bet · GH01SfU14 · 1994-04-14 00:00:00 — Men de som avvisas från löper inte störrerisk.Detta bekräftas också i UNHCR:s meddelande från december 1993där man skriver följande: "There is still considerable bordertraffic of ethnic Albanians in and out of Kosovo. Thusfar, therehave been no indications that rejected asylum-seekers uponreturn face particular persecutory measures. "Det finns alltså inga indikationer på att de som återvänderfrån utsätts för förtryck på något särskilt sätt.Det frågades om hur myndigheterna har bedömt uppgifterna omatt det finns serbiska trupper i Bosnien. Vi har inte haft någrasådana ärenden i . Jag tror att det är bäst attJohan från besvarar den frågansenare.Berith : Varför använder somtransitland om man kan använda ?Christer Hallerby: Det har av olika skäl inte gått attanvända på samma sätt som . Det går bra frånoch till. Transportcentralen, som sköter detta, använder sig avolika vägar. Man använder sig självfallet av de vägar som gårbäst för tillfället.Det är riktigt att behandladeasylfrågan och flyktingpolitiken på ett sammanträde för en drygvecka sedan. Efter det har på en fråga från HansGöran i svarat att det kommer någon form avtidsförordning som innebär att de barnfamiljer som har stannatlänge i lättare kommer att få uppehållstillstånd påhumanitär grund.Exakt hur denna tidsförordning kommer att utformas kan jaginte uttala mig om . Vi har fått uppdraget. Jag arbetar meddet i . Jag instämmer i det om att det inte får dra ut för länge . Med vissreservation kan jag säga att vi räknar med att det skall kunnafattas ett regeringsbeslut , ellerabsolut därpå.Ordföranden: vi går vidare vill jag erinra om vadsom står i riksdagsordningen: Vid offentlig del avutskottssammanträde är företrädare för statlig myndighet ejskyldig att lämna uppgift för vilken sekretess gäller hosmyndigheten. Detta säger jag för att det skall stå klart föralla.Märtha : Jag vill rikta min fråga dels tillStatens invandrarverk, dels till Utlänningsnämnden.UNHCR har ju vid upprepade tillfällen vädjat till attinte utvisa så många i taget och i så hög fart till Kosovo. Detskulle försvåra för dem som återvänder. harredan sagt att UNHCR varmt välkomnar en policy som innebär attasylsökande som nekats asyl inte återsänds -- särskilt inteunder . UNHCR har också vädjat om största möjligahumanitet i bedömningen av kosovoalbanernas asylansökningar.I vilken utsträckning har dessa vädjanden hörsammats?Gustaf von : Fru ordförande! Min fråga skulle ocksåkunna besvaras av och , menChrister Hallerby kan kanske börja.Bedömningen av läget i Kosovo varierar från tid till annan ochär beroende av vem som gör bedömningen. Från en del håll anserman att det är på ett sätt, och från andra håll anser man attdet är på ett annat sätt. blir bilden av hur lägetegentligen är i Kosovo förvirrad. Du har nämnt litet grand omvilken bedömning du gör. Jag utgår ifrån att den överensstämmermed och bedömning. Det kanfinnas andra bedömningar.Jag skulle vilja att du klarlägger hur du kan göra en så säkerbedömning som du gör. Vad har du för källor? På vilket sätt fårdu reda på hur läget är i Kosovo? Vilka möjligheter har du tillinternationell samverkan när det gäller bedömningsgrunderna?Christer Hallerby: Det är å ena sidan riktigt att detfinns ett och annat påpekande som säger att man inte bör skickatillbaka för många av dem som avvisats på en gång. Det harockså, som tidigare nämndes, påpekats vid de diskussioner somförts mellan olika länder som avvisar människor till Kosovo.