bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Det innebär attjagtillstyrker motion Fi31 yrkandena 1, 19, 23 och 44.Vad gäller omedelbara skatteförändringar innebär Ny demokratis förslag, somredovisats ovan, en ökning av statens momsinkomster med 500 miljoner kronorochtobaksskatteinkomster med , tillhopa 2 000 miljonerkronor. uppstår ett skattebortfall på grund av den minskadetjänstemomsen med och den minskade byggmomsen med , tillhopa . Dessa summor skallemellertid ses i samband med Ny demokratis besparingsförslag som finnsredovisade i motion Fi31 och som sammantaget medför en budgetförstärkning på27 . Även yrkandena 7 och 20--22 i motion Fi31 bör såledesenligt min mening bifallas.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Lars () anför:InledningFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig överkompletteringspropositionen jämte motioner. har avgivit ettyttrande som justerades . majoritet anslötsig genom detta yttrande till propositionens förslag och avstyrkte således iprincip samtliga motioner på skatteområdet.Som representant i skatteutskottet kan jag inte ställa migbakom yttrandet från skatteutskottets majoritet. I följande meningsyttringvidhåller jag de synpunkter samt de förslag som redovisat imotion Fi32 av m.fl. Jag vill dessutom inledningsvis framhållatre särskilt viktiga punkter. Det gäller behovet av skattehöjningar, densystemförändring som införandet av egenavgifter medför bl.a. vad gällermarginaleffekterna samt vissa problem kring ett eventuellt system meddirektavskrivningar.Behovet av ett återställt skatteuttagFör att uthålligt bekämpa arbetslösheten måste den offentliga ekonominbringas i bättre balans. Detta förutsätter en ekonomisk tillväxt främst genomfler arbetade timmar. En sådan positiv utveckling skulle i sig reducerakostnaderna för arbetslösheten och öka skatteinkomsterna.Om man räknar med att varje tillkommande arbetstillfälle i privat sektorstärker den offentliga ekonomin med skulle 300 000 nyaarbetstillfällen ge en direkt förbättring av de offentliga finanserna med 60miljarder kronor. Detta är en väsentlig förbättring men inte ens en sådanökning av antalet arbetstillfällen i det privata näringslivet skulle lösaproblemen med obalanserna i den offentliga ekonomin.Det fordras därför även väsentliga reduceringar av de offentliga utgifterna.Vänsterpartiet har också i motion Fi32 deklarerat att det krävs besparingar istatsutgifterna. I motionen anges att det långsiktigt är nödvändigt attreducera kostnaderna för bostadssubventioner och socialförsäkringar. Så långtfinns en bred samsyn mellan de politiska partierna och över de politiskablockgränserna. Det skall dock betonas att det finns viktigaprincipiella skillnader mellan partierna om hur denna tillväxt skall tryggasoch hur utgiftsreduceringarna skall fördelas.Vänsterpartiet menar att det förutom tillväxt och utgiftsreduceringar fordrasen ökning av skatteinkomsterna genom skattehöjningar och basbreddningar iskatteunderlaget. På denna punkt avviker från övriga partier.Den i proposition 1993/94:150 redovisade konsekvenskalkylen, bilaga 1.2,stödjer dock i väsentliga delar analys. I kalkylen skriver manföljande (bil. 1.2 s. 131 samt 134):I alternativ utvecklas statsskulden mer gynnsamt än i alternativ 3 /99 uppgår statsskulden trots detta till 1 830 miljarder kronorvilket motsvarar av BNP.Även med mycket gynnsamma förutsättningar som alternativ baseras påkommer den offentliga sektorns finansiella sparande att uppvisa underskottunder hela LK-perioden. Utgifterna överstiger inkomsterna med 27 miljarderkronor /99.Om även en mycket optimistisk kalkyl pekar på svåra statsfinansiella problemåterstår frågan: Vad skulle hända med statsfinanserna om tillväxten uteblireller blir väsentligt mindre?Av detta följer att det är en avgörande brist i skatteutskottets bedömningatt man inte erkänner nödvändigheten av att öka skatteinkomsterna genomskattehöjningar och basbreddningar. Därmed underlåter man också att föra endiskussion