bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — Kompetens att spridainformation finns hos Styrelsen för psykologiskt försvar, sombl.a. har till uppgift att sprida kunskap om säkerhetspolitikoch totalförsvar.Regeringen menar att den försvarspolitiska utgångspunkt somlåg till grund för tillkomsten av Delegationen för icke-militärtmotstånd, nämligen att svenska folket även utanför detorganiserade totalförsvaret kommer att värna om sin frihet,alltjämt är giltig. Med den syn som regeringen redovisar påvilken verksamhet som från statens sida bör bedrivas när detgäller civilmotstånd finns det enligt regeringen emellertid inteskäl att ha kvar en särskild delegation med uppgift att bedrivadenna verksamhet. Det bör i stället ankomma på Styrelsen förpsykologiskt försvar att hålla frågan om det motstånd somcivilbefolkningen kan bjuda en ockupant levande och att bedrivainformation om civilmotstånd.MotionernaDelegationen för icke-militärt motstånd behandlas i tvåmotioner. I partimotion Fö203 (v) yrkande 3 anförs attVänsterpartiet i förra årets riksdagsbeslut var motståndaretill att ett sådant beslut förbereddes. Motionärerna anser attde motiv som då anfördes fortfarande gäller och menar attdelegationen bör finnas kvar.I motion Fö901 (fp) redovisas de motiv som låg till grund fördelegationens inrättande och några huvudpunkter i betänkandet(SOU 1984:10) "Kompletterande motståndsformer", där bl.a.framgår att utredaren tryckte mycket hårt på att deticke-militära motståndet skulle vara ett komplement till detmilitära försvaret och ingå i totalförsvaret. Motionärenkonstaterar att en enig riksdag enligt propositionens förslag(prop. 1985/86:100 bil. 6, FöU8, rskr. 182) beslöt att inrättaen särskild delegation, vilken skulle fungera som ettdiskussionsforum med uppgift att vara idéskapande och stimuleratill fortsatt forskningsarbete i ämnet.Motionären redovisar vidare delegationens förutsättningar, därett mycket brett kontaktnät inom bl.a. det svenskaföreningslivet redan från början ansågs vara basen fördelegationens verksamhet. Motionären framhåller också att trotssmå resurser har en betydande verksamhet ägt rum som bl.a.omfattar forskningsstöd samt studier av motståndsrörelser iolika länder, däribland , de baltiska staterna samtintifadan i Israel.Motivet för att nu lägga ned delegationen, nämligen attmotståndsaktiviteter kan komma att falla utanför folkrättsligaskyddsregler, bestrids inte helt av motionären. Dock menarmotionären att den springande punkten är att det tar lång tidinnan en väl fungerande motståndsrörelse kommer till stånd ochatt verksamheten därför förhoppningsvis kan fortsätta trots attdelegationen som myndighet läggs ner. Det är enligt motionärenen stor förlust om delegationens breda kontaktnät nu splittras.Kontaktnätet borde även kunna vidmakthållas i någonform.Motionären konstaterar med tillfredsställelse att regeringenföreslår överföring av medel till Styrelsen för psykologisktförsvar för övertagande av verksamhet från Delegationen föricke-militärt motstånd.UtskottetUtskottet behandlade vid föregående (1992/93:FöU9)frågan rörande Delegationens för icke-militärt motståndverksamhet och såg då inte något hinder för att delegationensverksamhet prövades, då delegationen verkat i närmare sex år.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att Delegationen föricke-militärt motstånd bör läggas ned och attStyrelsen för psykologiskt försvar bör få i uppgift att hållafrågan levande om det motstånd som civilbefolkningen kan bjudaen ockupant samt att bedriva information om civilmotstånd.Motion Fö203 (v) yrkande 3 bör därför avslås.I motion Fö901 (fp) bestrider inte motionären helt de motivsom regeringen anför för att lägga ned Delegationen föricke-militärt motstånd. Dock menar motionären att det är en storförlust om delegationens breda kontaktnät nu splittras ochframhåller att kontaktnätet även bör vidmakthållas inågon form. Utskottet delar motionärens uppfattning