bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — NU20).NUTEK har gett () i uppdrag attgenomföra en utvärdering av VT-delegationens arbete. I rapportenUtvärdering av VT-delegationens verksamhet ()konstateras att de större projekten har gett tydliga resultat iform av produkter och sysselsättning. De mindre projekten hargett resultat mera i form av höjd kunskap, men begränsadearbetstillfällen. De omedelbara direktasysselsättningseffekterna beräknas till ca 300 tjänster --ytterligare ca 50 tjänster bedöms komma till stånd i en snarframtid vid kommersialisering. De indirektasysselsättningseffekterna uppskattas till ca 650 tjänster --personer som "sluppit sluta" eller påverkats på annat sätt samtett ospecificerat antal nya tjänster hos underleverantörer.Projektet i , som omnämns i motion1993/94:N307 (s), syftar till att stärka konkurrenskraften hosleverantörer av bilkomponenter. Projektet leds avUtvecklingsfonden i och stöds därutöverav länsstyrelserna i och , , ,och samt kommun.Utskottet anser -- som tidigare redovisats -- attnäringspolitiken bör föras med generella medel. Detta synsättlåg bakom utskottets ställningstagande attVT-delegationen borde avskaffas. Utskottet står fast vid dennaståndpunkt och avstyrker därmed motionerna 1993/94:N305 (s),1993/94:N307 (s) och 1993/94:N281 (v) i berörda delar.Forskning och utveckling inom livsmedelsindustrinStaten bör ta initiativ till att det skapas ett FoU-programför livsmedelssektorn, anförs det i de fyra motionerna1993/94:N206 (s), 1993/94:A469 (s), 1993/94:N234 (m) och1993/94:N301 (v).Livsmedelsindustrin är den tredje största industrisektorn iSverige, konstateras det i den förstnämnda motionen. Ijämförelse med och satsar för litet påFoU inom livsmedelssektorn, anser motionären. Han föreslår attstaten i samverkan med livsmedelsindustrin skall utarbetanationella mål och ramprogram, varvid båda parter skall bidramed såväl ekonomiska som personella resurser. Det bör, enligtmotionären, utarbetas ett särskilt regionalt livsmedelsprogramför de sex sydligaste länen.I motion 1993/94:A469 (s), med rubriken , föreslås attstaten och regionala organ -- i samverkan med den berördabranschen -- skall utarbeta ett program för ökad forskning ochutveckling inom bionäringarna och livsmedelsindustrin i Skåne.Syftet skulle vara att uppnå en ökad kvalitet avseende såvälproduktionsmetoderna som produkterna. Ett sådant program bordeomfatta inte bara jordbruk och trädgårdsnäringar utan ocksåfiske.I partimotionen 1993/94:N305 (s) föreslås en ökning avanslaget Teknisk forskning och utveckling () med 350miljoner kronor, vilket utskottet återkommer till i detföljande. De utökade medlen skulle användas för bl.a. ettbranschprogram inom livsmedelssektorn.NUTEK bör ges i uppdrag att utarbeta ett program för forskningoch utveckling inom livsmedelssektorn i syfte att stärka desskonkurrenskraft, anförs det i motion 1993/94:N234 (m). Även idenna motion hänvisas till att det i och finnssärskilda program för livsmedelssektorn. För att framgångsriktkunna konkurrera på marknaden behöverlivsmedelsindustrin mer kvalificerade produkter, högre kompetensoch en bättre kunskapsbas, anser motionärerna. De menar attinrättandet av ett livsmedelstekniskt FoU-program, sammanhålleti ett livsmedelstekniskt forskningscentrum, skulle vara ettbetydelsefullt steg mot bevarandet och vidareutvecklingen avSkånes livsmedelsindustri.Riksdagen bör anvisa till ett program förforskning och utveckling inom livsmedelsindustrin, begärs det imotion 1993/94:N301 (v). Svensk livsmedelsindustri står införstora krav på omställning och utveckling för att kunna klara denökade konkurrensen på Europamarknaden, hävdar motionären. Måletför det föreslagna programmet skall, enligt motionären, vara attidentifiera intressanta exportprodukter och med utgångspunkt idessa satsa på produkt- och teknikutveckling. Små och medelstoralivsmedelsföretag med intresse för produktutveckling och exportborde därvid särskilt uppmärksammas. I partimotionen1993/94:N281 (v) föreslås