om hur och när samhället skall få in dessa nödvändigainkomstförstärkningar.Införandet av egenavgifter och marginaleffekternaDet är vidare en allvarlig brist i skatteutskottets yttrande att man intediskuterar den avgörande systemförändring som det innebär att de socialatrygghetssystemen till väsentliga delar förutsätts finansierasgenom egenavgifter. Detta innebär en socialpolitisk systemförändring somdelvisligger utanför ramen för skatteutskottets beredningsområde, mensystemförändringen påverkar direkt marginaleffekterna i skattesystemet.I samband med skattereformen ansåg en riksdagsmajoritet att det var ettvitalt samhällsintresse att minska marginaleffekterna från till högst50 %. har aldrig förnekat att höga marginaleffekter kan påverkasamhällsekonomin negativt, men vi har vidhållit vår uppfattning att ettomfördelande skattesystem kräver en progressiv inkomstbeskattning.Vänsterpartiet har ansett att en rimlig avvägning bör vara ettmarginalskatteuttag på för inkomster , förinkomster över ca , en högre nivå på för inkomster över200 , samt ett tak på för inkomster . Våraförslag i dessa avseenden har av en riksdagsmajoritet avvisats främst medhänvisning till att sådana marginaleffekter är för höga bl.a. i ettinternationellt perspektiv.Riksdagen har dock redan fattat beslut om att införa egenavgifter på ochavser att införa egenavgifter på för pensionssystemet såledestotalt i egenavgifter. För inkomster över 7,5 basbelopp (ca 250 000)avser man dock inte att ta ut några egenavgifter. Införandet av egenavgifterpå12 % gör att marginaleffekterna kommer att stiga mycket kraftigt i tämligennormala inkomstlägen. Över 7,5 basbelopp minskar det totala uttaget av skattoch avgifter.Sverige kommer genom detta att få ett skatte- och avgiftssystem därmarginaleffekterna sjunker vid höga inkomster. kommer på bara några åratt ha gått från ett system med stark progressivitet till ett system medregressiva marginaleffekter. De regressiva inslagen förstärks dessutom av attegenavgifterna är avdragsgilla vid beskattningen.Avdragsrätten gör att höjningen på genom egenavgifter, reduceras med ca30 % för inkomster under brytpunkten, och för inkomster över brytpunkten blirreduceringen . Höjningen av marginaleffekten blir i praktiken ca 8 %för inkomster under brytpunkten, medan höjningen begränsas till överbrytpunkten. För inkomster över 7,5 basbelopp, ca , blir det ingenhöjning av marginaleffekten. Resultatet för heltidsarbetande skulle bli entrappa med regressiva inslag där marginaleffekten blir för inkomsterunder brytpunkten (ca ), marginaleffekt över brytpunkten,och marginaleffekten faller sedan till för inkomster över 7,5 basbelopp,allt beräknat vid en kommunalskatt på 31 kr.Sådana marginaleffekter skulle leda till oacceptabla fördelningspolitiskaskevheter och stora påfrestningar när det gäller medborgarnas acceptans förskattesystemet. Det är anmärkningsvärt att skatteutskottet i sitt yttrandetillfinansutskottet inte ens för ett utförligare resonemang angående dessa frågor.DirektavskrivningarSocialdemokraterna och Ny demokrati har motionerat om införandetav en möjlighet till direktavskrivningar. Även har i motionerargumenterat för att en begränsad möjlighet till direktavskrivning börövervägas. har också ställt sig bakom motionskrav om att denna frågabör utredas.Vänsterpartiet ser positivt på ett sådant utredningsarbete, då ett system medmöjlighet till direktavskrivningar kan ha positiva effekter påinvesteringsviljan. Som representant i skatteutskottet villjagdock framhålla, i likhet med vad vi tidigare framfört, att en sådan möjlighetinte är oproblematisk. Ett problem är bl.a. att en långtgående rätt tilldirektavskrivningar kan ge möjlighet till en avancerad skatteplanering.Finansföretag skulle t.ex. kunna göra "fiktiva" investeringar och därmedreducera sin vinst mycket kraftigt, som inköpt maskinutrustning vialeasingkontrakt slussades vidare till tillverkande företag.RiktlinjerFör är minskad arbetslöshet ett överordnat mål för