och utgårifrån att dessa synpunkter beaktas i det fortsatta arbetet. Detär härvid angeläget att de olika intressen som är företrädda idelegationen knyts till myndigheten för psykologisktförsvar så att arbetet med de icke-militära motståndsfrågornakan fullföljas och vidareutvecklas. Utskottet vill vidare betonabetydelsen av att den kompetens och kunskap som finns inomdelegationen tas till vara då delegationens uppgifter förs övertill Styrelsen för psykologiskt försvar. Utskottet anser dockatt något särskilt uttalande med anledning av motion Fö901 (fp)inte är påkallat. Motion Fö901 (fp) bör därför inte bifallas avriksdagen.TraditionsfrågorPropositionenRegeringen föreslår att lagen (1982:269) om flaggaändras så att inte bara den nya myndigheten utanockså andra myndigheter med militär verksamhet får användaörlogsflagga.Det är enligt regeringens uppfattning väsentligt att tidigaretraditioner beaktas i samband med att den nya myndighetenFörsvarsmakten organiseras. Regeringen framhåller att detraditionella regementsbenämningarna av denna anledningbibehållits och knutits till försvarsområdena.Enligt lagen (1982:269) om flagga används inomförsvarsmakten den tretungade flaggan som örlogsflagga. Somexempel på myndigheter som ingår i försvarsmakten men somfr.o.m. kommer att ligga utanför denna nämnerregeringen , och . Dessa, Försvarsmakten närstående myndigheter,bedriver militär verksamhet, och bör, enligt regeringensuppfattning, även i fortsättningen använda örlogsflagga. Lagenom flagga 4 § bör således ändras med innebörd att dentretungade flaggan skall användas som örlogsflagga avFörsvarsmakten och av vissa myndigheter med tydlig anknytningtill Försvarsmakten.För att undvika en uppräkning av myndigheter i lagen anserregeringen att det bör överlämnas till regeringen att bestämmavilka myndigheter som härvid avses.UtskottetUtskottet föreslår att antar regeringens förslag omändring i lagen (1982:269) om flagga.Totalförsvarets militära delI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 40--94) har anfört dels om resultatet av denverksamhet som Försvarsmakten genomfört under budgetåret1992/93, dels om verksamhet och anslag för /95.Till avsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö201(s partimotion) yrkandena 1, 4, 6 och 7, Fö203 (v partimotion)yrkandena 4--8 och 10, Fö301 (m), Fö302 (s), Fö303 (fp), Fö304(s), Fö305 (kds), Fö306 (kds), Fö308 (m), Fö309 (kds), Fö310(fp), Fö314 (c), Fö315 (m, c), Fö316 (c), Fö317 (s), Fö318(kds), Fö319 (s), Fö320 (fp), Fö322 (fp) i denna del, Fö323 (c),Fö324 (fp), Fö325 (v), Fö326 (m), Fö327 (m), Fö329 (c), Fö331(s), Fö332 (s), Fö334 (s) yrkandena 3 och 4, Fö335 (nydpartimotion) yrkandena 1 och 2 samt 7, A469 (s) yrkandena 12, 16och 17, A815 (c) yrkande 15, Ju809 (s partimotion) yrkande 12,T214 (fp) yrkande 6, T222 (fp) yrkande 5, U411 (fp) yrkande 2,U416 (c, kds) yrkande 2 samt U616 (v) yrkande 3.Försvarsmakten -- indelning och övergripande målDen inrättas myndigheten anmäler i propositionen att Försvarsmakten kommer attomfatta den verksamhet som bedrivs vidmyndigheter som hör till huvudprogrammen 1--4 -- Arméförband,Marinförband, Flygvapenförband och Operativ ledning m.m. -- samtvissa verksamheter vid myndigheter inom huvudprogrammet 5 --Gemensamma myndigheter. Av de myndigheter som ingår ihuvudprogrammet 5, och vars verksamhet kommer att ingå iFörsvarsmakten, läggs ned den 30juni 1994. Regeringen föreslår att bliravgiftsfinansierat varför dess anslagsmedel huvudsakligenöverförs till Försvarsmakten. Regeringen lämnar förslag tillett anslag för hela Försvarsmakten varvid tidigaremyndighetsanslag under fjärde huvudtitelns littera B, C, D och Futgår. Medel har också tillförts Försvarsmaktens anslag frånnuvarande anslag för militärledningens rådgivande nämnd,frivilligorganisationerna och Försvarets personalvårdsnämnd.Regeringen anför att det övergripande målet för Försvarsmaktenär att försvara landet mot väpnade angrepp