en total ökning av anslaget Tekniskforskning och utveckling () med . I dessamedel har de i motion 1993/94:N301 (v) föreslagna medlen förlivsmedelsforskning inräknats.Insatser för forskning och utveckling inom livsmedelssektorngörs inom Närings-, Jordbruks- och Utbildningsdepartementensområden.De FoU-insatser som görs inom Näringsdepartementetsansvarsområde avseende livsmedelssektorn sker via NUTEK.Livsmedelsforskning bedrivs vid industriforskningsinstitutetSvenska livsmedelsinstitutet (). SIK:s uppgift är atttillhandahålla väsentliga delar av den kunskap somlivsmedelsbranschen behöver för sin utveckling av produkter meden hög kvalitet och säkerhet, ett rätt pris och minsta möjligabelastning på miljön. Denna uppgift löser institutet dels genomatt ta fram ny kunskap inom ett antal forskningsområden, delsgenom att förmedla befintlig kunskap. bidrar innevarandebudgetår med ca till och industrin med ca17 miljoner kronor.Livsmedelsforskning bedrivs också vid några andraindustriforskningsinstitut, som har sin huvudsakliga verksamhetinom närliggande områden. Det gäller Packforsk, , och Stiftelsen biotekniskforskning. Till detta bidrar med totalt ca 3 miljonerkronor.Sverige deltar i olika internationella program pålivsmedelsteknikområdet. Det gäller ett EU-program --(), där svarar för ca4 , och ett program inom EUREKA -- Euroagri, därNUTEK svarar för ca . Vidare deltar iett program som Nordisk Industrifond bedriver, varvid NUTEKbidrar med ca 3 miljoner kronor.Inom ett av de prioriterade basteknologiområdena, bioteknik,bedrivs också viss livsmedelsforskning. bidrar härvid medca . Slutligen stödjer inom ramen för sinövriga programverksamhet livsmedelsforskning med ytterligare ca3 . Sammantaget innebär det som har redovisatsatt innevarande budgetår bidrar med ca 26 miljoner kronortill forskning och utveckling inom livsmedelssektorn.Inom ansvarsområde finansierasFoU-insatser inom livsmedelssektorn via Skogs- och jordbruketsforskningsråd () och ().SJFR bedriver ramprogrammet , därstaten bidrar med ca . Inom SLU görssatsningar på forskning inom livsmedelssektorn på istorleksordningen ca 20 miljoner kronor.Inom ansvarsområde bedrivslivsmedelsforskning vid olika universitet och högskolor, t.ex.universiteten i och och tekniska högskola.Omfattningen av denna forskning är svår att kvantifiera.Sammantaget torde de statliga insatserna på forskning ochutveckling inom livsmedelssektorn på Närings-, Jordbruks- ochUtbildningsdepartementen uppgå till i storleksordningen 90--100miljoner kronor per år.Utskottet bedömer att svensk livsmedelsindustri har godaförutsättningar att kunna hävda sig på en öppen Europamarknad.Denna industrigren har en potential att bli en framgångsrikexportnäring. För detta krävs dock en ökad satsning påforskning och utveckling. Utskottet har noterat att den svenskalivsmedelsindustrin har avsatt relativt begränsaderesurser -- mätt som andel av omsättningen -- på forskning ochutveckling. Detta kan sammanhänga med att industrin varit en ihuvudsak skyddad sektor. Med den mer öppna marknad somEES-avtalet och ett eventuellt svenskt EU-medlemskap medför, kandet förväntas ske en anpassning som bl.a. innebär attFoU-andelen kommer att öka.I det föregående har redovisats vilka FoU-insatser pålivsmedelsområdet som staten svarar för. Dessa insatser, somgörs inom Närings-, Jordbruks- och Utbildningsdepartementensansvarsområden, uppgår till i storleksordningen 90--100 miljonerkronor per år.För närvarande kan alltså konstateras att den svenskalivsmedelsindustrin har en låg FoU-andel i jämförelse med andraindustrigrenar. Enligt vad utskottet har erfarit bedömer dockföreträdare för branschen att detta kommer att förändras i taktmed att den svenska livsmedelsindustrin får tillgång till en meröppen Europamarknad. I denna förändringsprocess bör enligtutskottets mening staten och industrin samarbeta.