denekonomiska politiken. Därför lägger ett alternativ tillregeringens finansplan som inte bara ger ett väsentligt minskat underskottutanockså skapar fler arbetstillfällen.Den grundläggande tanken i vårt alternativ till statsbudget är att det storaprivata finansiella överskottssparandet skall omsättas i effektiv efterfråganpå ett sådant sätt att de offentliga underskotten minskar. Dettaåstadkoms genom att stärka budgeten vilket ger möjligheter till sänkt räntavilket i sin tur leder till ökade investeringar i näringslivet. Genom att höjaskatterna för dem som kan bära detta finansieras ett ökat antal arbeten inombyggande, miljövård, skola, vård och omsorg.Långsiktigt måste man sträva efter en annan inriktning på produktion ochförsörjningsbalans samt en radikalt annorlunda och mer rättvis fördelning änsom följer av den nuvarande ekonomiska politiken. Investeringarna skallomfördelas i riktning mot det ekologiskt hållbara. Skola, omsorg och vård fårmed politik ett ökat utrymme på den materiella konsumtionensbekostnad. Skatter, bostadssubventioner och socialförsäkringar omfördelas såatt inkomster och förmögenheter utjämnas.Ett viktigt mål för skatteförslag är att skapaförutsättningar för en ekologiskt uthållig utveckling. Våra förslag syftartillatt skapa ett enkelt och enhetligt skattesystem, ett skattesystem som gerbättre balans i statsfinanserna och utjämnar skillnader i inkomst ochförmögenhetsfördelning.Regeringen hävdar att man har sänkt skatterna. Sanningen är att det samladeskatteuttaget endast minskat marginellt under regeringen effekter har dock minskat påtagligt, och i takt med detta harinkomst- och förmögenhetsklyftorna vidgats.Hushåll och löntagare i låga eller normala inkomstlägen har fått vidkännasstora skattehöjningar. Skatterna har höjts för dessa grupper bl.a. genom höjdmoms, slopat schablonavdrag, reducering av grundavdraget och egenavgifter tillsocialförsäkring m.m. Skatterna för företag och kapitalägare har samtidigtsänkts kraftigt. Skattebortfallet genom regeringens s.k. strategiskaskattesänkningar har således i praktiken fått bäras av låginkomsttagarna somdrabbats av väsentliga skattehöjningar.Ett exempel på de dåliga fördelningseffekterna av regeringens politik ärväxlingen från arbetsgivaravgifter till egenavgifter. Arbetsgivaravgifterna,som utgår på hela lönen, har sänkts, och har i stället införtegenavgifter på inkomster upp till 7,5 basbelopp. Slutresultatet blir en renskattelättnad för inkomster över denna nivå. Regeringen siktar nu på enfortsatt utveckling i samma riktning genom ändringar i finansieringen avfolkpension och ATP och övriga socialförsäkringar. förslag äratt socialförsäkringssystemet skall finansieras med arbetsgivaravgifter ochskatter på samma sätt som . Genom förslag blirmarginaleffekterna bättre avvägda, och skattesystemet får en progressivkaraktär i stället för de regressiva effekter som den nuvarandesystemförändringen medför.SkatteuttagetVänsterpartiet har föreslagit höjningar av inkomstskatten somdirekt berör budgeten /95. Dit hör bl.a. höjd statsskatt från 20 till25 % och ett nytt skikt i skatteskalan på för inkomster över 300 000kr. Dessa förslag, som vidhåller, bör genomföras så fort sommöjligt.Vänsterpartiets förslag att höja den allmänna nivån på det kommunalagrundavdraget till av basbeloppet, dvs. en återgång från den tidigaresänkningen på , bör också genomföras. Förslaget gäller för dem som harlåg inkomst. När det gäller högre inkomster bör detta avdrag trappas av så attdet helt upphör för inkomster över brytpunkten, också det i överensstämmelsemed ett tidigare förslag av . En allmän höjning av det kommunalagrundavdraget kombinerat med att slopa det över brytpunkten innebär enpåtagligskärpning av fördelningseffekterna i skattesystemet. Motiveringen är delvisdensamma som har lett till beslut att slopa det statligagrundavdraget.Att slopa det kommunala grundavdraget över brytpunkten medför en förstärkningav kommunernas ekonomi men höjningen i botten innebär