utifrån.Försvarsmakten skall ha sådan beredskap att den tidigt kan mötasådana angrepp. I fred skall Försvarsmakten organisera ochutbilda krigsförband och förbereda förbandens användning förlandets försvar. Försvarsmakten skall i fred också ha förmågaatt upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium.Regeringens resultatredovisningPropositionenRegeringen redovisar, utan att avge förslag till ,sin bedömning av verksamhetsresultatet från /93.Inom huvudprogrammet Arméförband har i allt väsentligt ställdamål kunnat nås. En analys av genomförda krigsförbandsvärderingarsägs dock visa en viss nedgång i krigsdugligheten jämfört medföregående år. Anbefalld insatsberedskap har upprätthållits.Regeringen anser att verksamheten under /94 kangenomföras i enlighet med givna uppdrag.För huvudprogrammet Marinförband konstaterar regeringen attvissa förband inte uppfyllt kraven. Beredskap har hållits enligtställda krav. Marinens anslag har överskridits med ca 400miljoner kronor. Även för /94 har prognoser tyttpå att anslagen skulle komma att överskridas. Detta förhållandeanser inte regeringen acceptabelt och redovisar därför på annanplats i propositionen vidtagna åtgärder och vad regeringen avsergöra med anledning av marinens ekonomiska problem.Regeringen anser att verksamheten inom huvudprogrammetFlygvapenförband under /93 i allt väsentligt hargenomförts i enlighet med givna uppdrag. Förbanden har en godförmåga att lösa sina uppgifter. Anbefalld incidentberedskap harhållits. Regeringen anser att verksamheten under budgetåret1993/94 kommer att kunna genomföras i enlighet med ställdauppdrag.Regeringen anser sammanfattningsvis att det av år1992 fattade femåriga försvarsbeslutet i allt väsentligt skallfullföljas. Korrigeringar föranledda av beslut (prop.1992/93:50, FiU1, rskr. 134) med anledning av 1992 årsstabiliseringsproposition, och den ytterligare reduktion med 50miljoner kronor av den militära ramen som föreslås ibesparingssyfte, påverkar enligt regeringen inte inriktningen av1992 års försvarsbeslut.UtskottetI likhet med regeringen anser utskottet att 1992 årsförsvarsbeslut i alla väsentliga avseenden skall fullföljas. i det föregående anfört under avsnittet om utskottetsuppföljning är avvikelserna i verksamhetsinriktningen vidmarinen inte tillfredsställande. Uppgifter och resurser börbringas i balans före den nuvarande försvarsbeslutsperiodensutgång.Utskottet har ingen erinran mot vad som i propositionenanförts om resultatredovisning.Verksamhetsmål och resursfördelning för Försvarsmaktens olikaprogram /95Utskottet sammanfattar i det följande vad som i propositionenanförts om verksamhetsinriktning och beräkning av ekonomiskaresurser avseende /95 för de skilda programmeninom det militära försvaret. Utskottet delar regeringensuppfattning beträffande verksamhetens inriktningutom där utskottet särskilt redovisar en annan syn.Operativa lednings- och underhållsförbandPropositionenRegeringen anmäler att verksamheten inom den operativaledningsfunktionen har präglats av förberedelserna för denomorganisation som är en följd av att myndigheten . Bl.a. ersätter Försvarsmaktens högkvarter de centralastaberna samt förändras indelningen i militärområden. Samtidigthar förberedelser skett för att omstrukturera den operativaunderhållsfunktionen. Regeringen anser att programmet börutvecklas i huvudsak i enlighet med vad har föreslagit och beräknar medelsbehovetför /95 till 1 650 055 kr.MotionenDen centrala underhållsfunktionen behandlas i motion Fö322(fp) om försvar. Motionärerna förordar att den rörligaunderhållsstab för militärområde som omnämns i 1992 årsförsvarsbeslut upprättas i anslutning tillmilounderhållsregemente Syd.UtskottetUtskottet uttalade sig (1992/93:FöU9) omunderhållsorganisationen i det Södra militärområdet senast vidförra . Utskottet förutsatte att hänsyn togs till denbesvärliga arbetsmarknadssituationen i närorganisationen med underhållsgrupper utformades. Utskottet göringen annan bedömning nu och anser därför att underhållet iSkåne inte bör prioriteras så som motionärerna förordar. MotionFö322 (fp) bör därför avslås i denna del.