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuella yrkandenai motionerna 1993/94:N305 (s), 1993/94:N206 (s), 1993/94:A469(s), 1993/94:N234 (m), 1993/94:N281 (v) och 1993/94:N301 (v).MiljöteknikRegeringen bör anmodas att utarbeta ett program ommiljöteknik, anförs det i partimotionen 1993/94:N281 (v).Motionärerna anser att det bör skapas stora nationella programdär olika aktörer -- stora och små företag, entreprenörer,innovatörer, universitet, m.fl. -- kan samlas tillgemensamma, långsiktiga och uthålliga projekt. I annat fallriskerar , enligt motionärerna, att hamna på efterkälkenjämfört med sådana länder som och , där storasatsningar på miljöteknikområdet görs. Motionärerna refererartill en rapport från , enligt vilken den globala marknadenför miljöteknologi förutses växa under dekommande åtta åren.Riksdagen har avslagit liknandemotionsyrkanden från företrädare för . Vid detsenaste tillfället, (bet. 1992/93:NU30), hänvisadeutskottet till tidigare ställningstaganden och noterade att deti den forskningspolitiska propositionen angavs att i allsin FoU-verksamhet skall medverka till att miljöaspekter ochmiljökonsekvenser blir beaktade och redovisade.Miljöteknik är, som nämns i budgetpropositionen, ett av deprioriterade områdena inom utvecklingsområden med väsentligindustriell potential.Utskottet finner ingen anledning för att nu göranågot annat ställningstagande än vad som har gjorts vid tidigaretillfällen då liknande yrkanden har behandlats. Motion1993/94:N281 (v) avstyrks sålunda i berörd del.ProduktutvecklingsstödNUTEK:s produktutvecklingsstöd är föremål för yrkanden imotionerna 1993/94:N305 (s), 19943/94:N307 (s) och 1993/94:N255(fp, m, c, kds).I den förstnämnda motionen föreslås, som tidigare nämnts iavsnittet om stöd till uppfinnare, att ytterligare 50 miljonerkronor skall anvisas för stöd till uppfinnarverksamhet. En delav dessa medel bör användas för produktutvecklingsstöd,anser motionärerna. De hänvisar till den utlåning tilluppfinnare som och dåvarande Industrifonden bedrev under1980-talet, på ett, enligt motionärerna, framgångsrikt sätt. Somexempel på detta nämns att staten via Styrelsen för tekniskutveckling (STU), senare , lånade ut 46miljoner kronor till 14 företag. Dessa företag omsätter nu ca1 och har betalat tillbaka lånen medränta, påpekar motionärerna. De anser att man genom att statensvarar för utlåning till uppfinnare kan uppnå två syften -- delsatt uppfinnare kan bibehålla sin oberoende ställning, dels attSverige får ökade exportintäkter och fler arbetstillfällen inomindustrin.Även i motion 1993/94:N307 (s) föreslås att det skall ske enförstärkning av roll som försörjare av s.k. såddkapital.Huvuddelen av denna förstärkning bör, enligt motionärerna,handhas av de västsvenska utvecklingsfonderna i samverkan.Lånefinansieringen av de tidiga skedena i tekniskautvecklingsprojekt behöver förstärkas, anförs det i motion1993/94:N255 (fp, m, c, kds). borde uttala sig fördetta. Trots en rad positiva generella förändringar avseendeföretagsklimatet som har företagits kvarstår, enligtmotionärerna, vissa problem -- innovationsfrämjande åtgärder hari princip försvunnit och finansieringen av tidiga skeden iteknikbaserade projekt har kraftigt reducerats.NUTEK:s finansiella stöd till affärsutvecklingsprojekt avserde tidiga faserna -- s.k. såddfinansiering -- och syftar tillatt stödja projekten så långt att andra finansiärer hartillräckligt underlag för att kunna ta ställning till dem. Definansiella stödformer som använder sig av är villkorslån,tillskott mot royaltyavtal och garantier.Produktutvecklingsstödet finansieras via anslagen Tekniskforskning och utveckling () och Informationsteknologi(). För innevarande budgetår har avsatt ca 53 miljonerkronor för ändamålet, varav ca avserdeltagande i EUREKA-projekt. Genom att återbetalningsmedel fråntidigare beviljade produktutvecklingsstöd också kan disponerashar tillgång till ytterligare ca förproduktutvecklingsstöd.Regeringen har i budgetpropositionen, som tidigare nämnts,lagt fram förslag om ökat stöd till innovatörer. Där har ocksåangetts att regeringen avser att återkomma till i mars1994 beträffande förslag om finansiering