ett skattebortfall på ca4 miljarder för kommunerna. föreslår att i särskildordning och fullt ut kompenserar kommunerna för det skattebortfall som uppstårgenom det höjda grundavdraget. Bruttoöverföringen till kommunerna genom dessatvå åtgärder blir ca 9 miljarder kronor.KapitalVänsterpartiet har tidigare föreslagit att skatten på kapitalinkomster återhöjs till , att aktieutdelningar åter skall bli skattepliktiga samt attskatten på reavinster från aktieförsäljningar återställs. Dessa förslag äralltjämt aktuella. Ett återställande av den s.k. dubbelbeskattningen börkombineras med ett återinförande av de s.k. Annellavdragen som innebär enväsentlig lättnad i dubbelbeskattningen på bolagssidan. Vidare böravkastningsskatten på pensionssparandet höjas och vissa begränsningar iavdragsrätten för det privata pensionssparandet införas.Andra indirekta skatter Reklamskatten bör enligt tidigare förslag höjas så attinkomsterna ökar med . står fast vid dettaförslag.Energiskatterna bör av en rad miljö- och budgetskäl höjas i fråga omsådan produktion och konsumtion som påverkar vår miljö negativt. Vissahöjningar av de miljörelaterade skatterna på skogsprodukter, livsmedel ochavfall bör också genomföras. Dessa höjningar ger tillsammans eninkomstförstärkning på 500 miljoner kronor.Miljöbeskattningen har minskat avsevärt fr.o.m. genomatt sänkt koldioxidskatten och slopat den allmänna energiskatten förindustrin. Skatteminskningarna för industrin finansierades med väsentligaskattehöjningar på energiområdet för hushållen. Denna skattepolitik haremellertid inneburit en olycklig stimulans av gammal teknik och en broms påutvecklingen av nya, miljövänliga process- och energitekniker. har ocksåregeringen konstaterat -- tvärtemot uttalade miljöönskemål -- att användningenav fossila bränslen har ökat inom industrin. Industrin bör därför åter erläggaskatt på el. Dessutom bör koldioxidskatten för industrin höjas från 8 till 16öre per kg koldioxid (med undantag för processverksamhet). Detta ger ökadeskatteintäkter på ca . Vidare bör koldioxidskatten höjasförövriga förbrukare per kg koldioxid. Detta ger en intäkt påca 600 miljoner kronor.Den allmänna elskatten bör höjas med för allförbrukning utom industriell verksamhet. Detta ger ca iökade inkomster.Svavelskatten, som motverkar den tilltagande försurningen av våra markeroch vattendrag, bör höjas från per kg svavel till per kg. Dettageren ökad skatteintäkt på . Vi föreslår även attkväveoxidavgiften höjs från per kg utsläppt kväveoxid till perkg.Miljövänligare bränslenRegeringen har inte klarat att föra en konsekvent och effektiv politik närdet gäller nya, miljövänligare drivmedel. Färdiga utredningsförslag har inteomsatts i propositioner från regeringen. Detta har lett till att det nu råderoklarhet om hur olika bränslen och bränsleblandningar bör beskattas.Osäkerheten gör att såväl produktionen som konsumtionen av mer miljövänligadrivmedel bromsas.Riksdagen bör påtala dessa problem och ge regeringen i uppdrag att skyndsamtåterkomma med förslag till ett skattesystem som är så konstruerat att nyabränslen snabbt kan klassificeras och få en rimlig beskattning utifrånmiljöbelastning.SammanfattningFör att få statsfinanserna att gå mot balans krävs både skattehöjning ochbesparingar. Underskotten visar att det finns ett långsiktigt behov av ökadeskatteintäkter. För /95 innebär förslag enökning av statens skatteinkomster med enligtföljandesammanställning. Till detta kommer skatteförändringar i kommunsektorn,sänkningar i lägre inkomstskikt och höjningar i högre inkomstlägen. På siktkandet enligt uppfattning vara nödvändigt att ytterligare höjaskatterna för att bryta statsskuldens tillväxt.Skattehöjningar i miljoner kronorHöjd inkomstskatt och minskade avdrag 5 390Höjd reklamskatt 500Energiskatt på industrin 3 000Miljöskatter 1 540Kapitalskatter 4 000Summa 14 430Vi upprepar dessutom vårt förslag om en viss återställning av nivån förarbetsgivaravgifterna . föreslår att avgiftenhöjs med 1,3 %enheter. Höjningen