bet · GH01JuU21 · 1994-04-12 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till domstolsväsendet för /95. I sambanddärmed behandlas ett antal motioner avseende medelstilldelningenoch i övrigt med anknytning till domstolsväsendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag utom såvitt avseranslaget till Domstolarna m.m. I den delen föreslår utskottet,med bifall till en motion från (s), att ökar anslagetmed . Utskottet avstyrker bifall till övrigamotioner.Till betänkandet har fogats sju reservationer varav tre från(s), tre från (nyd) och en från (m, fp, c, kds).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill för /95 anvisa ettramanslag på (punkt D 1 s. 120--123),till Domstolarna m.m. för /95 anvisa ettramanslag på 2 (punkt D 2 s. 123--129). 1993/94:Ju401 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inskrivningsmyndigheternas framtidaverksamhet.1993/94:Ju403 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att företagshypoteksregistret överförs frånMalmö tingsrätt till Patent- och registreringsverketsbolagsavdelning i Sundsvall.1993/94:Ju404 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inskrivningsverksamheten ävenfortsättningsvis skall vara en del av tingsrätternas verksamhet.1993/94:Ju405 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inskrivningsverksamheten ävenfortsättningsvis skall vara en del av tingsrätternas verksamhet.1993/94:Ju406 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att betitla Högsta domstolens ordförande riksdrots.1993/94:Ju407 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attDomstolsverkets styrelse skall ombildas till en rådgivande nämndvari ingår representanter för domarkåren, kanslipersonalen ochAdvokatsamfundet samt externa administrativa experter,2. att som sin mening ger regeringen till känna atttill generaldirektör bör överföras debeslutsbefogenheter styrelsen har i dag.1993/94:Ju408 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att representant för kanslipersonalenskall ingå i domstolsväsendets tjänsteförslagsnämnd.1993/94:Ju409 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attinskrivningsverksamheten skall bibehållas inom tingsrätternasverksamhet.1993/94:Ju410 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överflyttning av registreringen avföretagshypotek till Patent- och registreringsverket.1993/94:Ju411 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om domkretsindelningen förSollefteå tingsrätt.1993/94:Ju412 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tingsrätterna,4. att beslutar att återinföra tidigare regler försammansättningen av ,5. att beslutar återge de fackliga organisationernanomineringsrätt till ledamöter i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördomstolsväsendet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delegering inom domstolarna till ickejuristpersonal,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hanteringen av ekobrottsmål i domstol.1993/94:Ju413 av m.fl. (fp, m, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om domstolsväsendet i övre Norrland.1993/94:Ju416 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett bibehållande av de s.k. sidofunktionerna vid tingsrätterna.1993/94:Ju418 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett bibehållande av de s.k.sidofunktionerna vid tingsrätterna.1993/94:Ju419 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att inskrivningsmyndigheterna ävenfortsättningsvis ligger kvar i tingsrätterna.1993/94:Ju420 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom säkerhetssal på i Stockholm.1993/94:Ju704 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av reglerna om anhållande och häktning.1993/94:Ju706 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom legal bevisprövning.1993/94:Ju709 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen omdelgivning.1993/94:Ju805 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter till grupptalan i domstol,1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om renodling av domarrollen,30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt delegering av arbetsuppgifterinom domstolsväsendet.1993/94:Ju810 av m.fl. (nyd) vari yrkas36. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomsdomstol,52. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frihetsberövande för den misstänktesbästa,55. att till för /95anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 64 028 000 kr.1993/94:Ju811 av m.fl. (s) vari yrkas4. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar 10miljoner kronor till domstolväsendet.1993/94:A458 av () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att låta inskrivningsverksamheten liggakvar inom tingsrätterna. InledningDomstolsväsendet har ett budgetsystem med treårigabudgetramar. Med hänsyn till pågående reformarbete inomdomstolsväsendet, vilket berör såväl domstolarna somDomstolsverket, har emellertid regeringen i regleringsbrevet fördomstolsväsendet för innevarande budgetår uttalat att det intehar funnits skäl att göra en fördjupad budgetprövning för dennya budgetperiod som skulle börja löpa /95. Deriktlinjer för verksamheten som gäller för den innevarandeperioden skall därför gälla även för budgetåren 1994/95 och1995/96. har avgivit enförenklad anslagsframställning för /95.Reformarbetet inom domstolsväsendet, som pågår ,syftar till att komma till rätta med den allt störrearbetsbelastningen och med tilltagandepersonalförsörjningsproblem. Arbetet med reformerna har detyttersta syftet att på olika sätt stärka domstolsväsendetssjälvständighet och effektivitet.Här kan nämnas att i slutet av år 1991redovisade sitt uppdrag i betänkandet (SOU 1991:106) Domstolarnainför . Betänkandet innehåller olika förslag omarbetsfördelningen mellan domstolarna och den offentligaförvaltningen och mellan de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna. Utredningen tar också upp frågor omomprövning, överklagande och instansordning samt vissaprocessrättsliga frågor. Betänkandet har remissbehandlats.Ett par av förslag har redan lett tilllagstiftning. Således antog ettregeringsförslag om utvidgade regler om prövningstillstånd ihovrätt (prop. 1992/93:216, JuU34, rskr. I samma ärendebeslutades om en ändrad instansordning beträffandeutsökningsmålen. På bord ligger nu även förslag tillinförande av möjlighet till prövningstillstånd vid överklagandetill kammarrätt (prop. 1993/94:133). Övriga förslag bereds inomJustitiedepartementet med siktet inställt på etappvisa reformer.Ursprungligen var tanken att även frågan om domstolsväsendetsorganisation skulle utredas av (dir.1989:56). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1991:94) återkalladeemellertid regeringen utredningens uppdrag i den delen, ochdomstolarnas organisation har i stället utretts inomJustitiedepartementet. Förslag har redovisats idepartementspromemorian (1992:38) Domstolsväsendet, organisationoch administration . Promemorian innefattar ävenfrågor om specialdomstolarnas och framtid. I densenare frågan uttalas att det inte finns någonting som hindraratt avvecklas som centralmyndighet fördomstolsväsendet, om de förslag i promemorian beaktas som lagtsfram om ändrad domkretsindelning för tingsrätterna ochadministrativt stöd från överrätterna till mindre underrätter.Promemorian har remissbehandlats.Justitieministern uttalade i sin anmälan till 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 3 s. 26), efter att hatagit del av remissyttrandena över förslaget att lägga nedDomstolsverket, att verket bör bli kvar som centralmyndighet fördomstolsväsendet men att vissa verksamhetsmässiga ochorganisatoriska förändringar borde ske. Utskottet återkommernedan till vad som därefter ägt rum i den frågan.Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredare som skallbehandla domstolarnas och domarnas ställning inför 2000-talet(dir. 1993:47). Utredaren, som arbetar under namnet 1993 årsdomarutredning (Ju 1993:6), skall i en första etapp kartläggabehovet av att stärka domarnas ställning och lämna förslag påinriktning av det fortsatta utredningsarbetet. Aktuella frågor isammanhanget är bl.a. utnämning av ordinarie domare, domarnasrättsliga ställning, avlöning och arbetsuppgifter, nämndemännensställning och utseende av jurymän. Till utredningens uppgifterhör även att behandla frågan om den interna beslutsprocessen iadministrativa frågor vid domstolarna. Resultatet avutredningsuppdraget skall vara redovisat före utgången av junimånad 1994.DomstolsverketInledningDomstolsverket är central förvaltningsmyndighet för deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,Bostadsdomstolen, arrende- och hyresnämnderna,Försäkringsöverdomstolen, och de allmännaadvokatbyråerna. har också bl.a. till uppgift attpå det allmännas vägnar föra talan mot beslut irättshjälpsfrågor.Chef för är en generaldirektör. Inom verketfinns en organisationsenhet, en ekonomienhet, en personalenhetoch en juridisk enhet. Dessutom finns ett sekretariat och enpersonalansvarsnämnd.Från anslaget till betalas också kostnadernaför verksamheten vid och Tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet.Riksdagen har under detta riksdagsår med anledning av enproposition om ökad självförvaltning inom domstolsväsendetbeslutat att så mycket som möjligt av beslutsbefogenheter ochansvar för de löpande arbetsuppgifterna skall decentraliserasfrån till domstolarna. Härigenom skalldomstolarna i ökad omfattning få svara för sin administrationoch ta ett ökat ansvar för förvaltningen inom domstolsväsendet(prop. 1993/94:17, JuU10, rskr. Regeringen har gettDomstolsverket ett uppdrag att utforma förslag till en sådanorganisation och ett sådant arbetssätt.Domstolsverkets styrelseDe nuvarande principerna för ledning av statliga verkbestämdes genom det s.k. verksledningsbeslutet (prop.1986/87:99, KU29, rskr. Beslutet innebar att denstyrelseform som befanns passa bäst för de flesta statligamyndigheter är den där verkschefen har huvudansvaret i de flestafrågor och en styrelse har vissa begränsade beslutsbefogenheter.Styrelsens befogenheter framgår av verksförordningen(1987:1100). styrs på detta traditionella sättmed en generaldirektör och en styrelse som har både rådgivandeoch beslutande funktioner.Som framgår ovan har under innevarande riksdagsårbehandlat en proposition (prop. 1993/94:17) om ökadsjälvförvaltning m.m. inom domstolsväsendet. I syfte attförstärka domstolarnas självständighet föreslog regeringen bl.a.ändrad sammansättning av och ändrade arbetsformer för styrelsenför samt ändringar i sättet att i övrigt ledamyndigheten.Förslaget innebar bl.a. att skulle få enannorlunda ledningsform på så sätt att myndigheten skulle ledasav en styrelse bestående främst av personer som hämtats fråndomstolsväsendet. Vid tiden för förslaget bestod styrelsen avgeneraldirektören, två riksdagsledamöter, två domare, en advokatsamt ledamöter som förordnats efter nominering av fackligaorganisationer.I väcktes motioner med yrkande om avslag påpropositionen. I motionerna framfördes bl.a. att inga sakligaskäl fanns för ändring av sättet att leda ochsammansättningen av dess styrelse.Utskottet (1993/94:JuU10) såg positivt på regeringens förslagrörande sammansättningen av , och deladeregeringens uppfattning att domstolarnas inflytande överledningen av verket måste förstärkas som ett led idomstolsväsendets ökade självförvaltning. Utskottet ansåg ilikhet med regeringen att myndigheten bör ledas av en styrelsesom är sammansatt av personer huvudsakligen hämtade fråndosmtolarna. Utskottet delade