Å andra sidan har aldrig något påpekande eller någon rapportmed innebörden att skickar tillbaka i en orimligt snabbtakt och att vi bör dra ned på återsändandena nått mig. Någrasådana indikationer har jag inte fått.Jag tycker att de olika bedömningar, också internationella,som görs av läget i Kosovo är ganska entydiga. Vi byggersjälvfallet våra bedömningar på diverse olika källor.International Federation skrev en alldelesutomordentlig rapport om läget i Kosovo -- en mycket kritisksådan -- . Amnesty lämnar regelbundnarapporter från Kosovo. Det kommer uppgifter genom internationellpress. En del svenska journalister har varit nere. De har besöktåtervändande kosovoalbaner som har fått avslag på sinaasylansökningar i . Vi får rapporter från UNHCR:s kontori Pristina.De beskrivningar av läget som kommer från harinte givit oss anledning att göra någon annan bedömning. Jag kani huvudsak skriva under på dem.ESK hade representation i fram förraåret, då man efter de serbiska myndigheternas beslut fick lämnastaden. Det innebär inte att ESK har slutat att rapportera frånområdet. De ambassadörer från ESK-trojkan som finnsrepresenterade i gör regelbundna resor till området. Vifår regelbundna rapporter från dem.Utlänningsnämnden har tidigare besökt området och lämnatrapporter. Man har inte beviljats visum för att genomföra detbesök som planeras . Det hindrar inte att svensk UD-personalhar varit på plats. var en UD-tjänstemanfrån i . Han träffade både albanska ochserbiska myndigheter och gick omkring och pratade med folk pågator.Den information som ges är väldigt bred.Johan : Jag uppfattade den fråga som MärthaGårdestig ställde till och somatt det var fråga om de rekommendationer som UNHCR hade gjort idecemberskrivelsen beträffande tillämpningar av humanitära skäl.Utlänningsnämnden och har vid sin prövning avärendena att utgå från gällande svensk rätt. Det innebär densvenska utlänningslagstiftningen och de uttalanden,bestämmelser, propositions- och förarbetsuttalanden som gällervid humanitära skäl. Vi kan inte på vädjan av olikaorganisationer frångå den svenska uttalanden omhumanitära skäl. Vi har närmast uppfattat den här vädjan som enpolitisk vädjan till den politiska makten att endera ändraförutsättningarna för bedömningar av de humanitära skälen vidvåra bedömningar eller att ingripa på annat sätt.Märtha : Det är helt klart att svensk lag gäller,men UNHCR:s vädjan innebar att asylsökande som nekats asyl inteskulle återsändas på grund av hög arbetslöshetoch att de är beroende av hjälporganisationer. Det råder bristpå det mesta. Det är väl då ett verkställighetsstopp som kankomma i fråga.Johan : Om det rör personer som har nekatsasyl är det ett verkställighetsstopp. Det kommer efterUtlänningsnämndens bedömning där vederbörande har nekats asyl.Den process som följer därpå är inte inblandadi.Per-Erik : Jag tänkte komplettera vad JohanFischerström sade. Det är ju som känt varken som har det exekutiva ansvaret ellerverkställer de här ärendena. Men det sker ett nära samarbetemellan Polisen som är den verkställande myndigheten,och när det gäller attgenomföra verkställigheterna. Något generelltverkställighetsstopp med anledning av de vädjanden som harkommit har det inte funnits anledning att meddela.Vi har haft verkställighetsstopp när detgäller det f.d. . Men det senaste hävdes i juni 1992.Sedan dess har verkställigheterna fortgått i den utsträckningsom det har varit praktiskt möjligt att genomföra dem.Gustaf von : Jag skulle vilja ha ett klarläggande medanledning av fråga om det som förbereds iregeringskansliet om förordning. Gäller den förordningen allaasylsökande eller bara kosovoalbaner?Christer Hallerby: Den gäller alla asylsökande. Denbedömning som görs bygger helt och hållet på förhållandena iSverige. Vi har haft väldigt stora inresetal till Sverige.Det har gjort att det har tagit att handlägga en heldel ärenden, vilket i sin tur har gjort att kanske framför alltbarn och barnfamiljer har integrerats i . Barnen harbörjat i skolan och gått länge i skolan. Det gäller även andragrupper än kosovoalbaner. Det är inte föranlett av någonförändring av läget i f.d. eller någon annanstans.Gustaf von : Det är uppenbart att handläggningen hartagit . Beror det på resursbrist hos myndigheterna ellerberor det på otillräckliga anslag från regering och riksdag?Christer Hallerby: För det första måste jag understrykaatt vi tidigare i har haft en asylinströmning på15 000--25 000 . Om det då plötsligt uppstår ensituation där detta stiger till 