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet Operativalednings- och underhållsförband.FördelningsförbandPropositionenRegeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsakenligt vad Försvarsmaktens organisationsmyndighet harföreslagit. Detta innebär att fördelningsförbandenskrigsorganisation skall vidmakthållas samt att utvecklingenfortsätter av artillerigranaten BONUS och luftvärnsrobotsystemet23 BAMSE. 7 000 värnpliktiga grundutbildas och 9 500repetitionsutbildas. Regeringen anser vidare att en del avbesparingen bör belasta detta program. Härvid medges enbegränsning av repetitionsutbildningen och därmed en långsammareuppfyllnad av krigsduglighetsmålen.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet för budgetåret1994/95 till 2 950 284 000 kr.MotionernaI motion Fö322 (fp) framhålls att kompetensen inomluftvärnsområdet är unik i till följd av att där skerutbildning på samtliga luftvärnets system. Enligt motionärernabör denna kompetens värnas genom att tidigt tillföra ävenrobotsystemet 23 BAMSE.I motion Fö334 (s) anser motionärerna att det inte finns skälför att höja försvarsutgifterna. I stället bör de sänkas för attge utrymme åt en bättre och modernare försvars- ochsäkerhetspolitik. De förordar (yrkande 4) att projekten stoppas.UtskottetUtskottet erinrar om att försvarsbeslut(prop. 1991/92:102, FöU12, rskr. 337) ställde sig bakomutvecklingen av luftvärnsrobotsystemet BAMSE ochartillerigranaten BONUS. De är båda uttryck för deneftersträvade kvalitetshöjningen inom armén. Utskottet ser ingaskäl för en annan bedömning. Projekten bör således fortsätta ochi linje härmed motion Fö334 (s) yrkande 4 avslås av riksdagen.Beslut om anskaffning av BAMSE, och fördelningen av dettasystem till utbildningsförband, ligger framåt i tiden.Riksdagen bör därför inte göra något uttalande om vart kommandeutbildning skall förläggas, vilket förordas i motion Fö322 (fp).Motionen bör sålunda avslås i denna del.Utskottet har erfarit att finansieringen av utvecklingen avBAMSE även under /95 avses ske med intäkter frånförsäljning av olja. Utskottet utgår från att finansieringen avdetta system så snart detta är praktiskt möjligt förs över tillordinarie anslag.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmetFördelningsförband.FörsvarsområdesförbandPropositionenFörsvarsmaktens organisationsmyndighet föreslår bl.a. attgränsbataljoner och stadsskyttebataljoner organiseras ochvidmakthålls samt att organiseringen av mobiliserings- ochförplägnadsförband fortsätter. 4 500 värnpliktiga grundutbildasoch 10 900 repetitionsutbildas.Regeringen har ingen erinran mot den föreslagna inriktningenför programmet och har beräknat medelsbehovet för budgetåret1994/95 till 1 . En del av den föreslagnabesparingen belastar programmet.MotionernaI sin partimotion Fö335 (nyd) hävdar motionärerna att det imånga länder finns gränsbevakningsförband i fred men att Sverigesaknar sådana. Detta slags förband skulle, enligt motionärerna,kunna organiseras ur de jägarförband som gör singrundutbildning. För att möjliggöra en sådan ordning börnödvändiga lagändringar göras (yrkande 2).Hemvärnet ingår som en del i programmetförsvarsområdesförband. I motion Fö320 (fp) konstaterarmotionären att hemvärnet blir en allt viktigare del av detsvenska försvaret. Han anser att rekryteringen till hemvärnetkommer att hämmas till följd av det minskande antaletvärnpliktiga med fullgjord grundutbildning. För att bredda basenför hemvärnets rekrytering förordar han därför att det urvärnpliktsreserven, på frivillig grund, tas ut personal direkttill hemvärnet. Dessa skulle erbjudas att på hel- eller deltidunder 1--3 månader ges erforderlig soldatutbildning. Riksdagenbör hos regeringen begära en utredning om möjligheten attdirektrekrytera till hemvärnet.Också