också regeringens uppfattning ifråga om de fackliga representanterna i styrelsen. Utskottetansåg att den medborgerliga insynen och kontrollen avförvaltningsverksamheten är väl tillgodosedd på många olikasätt, och att den obestridliga kompetens som finns inom fackligakretsar kan tas till vara genom rådgivande organ ellerreferensgrupper i ledningen av verksamheten utan att de fackligaintressena för den skull skall vara representerade i styrelsen.Utskottet ansåg sålunda i likhet med regeringen att behovet avfackligt inflytande i var mindreframträdande och att fackliga representanter därför inte bordeingå i denna. Utskottet avstyrkte bifall till motionerna iaktuella delar.När det gäller de ändrade arbetsformerna för styrelsen förDomstolsverket och ändringar i sättet att i övrigt ledamyndigheten var utskottet dock kritiskt. Utskottet delade denuppfattning som framförts i motionerna i fråga om otillräckligasakskäl och behov av ytterligare beredning. Enligt utskottetsuppfattning besatt förslaget i dessa delar inte sådan sakligbärkraft att de borde ligga till grund för förändradearbetsformer och ändringar i sättet att leda myndigheten.Utskottet tillstyrkte bifall till motionerna och var såledesinte berett att tillstyrka regeringens förslag. I sammanhangetkonstaterade utskottet att domarutredning utrederdomstolarnas och domarnas ställning inför 2000-talet. Resultatetav denna utredning borde avvaktas innan ytterligaregenomgripande förändringar beslutas.Regeringen har i beslut förordnatledamöterna i nya styrelse. Förordnandena gällertill och med . I styrelsen ingår sju domare,en professor, en landshövding och generaldirektören förDomstolsverket.I två motioner tas upp frågan om . Imotion Ju407 (fp) begärs att styrelsen ombildas till enrådgivande nämnd vari ingår representanter för domarkåren,kanslipersonalen, samt externa administrativaexperter. I motionen förespråkas också att styrelsens nuvarandebeslutsbefogenheter överförs till generaldirektören. I motionJu412 (s) begärs att tidigare principer för styrelsenssammansättning återinförs och att fackliga organisationer skallha nomineringsrätt.Utskottet saknar anledning att frångå sitt gjordaställningstagande i fråga om sammansättningen av Domstolsverketsstyrelse. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju407 ochJu412 i nu behandlade delar.Inte heller är utskottet berett att förorda att debeslutsbefogenheter som styrelsen har enligt verksförordningenskall överföras till generaldirektören. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju407 i nu berörd regleras i förordningen(1988:318) med instruktion för tjänsteförslagsnämnden fördomstolsväsendet. Nämnden har som huvuduppgift att efterberedning avge förslag till regeringen i fråga om tillsättningav vissa ordinarie domaretjänster.I den ovannämnda propositionen om ökad självförvaltning inomdomstolsväsendet föreslogs bl.a. ändringar avTjänsteförslagsnämndens sammansättning. Nämnden bestod då av tioledamöter utsedda av regeringen. Två av ledamöterna utsågs efterförslag av dåvarande Jurist- och samhällsvetareförbundetrespektive TCO. Förslaget i propositionen innebar bl.a. att defackliga representanterna inte längre skulle ingå i nämnden.I två motioner begärdes avslag på propositionen i denna del.Utskottet (1993/94:JuU10) ställde sig positivt tillregeringens förslag rörande sammansättningen . Enligt utskottetborde det fackliga inflytandet för förslagsprocessen i ställettillgodoses inom ramen för den arbetsrättsligamedbestämmandelagstiftningen. Utskottet delade därförregeringens uppfattning att de två rent fackligarepresentanterna i nämnden borde utgå. Utskottet avstyrktebifall till motionerna i denna del.I motionerna Ju408 (fp) och Ju412 (s) förespråkas nu att enrepresentant för kanslipersonalen skall ingå iTjänsteförslagsnämndens sammansättning.Utskottet saknar