80 000--90 000 blirorganisationerna ansträngda. Jag tycker att myndigheterna harklarat av denna kraftiga uppväxling förhållandevis väl.Därtill har både regeringen och varit beredvilligaatt ge myndigheterna de resurser som de har begärt för att klaraav handläggning av ärenden. Men självfallet går det inte attväxla upp detta till vilken takt som helst om man skall behållakvaliteten i besluten. Man kan inte bara nyanställa personalutan det krävs vidareutbildning och även att gamla garvadehandläggare är kvar.Lennart Kotsalainen: Jag tackar för möjligheten att fåtala inför utskottet. Låt mig först säga ett par ord om Bosnien.Vi anser att bosnierna som grupp åtminstone bör gestillfälligt skydd i alla europeiska länder. Vi har ingenanledning att ändra på den åsikten därför att det fortfarandepågår etnisk rensning åtminstone i vissa delar av norra har fortfarande svårt att nå skydd i närområdet. Dehar svårt att komma till och till . Kroatiskaoch serbiska myndigheter motsätter sig att det kommer alltförmånga nya flyktingar. I det sammanhanget har det inte hellerunderlättat att nästan samtliga europeiska länder har införtvisumkrav för bosnier.När det gäller Kosovo anser vi, precis som ,att ärendena kan prövas enskilt. En del flyktingar har klaraflyktingskäl enligt konvention. Vi ser vad som har häntunder hösten då en mängd politiska rättegångar har ägt rum iKosovo. De rättegångarna pågår fortfarande. Särskild aktsamhetmåste naturligtvis ges vid prövning av ärenden där det finnspolitiska inslag eller där människor kanske har varityrkesofficerare eller haft vissa framskjutna positioner inomkrigsmakten.Vi anser att man naturligtvis måste ta humanitära hänsyn istor omfattning. Vi har framfört att det skulle vara bra omsamtliga regeringar i tillfälligt kunde ha ettverkställighetsstopp. Vi måste inse att det finns kosovoalbaneri många europeiska länder. Om samtliga europeiska länder skulleåtersända ett stort antal kosovoalbaner skulle detnaturligtvis leda till ännu svårare förhållanden i Kosovo.Vad gäller desertörer och krigsvägrare, framför allt frånSerbien, anser vi att de som undandrog sig krigstjänst då denserbiska armén var involverad i öppna krigshandlingar i Kroatienoch Bosnien, och under det förstakvartalet , bör ges tillfälligt skydd. Inte för att de om deskulle återsändas riskerar att få enormt hårda straff, även omstraffen kan variera. Det har ännu inte getts någon amnesti.Information tyder på att folk inte straffas särskilt hårt ävenom straffen varierar mellan och . Det finnstyvärr tecken som tyder på att en del av minoriteterna fårhårdare straff än övriga serber.Vi anser att kroatiska flyktingar från Krainaområdet inte kanåtersändas. Med tanke på situationen med det stora antaletflyktingar i anser vi att de Krainaflyktingar som finnsi bör ges tillfälligt skydd. Av humanitära skäl bör deinte återsändas till . Situationen i Sandzak harförsämrats något . Man bör ta hänsyn till attflyktingar därifrån som har varit politiskt aktiva riskerar attbli arresterade.Det var en kort sammanfattning.Rune : Jag vill ställa en fråga till UNHCR omåtersändande till Kosovo. I en av P 1:s sändningar förra veckanpresenterade radiojournalisten uppgifter omatt en person som hade återsänts hade misshandlats svårt. Detvar kopplat till att det fanns fler familjemedlemmar kvar iSverige. Man hade också haft kontakt med ert kontor för att fåskadorna bekräftade.Det kommer ofta uppgifter om att personer som har återsäntstill Kosova har råkat illa ut efter hemkomsten. Jag vill ställatvå frågor till er. Vilka möjligheter anser ni er ha att kunnafölja upp vad som faktiskt har hänt efter återkomsten med derätt stora grupper som har återsänts från ? Den andrafrågan är om det finns några rapporter som skulle kunna bekräftadet som presenterades av i radiosändningen.Människor har misshandlats svårt efter hemkomsten. Man harockså försökt skaffa uppgifter om andra medlemmar av familjensom kan finnas kvar i och som har verkställighetsärendensom behandlas. Det