påverkar endast marginellt den statligabudgeten, eftersom inkomsterna tillfaller socialförsäkringssektorn.Den skattepolitik som presenterar i motion Fi32 inryms iriktlinjerna för den ekonomiska politiken (yrkandena 1 och 2) och krav omändringar i skattereglerna (yrkandena 47--58). Vi yrkar avslag påkompletteringspropositionen och bifall till motionen i dessa delar och begäratt regeringen skyndsamt lägger fram förslag till de lagändringar som behövs.Försvarsutskottets yttrande1993/94:FöU9yBilaga 3KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat bereda försvarsutskottettillfälle att avge yttrande över proposition1993/94:150(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner såvitt propositionenoch motionerna rör försvarsutskottets beredningsområde.PropositionenRegeringen föreslår i proposition 1993/94:150 bilaga 1 att riksdagengodkänner det som regeringen förordat om redovisning av nettoinkomsterna frånutförsäljning av olja ur de statliga beredskapslagren.Regeringen anför härvid att den i proposition 1993/94:141 lagt fram förslagom att den statliga beredskapslagringen av olja hos Närings- ochteknikutvecklingsverket () skall upphöra och lagren avvecklas fram tillår1999. Nettoinkomsterna från oljeutförsäljningen har i enlighet med riksdagenstidigare beslut använts för totalförsvarsändamål. En totalutförsäljning innebär dock att nettoinkomsterna blir avsevärt större än vadsomtidigare bedömts. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget bör enligtregeringen de merinkomster som följer av en total utförsäljning jämfört medtidigare planeringtillgodogöras statsbudgeten. Budgetförstärkningen kan enligt regeringenberäknas uppgå till vid utförsäljningens slut.MotionernaI motion Fi30 (s partimotion) föreslås att beslutar om besparingarpå ytterligare för /95. Motionärernaanser,utan att framföra särskilt yrkande, att kostnaderna för försvaret skallminskasmed som en del av denna besparing.I motion Fi32 (v partimotion) redovisas besparingar i förhållande tillregeringens budgetförslag för /95 på 13,1 miljarder kronor.Motionärerna anser, utan att framföra särskilt yrkande, att kostnaderna förförsvaret skall minskas med som en del av dennabesparing.FörsvarsutskottetBesparingar inom FörsvarsmaktenI motion Fi30 (s partimotion) föreslås besparingar inom Försvarsmakten på 1miljard kronor för /95. I motion Fi32 (v partimotion) redovisasbesparingar inom Försvarsmakten på för /95utan att något särskilt yrkande framförs. Utskottet har prövat yrkanden ommotsvarande besparingar tidigare under . Härvid anfördes att enminskning av medelsbehovet i enlighet med förslagen inte är förenlig med deninriktning av det militära försvaret som lades fast försvarsbeslut.Utskottet ansåg att borde avslå dessa motionsyrkanden. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets hemställan (1993/94:FöU9,rskr. Utskottet utgår ifrån att inte har någon annanuppfattning nu.BeredskapslagringBakgrundI samband med försvarsbeslut fastställdes vissa riktlinjer förberedskapslagring av olja för krigssituationer. Mot bakgrund av ändradeantaganden om kriser och krigs karaktär kunde beredskapslagret minskas. Iförsvarsbeslutet ingick att regeringen bemyndigades att sälja olja från destatliga krigslagren så att dessa minskades till en lägre, säkerhetspolitisktmotiverad nivå. De medel som frigjordes genom utförsäljningen fick användasföreventuella investeringar inom området och även för att stärka andra funktionerinom den civila delen av totalförsvaret. I en första etapp bemyndigadesregeringen att engångsvis disponera högst av inkomster frånutförsäljningen för vissa åtgärder inom totalförsvarets civila del, som inteingick i den gällande ekonomiska planeringsramen (prop. 1991/92:102 kap. 11,FöU12, rskr. 337).Genom beslut av efter förslag från näringsutskottetbemyndigades regeringen att använda medel från utförsäljning av olja ur lagrenför ändamål också inom den militära delen av totalförsvaret (prop. 1992/93:100bil. 13, NU28, rskr. uppdrog