motion Fö305 (kds) föreslår utökaderekryteringsmöjligheter för hemvärnet. En resurs som enligtmotionären därvid skulle kunna utnyttjas är yrkesofficerare ochvärnpliktiga officerare som utgår ur fält- ochlokalförsvarsförbanden. En annan resurs är utbildningsreservenav värnpliktiga. I likhet med förslaget i motion Fö320förutsätts att dessa värnpliktiga, innan de kan placeras ihemvärnsförband, ges en kortare utbildning.UtskottetNär det gäller frågan om att organisera särskildagränsbevakningsförband har utskottet erfarit attFörsvarsmaktens organisationsmyndighet är beredd att undersökamöjligheten att bevaka vissa gränsområden med särskilt utbildadevärnpliktiga. En motsvarande organisation med s.k. gränsjägarefinns t.ex. i Finland.Enligt värnpliktslagen (1941:967) 1 kap. 4 b § kanvärnpliktiga tas ut för värnpliktsutbildning såväl förförsvarsmaktens krigsorganisation som för den fredstidaberedskapen. Utskottet konstaterar därmed att det finns enförfattningsenlig grund för att införa gränsbevakningsförbandför de uppgifter som motionären beskriver. Frågan om att införaett nytt slags förband i enlighet med vad motionären föreslårhör naturligen hemma i förberedelsearbetet inför nästa flerårigaförsvarsbeslut. bör därför inte nu uttala sig i fråganoch följaktligen bör motion Fö335 (nyd) yrkande 2 inte bifallas.Möjligheten att utöka rekryteringsbasen för hemvärnet harsamband med frågan om hur många värnpliktiga som utbildas ochutbildningstidens längd. Dessa frågor kommer att behandlas i denproposition om totalförsvarsplikt som regeringen avser att lämnatill under innevarande riksmöte.Utbildningsfrågorna kommer vidare att bli föremål föröverväganden inför nästa fleråriga försvarsbeslut. Utskottetutgår från att hemvärnets rekrytering då också kommer attbehandlas, inkl. den lagändring som erfordras omutbildningsreserven skall utnyttjas som rekryteringsbas förhemvärnet. Med det sagda anser utskottet att motionerna Fö305(kds) och Fö320 (fp) inte bör bifallas av riksdagen.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmetFörsvarsområdesförband.ArmébrigadförbandPropositionenRegeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsak ienlighet med vad Försvarsmaktens organisationsmyndighet harföreslagit. Detta innebär en organisation om sammanlagt 16armébrigader enligt följande.Sex infanteribrigader utvecklas och vidmakthålls, varvidomorganisation till en ny infanteribrigad -- IB 2000 --påbörjas.Fem norrlandsbrigader och två pansarbrigader utvecklas ochvidmakthålls varvid en norrlandsbrigad omorganiseras tillmekaniserad brigad.Omorganisation av en pansarbrigad till mekaniseradbrigad slutförs.Två mekaniserade brigader utvecklas och vidmakthålls.Materielförnyelsen föreslås fortsätta för att förbättraeldkraft, skydd och rörlighet. Bl.a. anskaffas en ny stridsvagntill pansarbrigaderna och till den mekaniserade brigaden i övreNorrland. Vidare anskaffas till eninfanteribrigad, till pansarbrigaderna och till den mekaniseradebrigaden i övre Norrland.11 050 värnpliktiga avses grundutbildas och 18 100repetitionsutbildas. Regeringen anser att en del av besparingeninom Försvarsmakten bör belasta programmet och beräknarmedelsbehovet för /95 till 4 704 784 000 kr.MotionernaVänsterpartiet hävdar i sin partimotion Fö203 att vårtmilitära försvar med hänsyn till det säkerhetspolitiska lägetkan och bör bantas. Enligt motionärerna bör en organisation omtio brigader införas. bör avvecklasunder det kommande budgetåret. Därmed finns inte något behov aven ny stridsvagn.I motion Fö322 (fp) förordas att ytterligare tvåbrigadledningar upprättas och lokaliseras till . Som skälför detta anförs behovet att kunna utöka antalet brigader.Motionärerna förordar vidare en analys av attpansarvärnsfunktionen är rätt avvägd.Skånes försvar behandlas även i motion Fö308 (m). Motionärenanser det nödvändigt att tillföra moderna stridsvagnar och attutbildningen i också sker med modern materiel. Det är,enligt