handlar om något av entrovärdighetsdiskussion när det gäller vilka risker flyktingarnalöper vid ett återsändande.Johan : Anledningen till att jag ville besvarafrågan var att jag har gjort en personlig undersökning av dettafall mer eller mindre på anmodan av . Jag blevanmodad att medverka och det kunde jag inte utan att göra dennaundersökning.Mannen som det är fråga om är avvisad från . Hans fallhar prövats i sedvanlig ordning. Han har med sin fru och dotteråterkommit till Kosovo och har blivit misshandlad. Detta har jagfått reda på via kontakter med UNHCR.Påståendet i radioprogrammet att det nu fanns bevis från UNHCRför att personer som har sökt asyl i utlandet misshandlas när deåterkommer bara på grund av det faktum att de har sökt asyl harjag inte kunnat få bekräftat av UNHCR. Däremot kunde de bekräftaatt han hade misshandlats vid en husrannsakan på jakt eftervapen.Lennart Kotsalainen: Generellt har vi inga möjligheter attfölja upp vad som händer i Kosovo med de kosovoalbaner somskickas tillbaka. Vi har en person anställd i . Han harockså andra uppgifter så vi kan i ytterst begränsad utsträckningfölja upp enskilda ärenden. Om vi får den typ av rapporter somRune nämnde har vi vissa möjligheter att försökakontrollera vad som har hänt.Vi har inte fått rapporter om att det har varit något stortantal kosovoalbaner som har skickats tillbaka från somhar råkat illa ut. Vi har några få sådana exempel. Men det finnsingenting som tyder på att de som har återvänt generellt settskulle ha råkat mer illa ut än befolkningen i sin helhet. Sombekant har tusentals människor råkat ut för husrannsakningar.Ett stort antal människor har misshandlats och på andra sättblivit illa behandlade. Det finns säkert några få av dem som harskickats tillbaka som har råkat ut för sådan behandling.Rune : Skall man uppfatta det svaret som att duinstämmer i det svar som gav, dvs. att maninte kan påvisa att det skulle ha funnits någon koppling mellanatt man har sökt asyl utomlands och att man har råkat specielltilla ut? Instämmer du i påstående medanledning av det här fallet?Lennart Kotsalainen: Generellt tror jag inte att man kansäga att människor skulle riskera att råka mer illa ut på grundav att de har sökt asyl utomlands. Vi har ingen sådaninformation. Om det har skett i det här speciella fallet kan jaginte uttala mig om. Jag har inte kunnat följa det själv.Maud Björnemalm: Den första frågan är till ChristerHallerby. Under innevarande år har regeringen föreslagit ochriksdagen beslutat om en extra flyktingkvot på 6 000 personer.Regeringen och betonar ofta vikten av ettinternationellt samarbete. skulle jag gärna vilja veta omregeringen eller departementet har deltagit i några diskussionerom hur man skall fördela de kvotflyktingar som finns mellanEuropas länder.Vid ett besök på UNHCR i för en månad sedan framkom detatt det finns ungefär 50 000 kvotflyktingplatser för flyktingarfrån f.d. Jugoslavien.De bosnier som finns i skall nu tydligen kunna sökatillstånd för anhöriga som inte tillhör kärnfamiljen. Jag undrarom det är sista länken som avses eller om man tänker vidgaanhörigbegreppet eller om det i så fall enbart gäller Bosnien.Hur många flyktingar räknar man att det skall kunna gälla för?Jag skulle också vilja ställa en fråga till UNHCR. Jag skullevilja att UNHCR redogör för sin syn på tillfälligauppehållstillstånd kontra permanenta uppehållstillstånd förflyktingar.Berith : Först vill jag ställa en fråga tillUNHCR. Brukar UNHCR förbjuda eller motsätta sig att ett landsänder tillbaka flyktingar? Jag har sett att man är bekymrad ochvädjar. Jag undrar också vad UNHCR kallar det som pågår iKosova. Handlar inte det om etnisk rensning? Det blir en konstigdebatt. Jag förstår inte hur man när det gäller Kosova skallkomma förbi artikeln i om förföljelse påetnisk grund och att det finns välgrundad fruktan.Jag vill också veta vad som händer med de namnlistor ochuppgifter som departementet, ochInvandrarverket har fått om vad som händer människor som harskickats