av ettinnovationscentrum.Utskottet finner det märkligt att -- som görs i motion1993/94:N305 (s) -- förorda att skall besluta om enutökning av produktutvecklingsstöd vid ungefär sammatidpunkt som regeringen lämnar sitt kompletterande förslagavseende innovationsstöd. bör, enligt utskottetsmening, avstyrka den nämnda motionen i berörd del, liksommotionerna 1993/94:N307 (s) och 1993/94:N255 (fp, m, c, kds) imotsvarande delar.Regionala utvecklingsprojektVerktec i , som är ett program för tillämpadindustriell FoU, bör få statligt stöd, anförs det i motionerna1993/94:Ub623 (s) och 1993/94:N254 (fp, c). Näringslivet ochTeknikcentrum inledde ett samarbete vid Lunds tekniskahögskola, och närliggande regionala högskolormed syfte att höja tekniknivån i regionen. Erfarenheterna avdetta nätverk har varit så positiva, hävdas det, att ett förslagtill utökat samarbete inom ett program kallat Verktec harutarbetats. Den nära kopplingen till industrin och desstillämpningar samt till universitet och industriforskning bildarVerktecs unika profil, heter det vidare.Det bör nu byggas upp ett regionalt kring detredan inledda samarbetet , ansermotionärerna. Finansiering bör kunna ske via de medel somavsätts för regionala kompetenscentra, föreslås det. De totalakostnaderna för Verktec har uppskattats till 24miljoner kronor, varav staten, enligt motionärerna, bör bidramed hälften.I motion 1993/94:N235 (m) föreslås ett uttalande av riksdagenom kommunernas roll avseende insatser för att öka den tekniskautvecklingen. I motionen lämnas följande exempel på kommunalainsatser för att främja teknisk utveckling: intresset förnaturvetenskapliga och tekniska program i gymnasieskolan börstimuleras; möjligheten att bli delägare i regionalautvecklingsbolag bör utnyttjas; tillkomsten av ett regionaltinnovationscentrum bör stimuleras; etablering av en stiftelseägdhögskola bör initieras; möjligheten att stödja de regionalaföretagen i deras EU-kontakter bör bevakas.Riksdagen bör uttala sig för att det behövs satsningar påregionala utvecklingscentra, anförs det i den sista häraktuella motionen, 1993/94:N265 (c). För att utveckla och höjakompetensnivån inom olika delar av det svenska näringslivet ärdet viktigt att det fortlöpande sker en teknisk utveckling,som tidigare gjorda erfarenheter och framsteg tas tillvara, framhåller motionären. Han hänvisar till ett företag iOlofström i , Industriellt Utvecklings Centrum(IUC), som är uppbyggt enligt modellen för ett regionaltutvecklingscentrum och kan, enligt motionären, stå som förebildför andra centra.I den forskningspolitiska propositionen uttaladesatt kompetenscentra bör byggas upp inom strategiskateknologiområden som miljöteknik, energi- och transportteknik,produktions- och materialteknik, bioteknik, informationsteknikoch infrastrukturteknik. Inrättande av anseskunna bidra till ett ökat samspel och forskningssamarbete kringbasteknologier mellan företagens tekniska utvecklingsenheter ochuniversitetens och högskolornas forskare. Medel för eninitialfinansiering av borde, enligtregeringen, kunna tas ur tillgängliga anslag avsedda förteknisk FoU. Utskottet ställde sig bakom detta (bet.1992/93:NU30). I en reservation (s) förordades att riksdagenskulle anvisa för ändamålet, och i enmeningsyttring (v) förordades högre anslag till Tekniskforskning och utveckling utan precisering till ändamåletkompetenscentra.Enligt vad utskottet erfarit pågår ett arbeteinom med framtagande av förslag om inrättande avkompetenscentra. Det rör sig om ett trettiotal sådana centra.Regeringens ställningstagande till förslaget planeras komma iregleringsbrevet för nästa budgetår.