anledning att frångå sitt gjordaställningstagande i fråga om sammansättningen avTjänsteförslagsnämnden och avstyrker bifall till motionerna i nubehandlade delar.MedelstilldelningenRegeringen har föreslagit att anvisar ett ramanslagpå till Domstolsverket.I motion Ju810 (nyd) föreslås att åläggs ettproduktivitets- och effektivitetskrav på och att anslagetdärför bör minskas med 1,3 miljoner kronor.Regeringen har gett i uppdrag attutforma förslag till organisation och arbetssätt med anledningav ovannämnda beslut att så mycket som möjligt avbeslutsbefogenheter och ansvar för de löpande arbetsuppgifternadecentraliseras till domstolarna. En effekt av en nyorganisation och nya arbetsformer för verket torde, enligtbudgetpropostionen, bli att vissa resurser som tillkommerDomstolsverket redan från och med nästa budgetår måste förasöver till domstolarna. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i denna fråga under år 1994.Utskottet godtar regeringens förslag till medelsberäkning ochavstyrker bifall till motion Ju810 i nu berörd del.Domstolarna m.m.InledningAnslaget till Domstolarna m.m. omfattar anslagen till deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,Försäkringsöverdomstolen samt hyresnämnderna, arrendenämndernaoch Bostadsdomstolen. Från anslaget betalas även kostnaderna förde kansligöromål för som fullgörs av Sveahovrätt.Den 1 juli 1992 genomfördes slutligt den nya instansordningenför rättskipningen i socialförsäkringsmål varvidförsäkringsrätternas verksamhet helt upphörde.Försäkringsrätternas återstående mål överlämnades då tillkammarrätterna. gäller beträffandesocialförsäkringsmål att beslut av allmän försäkringskassaöverklagas till länsrätt, därefter till kammarrätt och, somsista instans, Försäkringsöverdomstolen. Denna domstolöverprövar också vissa beslut av Arbetsmarknadsstyrelsen.Försäkringsöverdomstolen skall, enligt beslut av ,läggas ned och dess uppgift att varaprejudikatinstans i socialförsäkringsmålen skall då övertas avRegeringsrätten (prop. 1992/93:215, JuU33, rskr. 372).I samband med att försäkringsrätterna avskaffades byggdeskammarrätterna ut (prop. 1990/91:80, JuU18, rksr. 216).Verksamheten vid kammarrätten i förstärktes med tvåavdelningar, som förlades till och organiserades som enfilial till kammarrätten.Vid behandlingen av förra årets budgetproposition (prop.1992/93:100, bil. 3, JuU24, rskr. 289) ställde sig riksdagenbakom nya principer för instansordningen i förvaltningsmål.Dessa principer innebär bl.a. att tyngdpunkten iförvaltningsrättskipningen kommer att förskjutastill länsrätterna -- än så länge är kammarrätterna förstainstans i många måltyper. För att göra övergången vidkammarrätterna så smidig som möjligt har regeringen iregleringsbrevet för /94 beslutat att göra om enavdelning på varje kammarrätt till en extra avdelning. Dettagäller bl.a. en av avdelningarna i Umeå.I motion Ju413 (fp, m, c, kds) förespråkas attkammarrättsfilialen i skall finnas kvar med sina tvåavdelningar. Enligt motionärerna är det uppenbart att enavdelning inte räcker för en fungerande verksamhet. Vidareanförs att filialen även av regionalpolitiska skäl bör få finnaskvar.Den nyssnämnda tyngdpunktsförskjutningen får förväntas medföraen minskning av arbetsbelastningen i kammarrätterna. Vilkenbetydelse detta skall få för kammarrättsorganisationen är ännuför tidigt att uttala sig om. Frågan bereds avJustitiedepartementet. Enligt utskottets uppfattning saknas detsåledes anledning för ett riksdagsuttalande ifrågan. Utskottet avstyrker bifall till motionen.I motion Ju411 (m) förespråkas att domkretsen för Sollefteåtingsrätt, som omfattar kommun, utökas med bl.a.Ragunda kommun.Av 1 kap. 1 § framgår att domsaga ärtingsrättens domkrets, och att regeringen förordnar omindelningen i domsagor.Enligt vad utskottet inhämtat har frågan om Sollefteåtingsrätts domkrets