tillbaka. Hur görs undersökningen av sanningshalten ide uppgifter som ni får?Christer Hallerby: Jag svarar först på . Jag vill understryka att när det gäller medicinskaevakueringsfall och andra katastroffall finns det ingen brist påkvotplatser från UNHCR när det gäller behovet i Bosnien. Detfinns en stor mängd platser som står till UNHCR:s förfogande.När vi inrättade en extra flyktingkvot, som sedanfattade beslut om, pekade vi på mer än medicinskaevakueringsfall och annat, som också påpekade.Bl.a. skulle det finnas ett antal kvotplatser att ha i beredskapom situationen snabbt förändrades i Bosnien. Det kanske är ettperspektiv som man inte har , men när vidiskuterade detta var situationen helt annorlunda. Vi såg storarisker för en mycket snabb försämring i Bosnien. Detta var ocksåbakgrunden till alla de internationella initiativ som vi togförra sommaren och hösten, för att få till stånd ett europeisktbördefördelningssystem framför allt för tillkommande flyktingarfrån Bosnien och , om situationen skulle förvärras.Jag skall inte gå igenom hela den ibland sorgliga diskussionsom vi har haft på det europeiska planet. Det finns olika ländermed olika uppfattningar. Det är framför allt länder somStorbritannien, , och ibland som harhaft en helt annan uppfattning än de nordiska länderna ochTyskland. Jag skall inte gå igenom alla initiativ nu men docknämna att Bosnienfrågan inte fanns på dagordningen inför denkonferens med flykting- och invandrarministrarna somEuroparådet arrangerade . Från svensk sidatyckte vi att det var mycket anmärkningsvärt. En stor konfliktpågick mitt i , flykting- och invandrarministrarna skulleträffas men ämnet skulle inte tas upp på denna konferens.Vi tog ett eget initiativ. Bo Kälfors, ambassadör på UD,skickades ut till ett antal s.k. likasinnade länder, nämligenSchweiz, , , och . Tillsammans medSverige tog de här länderna det s.k. sexlandsinitiativet på denhär konferensen som ägde rum i . Vi presenterade enresolution till ett bördefördelningsförslag.Från svensk sida pressade vi nästan den här konferensen tillkollaps, men till slut enade vi oss om att frågan skullehänskjutas till ett särskilt möte i den s.k. Wiengruppen. Det ärdet organ inom som sysslar med flyktingfrågor. Dettaorgan sammanträdde för att behandlaresolutionsförslaget. Jag fick äran att vara ordförande fördetta möte. Resultatet blev begränsat. Vi nådde dock denframgången att UNHCR-länderna ställde upp på att ge UNHCRmöjlighet att vid en katastrofsituation i Bosnien kalla berördaländer till en konferens för att snabbt ta ett beslut om ettbördefördelningssystem. Det blev alltså en mekanism etablerad pågrund av det här initiativet som kan handhas av UNHCR. Men detfanns ingen deklarerad vilja att ställa upp på ettbördefördelningssystem mellan alla europeiska länder, utan desex länder som jag nämnde har drivit en helt egen linje.När det gäller anhöriga till kärnfamiljen nämns de i detkvotbeslut som har fattat och i de instruktioner somregeringen har gett för kvotuttagningen. Deomfattar självfallet inte sista-länken-fallen. De omfattas avden normala anhöriginvandringen. Det här är utöver den normalaanhöriginvandringen som gäller för alla flyktinggrupper.Jag fick en fråga av om uppföljningen av demänniskor som skickas tillbaka till Kosovo. Såväl myndigheternasom regeringen har mycket stora uppföljningsmöjligheter. Vi kaninte gå in och kontrollera vad som händer med varje enskiltfall, knappast ens med några. Vi har ingen representation påplatsen, det görs enstaka besök av svenska tjänstemän, manträffar sporadiskt personer som har varit i . De börjarnu bli ganska många. Man kan därigenom skapa sig en bild av vadsom har hänt vid återkomsten. Jag har precis som alla andra iSverige kunnat läsa ett och annat reportage i svenska tidningareller lyssna på reportage i radion där man har följtåtervändande kosovoalbaner till . Men några andrauppföljningsmöjligheter har vi alltså inte.Generellt sett var intentionerna från de serbiskamyndigheterna från