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om det tidigarenämnda Agenda 2000-arbetet. I detta ingår att belysa frågan omhur kommunala initiativ på FoU-området skall kunna underlättas.Regeringens inställning till detta arbete kommer, som tidigarenämnts, att redovisas under sommaren 1994.Det pågår sålunda, enligt vad som här har beskrivits, olikaaktiviteter på de områden som tas upp i de aktuella motionerna.Utskottet finner mot denna bakgrund ingen anledning förriksdagen att nu ta något initiativ. Motionerna 1993/94:Ub623(s), 1993/94:N254 (fp, c), 1993/94:N235 (m) och 1993/94:N265(c) avstyrks sålunda i berörda delar.Vissa övriga frågorRiksdagen bör tillse att finansiering av svensk medverkan idet s.k. säkerställs genom attforskningsmedel ställs till förfogande, anförs det i motion1993/94:N221 (s). är ett program inom EU för att främjautvecklingen i inom området hjälpmedel förfunktionshindrade, framhålls det i motionen. Handikappinstitutethar medverkat för svensk del i 7 av totalt 21 forsknings- ochutvecklingsprojekt, vilket har möjliggjorts genom projektanslagfrån NUTEK.Svenskt deltagande i har finansierats helt av viainsatsområdet kommunikationstekniska hjälpmedel förhandikappade. Detta insatsområde avslutades i och med utgångenav /93, och det svenska deltagandet iTIDE-projekt finansieras via anslaget Europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete (F 7), vilket disponerasav NUTEK.I EU:s kommande fjärde ramprogram för FoU kommer det svenskadeltagandet i motsvarigheten till att finansieras avEU-kommissionen, under förutsättning att betalar inprogramavgiften för det totala ramprogrammet och att det fjärderamprogrammet omfattas av . Därmed kommer det svenskadeltagandet i att finansieras genom påsamma sätt som och övriga länders deltagande i andraEU-program.Utskottet anser det angeläget att deltar i detarbete som bedrivs inom . Som framgått torde fortsatt svenskmedverkan komma att finansieras genom bidrag frånEU-kommissionen. Utskottet ser inget behov för attgöra ett uttalande av den typ som föreslås i motion 1993/94:N221(s). Denna avstyrks sålunda.I motion 1993/94:N210 (kds) begärs en utredning om insatserför att öka företags möjligheter att tillägna sig forskning ochutveckling med syfte att åstadkomma en ökad sysselsättning.Med hänsyn till arbetsmarknadsläget och den stora uppgift somligger på det enskilda företagandet att ordna sysselsättning ärdet, enligt motionärerna, viktigt att företagen stimuleras tillatt i högre grad utnyttja FoU till ökad produktion. Detta skerbäst genom att företagen får möjlighet att köpa FoU av högskoloroch universitet till rabatterat pris; ett sådant systemförekommer i och Frankrike.De frågor som tas upp i motionen ingår i det som behandlas idet tidigare nämnda Agenda 2000-arbetet. Regeringensställningstagande till detta arbete har, som redan påpekats,aviserats till sommaren 1994.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1993/94:N210 (kds).Anslaget Teknisk forskning och utvecklingRubricerade anslag disponeras bl.a. av för att främjaoch stödja teknisk forskning och utveckling. Medel anvisas tillprioriterade områden såsom basteknologierna materialteknik,bioteknik och teknik för komplexa system samt tillutvecklingsområdena biomedicinsk teknik, produktionsteknik,processteknik, transportteknik och miljöteknik. Under anslagetryms även medel för tvärvetenskapliga materialkonsortier ochprogram för fordonsteknik, flygteknik, träråvarubaserad industrisamt för små och medelstora företag.Från anslaget finansieras dessutom vissa verksamheter inomområdet teknisk vetenskaplig informationsförsörjning, däriblandFoU-arbete. Under anslaget anvisas för detta ändamål medel tillForskningsrådsnämnden, ochTekniska litteratursällskapet.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast ipropositionen (prop. 1992/93:170) om forskning för kunskap ochframsteg bör gälla även för /95. Beräkningen avanslaget har gjorts med utgångspunkt i detta. Utöver pris- ochlöneuppräkning har ett produktivitets- och effektivitetskrav om3 % beräknats på den del av anslaget som avser utgifter förstatlig konsumtion, i enlighet med den princip som tillämpasgenerellt i årets budgetförslag.För det kommande budgetåret föreslår regeringen ett anslag på580,. Regeringen begär också riksdagensbemyndigande att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelseri samband med stöd till teknisk