motionären, angeläget att utbildningen på modern materieläven innefattar Revinge.Fyra motioner behandlar frågan om ett särskilt FN-förband. ISocialdemokraternas partimotion Fö201 framhålls det ökandeintresset i många länder för fredsbevarande militära insatser iFN:s eller ESK:s regi. Enligt motionen bör fullföljasina traditioner och göra sitt yttersta för att stärka FN:sförmåga att förhindra, dämpa och avveckla internationellakonflikter. I likhet med vad som föreslogs under föregåenderiksmöte förordas nu (yrkande 1) att en av armébrigadernaomvandlas och specialiseras för att med kort varsel kunna sättasin i olika FN-aktioner. Enligt motionärerna bör en sådan brigadges speciell utbildning och utrustning för de uppgifter den kanmöta. Den bör baseras på frivilliga kontrakt för både befäl ochmanskap.I motion U416 (c, kds) konstateras att FN inte har egnastridskrafter och därför är beroende av att medlemsländernaställer upp med sådana, vilket tagit . FörSveriges del liksom för andra länder som inte har ståendestyrkor utan ett värnpliktsförsvar är det viktigt, sägermotionärerna, att ha ett tillräckligt stort antal välutbildadesoldater som med kort varsel kan ställas till FN:s förfogande.Försvarsmakten bör ha uppgiften att i samarbete med andraberörda myndigheter utbilda denna personal och ständigt förnyaden så att den alltid är insatsberedd. bör därför hosregeringen begära förslag om att en sådan styrka förFN-tjänstgöring utbildas och hålls insatsberedd (yrkande 2).Motsvarande resonemang förs i motion U616.FN-engagemangen kräver, för att kunna fungera effektivt, att detfinns permanenta FN-styrkor som snabbt kan rycka in. Danmarksbeslut om en sådan styrka framhålls som ett föredöme. Sverigebör därför inom värnpliktsförsvarets ram skapa ett permanentFN-förband (yrkande 3).I partimotion Fö203 förordas attFörsvarsmaktens utlandsstyrka direktutbildas för sin uppgift.Riksdagen bör därför hos regeringen begära förslag omdirektutbildning av värnpliktiga till utlandsstyrkan (yrkande6).UtskottetI försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, FöU12, rskr.337) inriktades krigsorganisationen mot 16 armébrigader.Eventuella strukturella förändringar av brigadorganisationenär en uppgift som ingår i förberedelsearbetet inför nästafleråriga försvarsbeslut. Motion Fö203 (v) yrkande 4 och Fö322(fp) i denna del bör därför avslås av riksdagen.Utskottet konstaterar att det fattade beslutet istridsvagnsfrågan har ökat förutsättningarna för att allapansarbrigader och mekaniserade brigader skall kunna utrustasmed moderna stridsvagnar. Köpet av begagnade vagnar av typLeopard 2 borde kunna tillgodose det krav som förs fram i motionFö308 (m). Utskottet anser dock att det närmast är en fråga förFörsvarsmakten att avgöra vid vilka förband utbildning skall skeoch på vilka stridsvagnstyper. Motion Fö308 (m) bör därföravslås.Frågan om förband för FN-insatser behandlas i de fyramotionerna Fö201 (s, partimotion) yrkande 1, Fö203 (vpartimotion) yrkande 6, U416 (c, kds) yrkande 2 och U616 (v)yrkande 3. Enligt utskottet är det viktigt att håller engod beredskap för att kunna medverka i militära och humanitäraoperationer som och kan hemställa om.Härav följer att det också är viktigt att de förband och andraenheter som skall kunna ställas till förfogande har en brautbildning och en lämplig utrustning för uppgiften.Utskottet konstaterar att regeringen i direktiven förförberedelserna inför nästa försvarsbeslut uppdragit åtFörsvarsmaktens organisationsmyndighet att studera vilkaanpassningar av olika svenska förband och system etc. som krävsför att dessa skall kunna utnyttjas i internationellaoperationer. I uppdraget ingår också att föreslå alternativalösningar för att utöka våra möjligheter till internationellainsatser varvid de förband som kan ges internationella uppgifteräven skall kunna utnyttjas i försvaret av Sverige.Utskottet har erfarit att genomför en uppföljning och analys av nupågående FN-insatser.