början utan tvivel etnisk rensning när detgäller Kosovo. tror jag att man inser realiteterna på ettannat sätt. Det är svårt att etniskt rensa ett område som bestårav Kosovoalbaner. Av två miljoner i Kosovo har 90 %alltså albansk etnicitet. Omvärlden har också tryckt på, inteminst , när det gäller situationen i Kosovo. Det viktigaframöver är att när vi diskuterar en lättnad isanktionspolitiken gentemot , med anledning avden positiva utvecklingen i Bosnien, man då tar med situationeni Kosovo i bedömningen. Det är också den svenska regeringensinställning, som har deklarerat iriksdagen.Maud Björnemalm: Jag vill kontrollera om jag har uppfattatChrister Hallerby rätt när det gäller de anhöriga utanförkärnfamiljen. Den extra flyktingkvoten gäller för 5 500flyktingar från f.d. . Den flyktingkvoten gäller framtill , eftersom den bara gäller under innevarandebudgetår. De anhöriga räknas in i den kvoten.Christer Hallerby: Nej, de anhöriga som omfattas avanhörigbegreppen i utlänningslagen räknas inte in i den kvoten,men övriga anhöriga går på den kvoten, alltså anhöriga tillkärnfamiljen som föräldrar utan hemmavarande barn ochsista-länken-fall. Därutöver kan kvoten även innefatta andraanhöriga.Maud Björnemalm: Skall det vara klart till ?Christer Hallerby: Det finns inget uppdrag tillInvandrarverket att ta ut exakt det antal personer som kvotengäller. Det här är en kvot som skall finnas i beredskap vidbehov. Det står också mycket tydligt i propositionen. Det ärinte ett självändamål för att få hit bosniskaflyktingar. Det skall också finnas ett behov på den andra sidanatt placera personer i . arbetar nu medatt ta hit flyktingar enligt kvoten. Om det blir 5 999 eller6 000 eller 7 000 som kommer är det svårt att uttala sig om.Lena Häll kanske kan utveckla hur Invandrarverketarbetar.Maud Björnemalm: Jag talade om den tillfälligaflyktingkvoten på 5 500. Det står klart och tydligt ipropositionen att 5 500 platser skall användas förkvotflyktingar från f.d. och 500 från övriga delarav världen. Jag ville ha klarhet i vad som gäller och om det varen tillfällig kvot för innevarande budgetår. Den vanliga kvotenpå 1 800 personer tillkommer sedan.Lennart Kotsalainen: Jag börjar med frågaom tillfälliga tillstånd. Principiellt anser vi att tillfälligatillstånd kan användas framför allt i massflyktssituationer. Vihar sagt att vi inte motsätter oss att staterna i hartillfälliga tillstånd för den bosniska gruppen. Detta ärnaturligtvis kopplat till att man har försökt attfinna en politisk lösning på den här konflikten, så att det harvarit möjligt för människor att återvända. Tyvärr har det inteblivit så.Människor har varit i exil . Därför har viunder senare tid rekommenderat staterna i att förbättrainnehållet i mottagandet på det sätt som har gjort undersenare tid. Det blir ju ohållbart om människor hålls påsträckbänken under alltför långa perioder utan möjligheter förbarnen att gå i skola eller för människor att arbeta osv.Det här med tillfälliga tillstånd är någonting nytt i eneuropeisk situation. På andra kontinenter har de använts i rättstor utsträckning, därför att man där under en lång rad år harhaft massflyktssituationer. Således har man försökt hitta olikaflexibla lösningar på flyktingproblemen.Berith frågade om vi i någon situation motsätter ossatt flyktingar skickas tillbaka. Ja, självklart. Det är judärför som vi anser att bosnierna som grupp skall ha skydd.Däremot är det i många andra situationer svårare att görabedömningen att hela gruppen har ett skyddsbehov. Det är därförsom vi har försökt att föra ett nyanserat resonemang när detgäller Kosovo. Vi har då sagt att vissa grupper som har klaraskyddsbehov enligt konventionen under inga omständigheter skallskickas hem.Vidare har vi tryckt på detta med de humanitära skälen. Omepitetet etnisk rensning skall användas när det gäller Kosovoskall kanske inte jag bedöma. Trots allt finns det rentobjektivt en skillnad mellan situationen i Bosnien ochsituationen i Kosovo. I Bosnien råder ju krig.