bet · GI01UU3 · 1994-10-27 00:00:00 — En strävan från statens sida börvara att skapa gynnsamma förutsättningar för lokal och regionalsamverkan.I en enkät som Arbetsgruppen om samarbete över riksgränserlåtit utföra har representanter för svenska kommuner, landstingoch länsstyrelser fört fram synpunkter på gränssamarbetet medDanmark, och . Hälften av kommunerna, landstingenoch länsstyrelserna har enligt arbetsgruppens redovisning planerpå ytterligare samarbete. Framtidsplanerna går i huvudsak ut påatt vidareutveckla och fördjupa det samarbete som redan pågår.Exempel på verksamheter där ett utvidgat gränssamarbete kan varaaktuellt är miljövård och räddningstjänst. Ett ökat intresseframkommer också för att bygga ut samarbetet med regioner iÖsteuropa, främst de baltiska staterna och . Miljövård ochkommunalteknik är här exempel på områden som bedöms lämpliga församarbete.Det material som föreligger bör enligt utskottetsuppfattning kunna läggas till grund för diskussioner ochöverväganden på nordisk nivå. Framkomna resultat och synpunkterpå det fortsatta arbetet behöver analyseras och övervägasgemensamt mellan de nordiska länderna. Ett viktigt syfte med deöverenskommelser som träffats på nordisk och europeisk nivå äratt få till stånd en utveckling där formella hinder församarbete bryts ned. har olika åtgärdervidtagits för att stimulera och underlätta samarbetet överriksgränserna. Det är enligt utskottets uppfattning angelägetatt detta arbete fortsätter och fördjupas. Arbetsgruppen omsamarbete över riksgränser anser bl.a. att de formella hindersom kommit fram i undersökningen bör utredas närmare ochundanröjas om det finns motiv för det. Det är också väsentligtatt analysera problem som hänger samman med tillämpningen avnationell lagstiftning.Utskottet delar dessa bedömningar. Det integrerade Europaöppnar enligt utskottets uppfattning nya möjligheter tillnordisk samverkan, även på lagstiftningens område. Isammanhanget kan erinras om att , medanledning av rekommendation nr 6/1993/j, harantagit ett nytt femårigt arbetsprogram för det nordiskalagstiftningssamarbetet.Utskottet ser anledning att även erinra om det stora behov somfinns för att informera om nordiska frågor, olikasamverkansformer och förhållanden i de nordiska länderna. Enligten attitydundersökning som genomförts på uppdrag av och är kännedomen om hur detnordiska samarbetet har fått konkreta uttryck liten blandNordens folk. önskar tre fjärdedelar avundersökningsdeltagarna att det förekom mer samarbete än vad somuppfattas att det gör . Hälften av alla kan inte spontantange något område där alla fem nordiska länderna samarbetar. Detär utskottets förhoppning att det material som, viaArbetsgruppen om samarbete över riksgränser och andra fora,tagits fram kan bidra till ökad kunskap om nordiskasamarbetsfrågor på lokal och regional nivå. Även en ökad kunskapom förhållanden i gränsregioner är enligt utskottets uppfattningav stor betydelse för utvecklingen av det kommunala och statligasamarbetet över riksgränserna.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U705 (m)och U708 (s) som besvarade.Svensk-isländsk kulturfondSammanfattning av motionenI motion U704 (s) föreslås inrättandet av en kulturfond förSverige och . Motsvarande fonder finns för ochövriga nordiska länder. Enligt motionärerna skulle en fond försvensk-isländskt samarbete bidra till att öka den ömsesidigakännedomen om och kontakten mellan de båda ländernas kultur,näringsliv och folk.Utskottets övervägandenInom ramen för diskussionerna om en nyvärdering av detnordiska samarbetet har bl.a. kulturfrågorna lyfts fram som ettområde där den nordiska samarbetsmodellen förblir unik och därdet därför finns anledning att satsa ökade resurser. Utskottethar i tidigare betänkanden (bl.a. 1992/93:UU9) välkomnatinitiativ syftande till att frigöra medel till förmån förkulturella satsningar genom rationalisering ochavbyråkratisering på andra områden. I enlighet med denna strävanhar exempelvis även den i motionen omnämnda Nordiskakulturfonden tilldelats utökade resurser för att fonden skallkunna inriktas på mer långsiktig och starkare profileradverksamhet.Utskottet konstaterar att det finns en strävan generellt inomdet nordiska samarbetets ram att stärka Västnordens (,och ) ställning. Som påpekas i motion U704 (s)har det även inom ramen för en nyvärdering av det nordiskasamarbetet föreslagits åtgärder som syftar till att bättretillvarata Västnordens intressen i det nordiska sammanhanget.Vad avser det bilaterala svensk-isländska samarbetet påkulturområdet konstaterar utskottet att detta redan är relativtomfattande, med ett stort antal aktiviteter både i ochpå . Inte minst förtjänar den verksamhet nämnas som sker iNordens hus regi i . Vidare konstaterar utskottet medtillfredsställelse att , med anledning av republikenIslands 50-årsdag , som jubileumsgåva tillIsland inrättat en bilateral samarbetsfond med ett grundkapitalpå . Fondens avkastning skall gå tilländamål som främjar svensk-isländskt samarbete, ömsesidigtkulturutbyte samt information om svenska och isländska kultur-och samhällsförhållanden. Motionärernas önskemål i motion U704(s) får därmed anses tillgodosett.Med det anförda betraktar utskottet motion U704 (s) sombesvarad.Gemensam tidSammanfattning av motionenI motion U701 (fp) yrkas att regeringen i skallta upp frågan om gemensam tid i de nordiska länderna. Bakgrundenär att , och tillämpar som övrigaVästeuropa, medan däremot tillämpar som en delöst- och sydeuropeiska stater, bl.a. , ochRumänien. En tidsmässig harmonisering i skulle enligtmotionären främja kontakter och kommunikationer över Östersjön.Ett enhetligare skulle även bidra till den pågåendeintegrationsprocessen i , anges det i motion U701 (fp).Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare behandlat en likalydande motion i sittbetänkande 1993/94:UU6. Därvid konstaterade utskottet att fråganom gemensam tid i varit föremål för diskussion . I ett betänkande har Nordiska rådetsmiljöutskott noterat att några remissinstanser från Finlanduttryckt tvekan och angivit såväl för- som nackdelar förFinlands befolkning om medlemsförslaget skulle förverkligas.Utskottet ansåg därför att en grundlig utredning rörandekonsekvenserna av den föreslagna harmoniseringen måstetillkomma. Som en följd härav begärde irekommendation nr 22/1992/k (A 979/m) att Nordiska ministerrådetskulle utreda för- och nackdelarna med införande av gemensam tidi har meddelat att beslut i ärendet börfattas av . De nordiska samarbetsministrarnahar mot denna bakgrund anmodat att utredafrågan om en anpassning av finsk tid till tiden i , Norgeoch . Den finska regeringen har efter förnyade ochomfattande konsultationer med berörda finska myndigheter ochorgan dragit slutsatsen att det saknas grundvalför att gå vidare i frågan. har mot dennabakgrund avskrivit rekommendation.Med det anförda avstyrker utskottet motion U701 (fp).Visum för baltiska medborgareSammanfattning av motionenMed hänvisning till de ökande kontakterna mellan ochde baltiska staterna samt till hur andra nordiska länder, bl.a.Danmark och , agerat, yrkas i motion U604 (fp) att ävenSverige skall avskaffa visumtvånget till de baltiska staterna.Utskottets övervägandenUtskottet har i tidigare betänkande (1992/93:UU16) konstateratatt avsikt har varit att verka för viseringsfrihet församtliga baltiska stater sedan dessa åter blev självständiga1991. I princip råder, enligt vad utskottet erfarit, ävennordisk enighet om denna strävan. Det har likväl ansetts attbeslut i detta avseende är avhängigt de baltiska staternasanpassning till asylrättsliga regler,varigenom de även skulle få ställning som s.k. förstaasylländer. Denna principiella nordiska samsyn hindrar inte attde nordiska länderna sinsemellan kan göra olika bedömningar avden lämpliga tidpunkten för införande av viseringsfrihet.De senaste årens flyktingströmmar över , där debaltiska staterna utgjort transitländer, har motiveraten försiktig svensk hållning i viseringsfrågan. Tiden förviseringsfrihet har uppfattats vara mogen då samtliga baltiskastater, utöver de grundläggande kriterierna avseendemedborgarskapslagstiftning och nationella pass, även kan ansesha en fungerande migrationspolitik stödd på en väl utbyggd ochfungerande gränskontroll.Särskilda stödinsatser för att bidra till befästandet avEstlands, och suveränitet har successivtutvecklats . De svenska insatserna, som har sintyngdpunkt i kunskapsöverföring men även kan omfattamaterielstöd, har bl.a. inneburit stöd till ländernas polis- ochtullväsende, gräns- och kustbevakning, säkerhetspolitiskkompetensuppbyggnad, räddningstjänst och civilt samt militärtförsvar. För /95 har avsattsför detta ändamål.De baltiska staterna har, enligt vad utskottet erfarit, påsenare tid gjort betydande framsteg, såväl vad gällerupprättandet av en effektiv gränskontroll som när det gällerutvecklingen av bl.a. nationell medborgarskapslagstiftning. Motdenna bakgrund är det utskottets förhoppning att viseringsfrihetskall kunna införas för samtliga baltiska stater inom en intealltför avlägsen framtid.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U604 (fp) sombesvarad. beträffande svenska delegationsberättelseatt lägger svenska delegationsberättelse angående dess verksamhet sedan rådets 42:a sessiontill handlingarna,2. beträffande miljöfrågor och kärnkraftssäkerhetatt förklarar motionerna 1993/94:U702, 1993/94:U703samt 1993/94:U707 besvarade med vad utskottet anfört,3. beträffande samarbete i Barentsregionenatt förklarar motionerna 1993/94:U706 yrkandena 1, 3och 5 samt 1993/94:U709 besvarade med vad utskottet anfört,4. beträffande gränsregionalt samarbete m.m.att förklarar motionerna 1993/94:U705 samt1993/94:U708 besvarade med vad utskottet anfört,5. beträffande svensk-isländsk kulturfondatt förklarar motion 1993/94:U704 besvarad med vadutskottet anfört,6. beträffande gemensam tidatt avstyrker motion 1993/94:U701,7. beträffande visum för baltiska medborgareatt förklarar motion 1993/94:U604 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 27 oktober 1994På utrikesutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), afUgglas (m), (), Axel (), GöranLennmarker (m), (), (),(), (), (), PerGahrton (mp), (), (), (), (), CharlotteCederschiöld (m) och Skånberg (kds).