeringen föreslagna beloppet skall reduceras med 10miljoner kronor till 68 080 000 kr.Utskottet vill påminna om att i de riktlinjer för det nyastatsbidragssystemet som godkände under föregåenderiksmöte ingick att staten skulle ge ett visst ökat bidrag tillutlandsskolorna. Beräkningar som hade gjorts av den s.k.Internationaliseringsutredningen (SOU 1992:3) visade att detgenomsnittliga statsbidraget för /92 endast täckteca av de samlade driftkostnaderna. Utskottet delarregeringens bedömning i propositionen att det är motiverat medden föreslagna uppräkningen av bidraget för att utlandsskolornaskall kunna minska sina elevavgifter.Utskottet föreslår således att med avslag på motion1993/94:Ub905 yrkande 31 dels godkänner regeringens förslagom nytt statsbidragssystem för utlandsundervisningen, delstill Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på 78 080 000kr.16. Bidrag till driften av fristående skolorInnevarande budgetår lämnas bidrag från detta anslag tilldriften av följande fristående skolor, nämligen internationellaskolor, fristående gymnasieskolor, kompletterande skolor,fristående särskolor och riksinternatskolor.Fristående gymnasieskolor skall enligt beslut(prop. 1992/93:230, bet. UbU17, rskr. 406) fr.o.m. den 1 juli1994 tilldelas resurser från elevens hemkommun. Medel sominnevarande budgetår beräknats under detta anslag förstatsbidrag till fristående gymnasieskolor har avräknatsfrån anslaget. Vidare anges i propositionen att viss del avutbildningen vid i fr.o.m. nästa budgetårkommer att övergå till högskoleutbildning, varför medelmotsvarande statsbidraget i denna del förts till Högskolans iFalun/anslag. Sammantaget har anslaget därmed minskatsmed ca . -- Regeringen föreslår att ettförslagsanslag på anvisas av förnästa budgetår.I motionerna 1993/94:Ub616 (s) i denna del och 1993/94:Ub318(c) understryks betydelsen av slöjdutbildningen vidSätergläntan, Hemslöjdens gård, som en grund för framtidayrkesutövning eller för fortsatt utbildning inom det textilaområdet. Skolan är en fristående skola med hela landet somupptagningsområde och uppbär statsbidrag. Motionärerna påpekaratt skolan är helt beroende av att även i fortsättningen fåstatliga bidrag till undervisningen. Utbildningen bör enligtdem bedömas vara av nationellt intresse.I motion 1993/94:Ub342 (c) anförs att skolscen ären fristående statsbidragsberättigad kompletterande skola somanordnar scenisk utbildning för ungdomar från hela landet. Desökande till skolans utbildning måste ha genomgått minsttvåårigt gymnasium för att vara behöriga att söka. Enligtmotionären måste skolans verkliga kostnader täckas avstatsbidrag eller, alternativt, elevernas hemkommuner åläggasatt betala interkommunal ersättning.Utskottet vill erinra om att under föregåenderiksmöte godkände vad som anförts i propositionen om valfriheti skolan (prop. 1992/93:230, bet. UbU17, rskr. 406) attkompletterande skolor, vilkas utbildning kan anses särskiltvärdefull från nationell synpunkt, skall av regeringen kunnages statsbidrag. I propositionen angavs som exempel bl.a.sådana "skolor vars utbildningar utgör en förutsättning för attgamla hantverkstraditioner bevaras och förs vidare tillkommande generationer". Regeringen uppdrog åtSkolverket att göra en översyn av utbildningar vid nuvarandekompletterande skolor med statligt stöd. skallredovisa översynen vad gällerkonstskolor och skolor inom dans och teater och senast den 1september 1995 vad gäller övriga kompletterande skolor. Enligtuppgift från får de skolor som hadestöd fortsatt stöd i avvaktan på översynen.Något särskilt uttalande av med anledning avmotionerna 1993/94:Ub318 och 1993/94:Ub616 i denna del ärsåledes inte påkallat, varför motionerna avstyrks av utskottet.Vad gäller motionsyrkandet om ökat statsbidrag till Skaraskolscen har utskottet inhämtat att skolan erhåller ett direktriktat statsbidrag som för innevarande läsår utgör 55 600 krper elev eller sammanlagt . Med hänvisning tillvad utskottet anfört om översyn avutbildningar vid statsunderstödda kompletterande skolor,avstyrker utskottet även motion 1993/94:Ub342.Regeringen föreslår att totalramen förstatsbidragsgrundande årselevplatser vid friståendekompletterande skolor, riksinternatskolor och internationellaskolor över grundskolenivån fastställs till 3 014 /95. Regeringen begär bemyndigande avriksdagen att få utöka den fastställda ramen, om det visar sigatt en viss utbildning inom gymnasieskolans tidigare s.k. lillaram i fortsättningen bör organiseras i form av friståendekompletterande skola.Utskottet anser att bör godkänna föreslaget antalbidragsgrundande årselevplatser vid angivna skolor samt lämnabegärt bemyndigande att utöka ramen.Medelsberäkningen under anslaget har inte gett utskottetanledning till erinran. Utskottet tillstyrker att riksdagentill Bidrag till driften av fristående skolor anvisar ettförslagsanslag på för budgetåret 1994/95.17. Utvecklingsarbete inom områdeUnder anslaget . Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område beräknas medel tilltillfälliga förstärkningar för myndigheternas arbete medutvecklings- och rationaliseringsfrågor.Regeringen föreslår ett anslagsbelopp på 16 538 000 krför /95. I beloppet ingår förstatistik, avseende utbildningsstatistisk årsbok ochfickskolan, för vilka medel tidigare beräknats under sjundehuvudtiteln.Utskottet tillstyrker att anvisar ettreservationsanslag på det föreslagna beloppet.18. Övriga frågorI motion 1993/94:Ub310 (v) yrkande 1 föreslås att riksdagenskall uttala sig för att sektorsbidraget till skolan skallåterinföras. Motionärerna hävdar att ett sektorsbidrag förskolverksamheten tydliggör det nationella ansvaret för enlikvärdig skola utan att på något sätt förta kommunernasmöjligheter till olika prioriteringar. Den psykosocialaarbetsmiljön i skolan försämras, anförs det i motionen.Riksdagen bör därför uttala att klasstorleken i grundskolaninte bör överstiga 25 elever (yrkande 2) och att en rimligstandard på skolans sociala resurser skall garanteras (yrkande3). Detta kan enligt motionen åstadkommas genom att en del avsektorsbidraget utgör ett stöd till kommunernas kostnader fört.ex. skolpsykologer och skolhälsovård.