uppmärksammats i genom enskrift från personalen vid tingsrätten.Det saknas anledning för att göra något uttalandemed anledning av motionen. Utskottet vill dock i sammanhangeterinra om att utskottet så sent som behandlade någramotionsyrkanden som gick ut på att de minsta tingsrätterna inteskulle läggas ned. Utskottet noterade då att den slutsats somkunde dras av befintliga uppgifter var att några avgörandeinvändningar inte kunde riktas mot den nuvarande organisationen(1992/93:JuU24 s. 4 f).Arbetsläget m.m.Beträffande arbetsläget i domstolarna kanföljande nämnas.I tingsrätterna ökade antalet inkomna tvistemål , ochantalet brottmål ökade . Antalet avgjorda tvistemål ökademed medan antalet avgjorda brottmål var oförändrat.Målbalansen för tvistemål ökade , och målbalansen förbrottmål var oförändrad. I dessa beräkningar ingår integemensamma ansökningar och notariemål. I faktiska tal harantalet inkomna tvistemål till tingsrätterna ökat med nästan19 000 mål. Av denna ökning har mer än 17 000 mål börjat sombetalningsföreläggande eller lagsökning. Till tingsrätternainkom mer än 44 000 mål som börjat hoskronofogdemyndighet som betalningsföreläggande och som antingenhar hänskjutits till rättegång eller har blivit föremål föråtervinning vid tingsrätt.I tingsrätternas övriga verksamhet ökade antalet inkomnadomstolsärenden . Antalet inkomna konkurser minskademed och antalet inkomna ärenden tillinskrivningsmyndigheterna minskade med 2 %.I hovrätterna ökade antalet inkomna mål . Antaletavgjorda mål ökade , och målbalansen minskade med 9 %.Antalet inkomna mål till ökade , ochantalet avgjorda mål ökade . Målbalansen ökade med 2 %.I länsrätterna ökade antalet inkomna mål med , ochantalet avgjorda mål minskade med . Antaletbalanserade mål minskade . harlänsrätternas målstruktur avsevärt förändrats. De tidigaredominerande skattemålen utgjorde avantalet inkomna mål. Motsvarande siffra var . Numeraär det i stället främst s.k. sociala mål och körkortsmål sominkommer till länsrätterna. är det emellertidskattemålen som dominerar antalet balanserade mål.Antalet inkomna skattemål minskade , och antaletavgjorda skattemål minskade . Balansen, som uppgår tillca 44 000 mål, minskade med 28 %.Fastighetstaxeringsmålen ökade kraftigt () till följd avcykelvariationerna på området, och antalet avgjorda mål minskademed . beräknas fåfastighetstaxeringsmål komma in.Antalet inkomna körkortsmål minskade , och antaletavgjorda körkortsmål minskade . Balansen minskade med13 %. På bord ligger nu en proposition med förslagom att den första prövningen av körkortsingripanden skallflyttas över till länsstyrelserna (prop. 1993/94:133). Ändringenföreslås träda i kraft den 1 oktober 1994.Antalet inkomna socialförsäkringsmål ökade , ochantalet avgjorda sådana mål ökade . Balansen ökade med47 %. Enligt uppgift från finns det inget somtyder på en minskning av antalet överklagadesocialförsäkringsärenden till länsrätt.Den 1 januari 1992 tillfördes länsrätterna en ny målgruppgenom den nya psykiatrilagstiftningen. Under det första åretinkom 12 222 sådana mål. minskade antalet inkomnapsykiatrimål , och antalet avgjorda mål minskade med 5 %.Av länsrätternas 11 323 avgjorda psykiatrimål avgjordes 80 %efter muntlig förhandling.Tillströmningen av mål enligt socialtjänstlagen ökade med 57 %vilket medförde att antalet inkomna s.k. Ö-mål ökade ,och antalet avjorda mål ökade . Länsrätternas balans avÖ-mål ökade med 17 %.Antalet inkomna mål till kammarrätterna ökade med 13 %.Samtidigt skedde en förhållandevis stor ökning av antaletavgjorda mål () vilket medförde att balansen minskade . Ökningen av antalet inkomna mål beror till stor del påökningen av mål enligt socialtjänstlagen ochsocialförsäkringsmål. Dessutom ökade studiestödsmålen somanhängiggörs vid kammarrätten i . Målbalansensåldersstruktur har förbättrats vid kammarrätterna.