forskning och utvecklingsarbetem.m. för de fyra budgetåren 1995/96--1998/99 om högst 295, 250,210 resp. 175 miljoner kronor.Högre anslag till teknisk forskning och utveckling förordasbåde av Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.I partimotionen 1993/94:N305 (s) föreslås att 350 miljonerkronor skall anvisas för insatser i vissa branscher, varav 240miljoner kronor avser insatser som finansieras via det häraktuella anslaget. Vidare föreslås att ytterligare 50 miljonerkronor skall anvisas för stöd till uppfinnarverksamhet. Häravkommer den del som avser utökning av och som uppgår till 25 miljoner kronoratt falla på detta anslag. Sammantaget innebär detta krav på attdet skall anvisas utöver regeringensförslag. Innehållet i de ökade insatser som föreslås inom ramenför anslaget har behandlats i det föregående.Vänsterpartiet föreslår i motion 1993/94:N281 att 250 miljonerkronor utöver regeringens förslag skall anslås till tekniskforskning och utveckling. Av dessa medel skall, som tidigareredovisats, avsättas för livsmedelsindustrin.NUTEK bör, enligt motionärerna, ges i uppdrag att återkomma medförslag till hur beloppet i övrigt skall användas.Utskottet har i det föregående tagit ställning till deolika områden där det i de här aktuella motionerna föreslåsytterligare insatser från statens sida. Som framgått harutskottet i samtliga fall avstyrkt förslagen och ställt sigbakom de åtgärder som regeringen har vidtagit.Detta ställningstagande innebär att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till anslag för nästa budgetår och tillbemyndiganden för kommande budgetår. Förslagen till ökade anslagi motionerna 1993/94:N305 (s) och 1993/94:N281 (v) avstyrksdärmed av utskottet.Anslaget InformationsteknologiNämnda anslag disponeras av för att främja och stödjateknisk forskning och utveckling inom områdetinformationsteknologi (IT). Verksamheten bedrivs inom fyradelområden: mikroelektronik, datavetenskap och kommunikation,IT:s användning samt industriinriktade kompetenscentra.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i denforskningspolitiska propositionen bör gälla även /95. För nästa budgetår föreslår regeringen ettanslag på . Utöver pris- och löneomräkninghar ett produktivitets- och effektivitetskrav om beräknatspå den del av anslaget som avser utgifter för statligkonsumtion. Regeringen begär också bemyndigande attunder nästa budgetår låta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning ochutveckling m.m. inom IT-området för budgetåren 1995/96--1998/99om högst 179, 154, 125 resp. 107 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag ochbemyndiganden.Teknisk-vetenskaplig attachéverksamhetStiftelsen attachéverksamhet(STATT) är en offentlig stiftelse med staten ochIngenjörsvetenskapsakademien som huvudmän. STATT har tilluppgift att följa den tekniska utvecklingen inom olikaindustrinationer och rapportera till svenska företag,myndigheter och forskningsorganisationer. Syftet är attdärigenom bidra till ökad produktivitet och kunskapskraft isvenskt näringsliv. Verksamheten skall vara självfinansieradtill minst 30 %.Regeringen föreslår för nästa budgetår ett anslag på 33,6miljoner kronor, vilket är lägre än förinnevarande budgetår. Neddragningen är föranledd avstatsfinansiella skäl. STATT bör dock ha möjligheter att täckabl.a. deprecieringskostnader med fonderade medel, sägs det ipropositionen.I motion 1993/94:N305 (s) föreslås, som tidigare nämnts, att50 skall anvisas för åtgärder för småföretagensexportverksamhet. Vid utskottsbehandlingen har företrädare förmotionen påpekat att därav är avsedda för ökatstöd till STATT.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion1993/94:N305 (s), att det krävs ökade statliga insatser för atthjälpa småföretagen att komma ut på exportmarknaden. För dettaföreslås i motionen totalt . Utskottet anseratt anslaget till STATT bör ökas med för attmöjliggöra ett ökat stöd till småföretagen. börsåledes besluta om att till STATT anvisa ett anslag på 41,6miljoner kronor.