regeringen åt attt.o.m. utförsälja vissa oljeprodukter till ett belopp av högst 550miljoner kronor (inkl. försäljningsomkostnader).Regeringen fattade därefter beslut om att en del avutvecklingskostnaderna för luftvärnsprojektet samt viss verksamhet inommarinen skall finansieras genom särskilda beslut av regeringen om merutgift.Dessa kostnader, som sammantaget beräknas uppgå till /94, ligger utanför den ekonomiska planeringsramen för detmilitära försvaret. Regeringen fattade vidare beslut om att Chefen för armén isin materielplanering skall förutsätta att 100 miljonerkronor får disponeras under /95 för luftvärnsprojektet beslut av bemyndigas regeringen att sälja ut heladet statliga krigslagret. Med hänsyn främst till omfattningen avutförsäljningen av olja men även av budgettekniska skäl ansåg näringsutskottet-- i linje med försvarsutskottets uppfattning -- att regeringen bör återkommatill med förslag till hur medlen från den fortsatta utförsäljningenskall användas. I motsats till försvarsutskottet ansåg dock näringsutskottetatt regeringen bör vara fri att föreslå till vilka ändamål som medlen skallanvändas. beslutade i enlighet härmed (prop. 1993/94:141, NU19,rskr. 311).Försvarsutskottets bedömningI proposition 1993/94:150 bilaga 1 föreslår regeringen att skallgodkänna det som regeringen har förordat om redovisning av nettoinkomsternafrån utförsäljning av olja ur de statliga beredskapslagren.Utskottet har tidigare under detta prövat denna fråga. Härvidanförde utskottet (1993/94:FöU6y):Inom totalförsvaret sker successiva omprioriteringar mellan olika funktioneri syfte att uppnå bästa möjliga samlade totalförsvarseffekt. Utskottet anserdet naturligt, i likhet med vad som tidigare gällt, att medel som frigörsgenomsådana omprioriteringar får utnyttjas inom totalförsvaret. De medel somfrigörsgenom utförsäljning av olja skall därför enligt utskottets mening användasförändamål inom totalförsvaret.Utskottet har inhämtat att de bedömda inkomsterna till följd avutförsäljningen av beredskapslagrad olja beräknas uppgå till ca 1,1 miljardkronor. Härvid har hänsyn tagits till att redan avdelatsför försvarsändamål.Utskottet har mot bakgrund av det statsfinansiella läget och den beslutadetotala utförsäljningen av beredskapslagrad olja viss förståelse för attinkomsterna från utförsäljningen får utnyttjas även för att förstärkastatsbudgeten. Utskottet utgår emellertid ifrån att regeringens riktlinjer förutnyttjande av de merinkomster som följer av en total utförsäljning jämförtmedtidigare planering innebär att de medel i storleksordningen 1 miljard kronorsom försvarsbeslut beräknades disponeras genom utförsäljning avberedskapslagrad olja kommer att kunna disponeras för totalförsvarsändamål.Stockholm den 19 maj 1994På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), WiggoKomstedt (m), (), (), (), StigGrauers (m), (), (), (nyd),(), (), (), ()och ().Avvikande meningSture , , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "I motion Fi30 (s partimotion)" och slutar med"annan uppfattning nu" bort ha följande lydelse:Regeringen har föreslagit anslag till totalförsvaret /95 somsammanlagt uppgår till . Det innebär en ökning med1 jämfört med innevarande budgetår. Denna ökning beståri huvudsak av två komponenter. Den ena är indexering för att kompenseraförsvaret för prishöjningar, den andra är en real uppräkning avmaterielanslagen med "teknikfaktorn" . Försvarsbeslutet innebar attde reala försvarsutgifterna ökades med underfemårsperioden. Krisuppgörelsen innebar att denna ökningminskades med närmare 3 miljarder kronor.Den grunduppfattning som Socialdemokraterna redovisat bl.a. i tidigarepartimotioner 1992, 1993 och 1994 är att försvarsutgifterna under perioden1992--1997 bör ligga på oförändrad real nivå. Motiven har dels varitsäkerhetspolitiska, dels statsfinansiella. För att uppnådenna oförändrade reala anslagsnivå föreslår utskottet nu att anslagen tillförsvaret /95 reduceras med jämfört medvad har beslutat.