bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — ÖB bör ges i uppdrag att lämna förslag ombesparingsåtgärder som täcker här föreslagna anslagsminskningar.dels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFörsvarsutskottets bedömning börjar med "Utskottet har inhämtat" och slutarmed"för totalförsvarsändamål" bort ha följande lydelse:Utskottet har från Försvarsdepartementet inhämtat att de bedömda inkomsternatill följd av utförsäljningen av beredskapslagrad olja beräknas uppgå till ca1,. Härvid har hänsyn tagits till att 608 miljoner kronorredanavdelats för försvarsändamål. Utskottet har mot bakgrund av detstatsfinansiella läget och den beslutade totala utförsäljningen avberedskapslagrad olja förståelse för att inkomsterna från utförsäljningenutnyttjas för att förstärka statsbudgeten.Socialförsäkringsutskottets yttrande1993/94:SfU7yBilaga 4KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1993/94:150(kompletteringspropositionen) jämte motioner såvitt propositionen ochmotionerna berör utskottets beredningsområde.De delar av propositionen som rör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde och som utskottet yttrar sig över ärbilaga 1 avsnitt 8.3bilaga 5 () avsnitten 4 Förtidspensioner och 5 Allmännaförsäkringskassorbilaga 8 () avsnitt E. Studiestödbilaga 11 () avsnitt 2 Invandring m.m.I anslutning härtill yttrar sig utskottet över motionerna 1993/94:Fi31 avHarriet m.fl. (nyd) yrkandena 10 och 11, 16, 25--27 och 46,1993/94:Fi32 av m.fl. (v) yrkande 46, 1993/94:Fi42 av m.fl. (s) yrkandena 14 och 17--19, 1993/94:Fi55 yrkande 2 avBirgitta m.fl. (s) och 1993/94:Sf507 av () och ().Utskottet överlämnar motion Sf507 till finansutskottet.Bilaga 1 avsnitt 8.3Under detta avsnitt redovisar regeringen vissa strukturella reformer somgenomförts inom socialförsäkringarna samt vilka reformer som man avser attgenomföra. Målet för förändringarna inom de offentliga utgiftssystemen är attskapa en väl fungerande ekonomi och lägga grunden för en uthållig tillväxt ochvälfärd. Inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna har betydande förändringargenomförts. Arbetslinjen förstärks och och investeringar i bättre arbetsmiljösamt andra förebyggande åtgärder blir mera attraktiva för såväl arbetsgivaresom arbetstagare. Införandet av en karensdag tillsammans med övriga ändringarav ersättningsnivåerna, samt en viss inverkan av lågkonjunkturen, har haft enmärkbar effekt på frånvaron. I propositionen anges att vikten av strukturellareformer inom socialförsäkringarna belyses av att sjukförsäkringen förstärktsmed ca bl.a. som en följd avreduceradesjuktal. Ett viktigt inslag i det fortsatta reformarbetet avseendesocialförsäkringarna utgörs enligt propositionen av den översyn av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna som regeringen och Socialdemokraterna hösten 1992komöverens om. Inom ramen för detta arbete ses villkoren förförtidspensioneringenöver. Vidare pågår inom ett arbete i syfte att finnaåtgärderför att höja den genomsnittliga pensionsåldern. Avsikten med denna översyn äratt förstärka arbetslinjen, bidra till att sanera de offentliga finansernasamtförbättra förutsättningarna för en god tillväxt i ekonomin. I propositionenerinras också om att Pensionsarbetsgruppen lagt fram sitt betänkandeReformeratpensionssystem vari föreslås en genomgripande förändring av det allmännapensionssystemet. Syftet är att göra systemet mer följsamt såväl motsamhällsekonomin som i förhållande till demografiska förändringar såsomförändringar i den förväntade livslängden.I motion Fi31 av m.fl. (nyd) anför motionärerna attsocialförsäkringssystem bör vara just försäkringssystem, dvs. system därpremierna kan täcka försäkringskostnaderna. Samtliga socialförsäkrings- ochtrygghetssystem behöver enligt motionärerna revideras i grunden om Sverigeskall kunna repa sig ekonomiskt. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivandehärom. I motionen föreslås att en oberoende arbetsgrupp tillsätts med uppgiftatt arbeta fram förslag till förändringar och revideringar av de befintligatrygghetssystemen. Arbetsgruppen skall arbeta efter vissa angivna principer.Bl.a. skall alla medborgare garanteras en grundtrygghet, och trygghetssystemovanför denna nivå skall inte vara en angelägenhet för staten. Arbetsgruppenbör vara klar med sitt arbete senast /95. Motionärernabegäri yrkande 11 ett tillkännagivande om att en arbetsgrupp tillsätts med uppgiftatt arbeta fram ett förslag till ett nytt socialförsäkringssystem. I yrkande46begärs ett tillkännagivande om att basbeloppet inte enbart skall återspeglaprisutvecklingen utan även den reella standardutvecklingen i samhället. Dettamöjliggörs enligt motionärerna genom att eventuella förändringar i basbeloppettar hänsyn till såväl bruttonationalinkomsten som inflationen.Utskottet delar regeringens uppfattning om att strukturella reformer påsocialförsäkringens område bidrar till att skapa en väl fungerande ekonomi ochen sanering av de offentliga finanserna.I utskottets godkända betänkande SfU12 har utskottet framhållit attdet finns anledning att sträva efter att på ett bättre sätt än vad som förnärvarande gäller harmonisera olika delar av trygghetssystemen såvälfinansiellt som materiellt. I betänkandet avstyrkte utskottet ett flertalmotionsyrkanden om en reformering av socialförsäkringen med hänvisning tillattfrågorna ryms inom ramen för Sjuk- och arbetsskadeberedningens arbete och attdenna beredning är parlamentariskt sammansatt, vilket ger möjlighet för deolika partiföreträdarna att i det löpande arbetet ta upp olika frågor somberörts i motionerna. Mot bakgrund härav anser utskottet att finansutskottetinte bör gå in på en närmare prövning av hur socialförsäkringarna bör utformasutan avstyrka bifall till motion Fi31 yrkandena 10, 11 och 46.I Fi31 yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om effektiva åtgärder motbidragsfusk. I betänkande 1993/94:SfU2 begärde utskottet att regeringenskyndsamt skulle låta göra en kartläggning av i vilken omfattning detförekommer fusk med förmåner och bidrag av social karaktär. Regeringen bordeenligt utskottet redovisa resultatet av kartläggningen för och,beroende på vad kartläggningen utvisar, föreslå åtgärder för att komma tillrätta med ett bidragsfusk. Regeringen har med anledning härav nyligenuppdragitåt () att kartlägga förekomsten av fusk med förmånerochbidrag av social karaktär. RRV skall därvid bl.a. göra en analys av vad somavses med fusk och de olika former av bidragsfusk som kan förekomma samtgränsdragningar till andra former av överutnyttjande inom framför alltsocialförsäkringarna. RRV skall redovisa sitt uppdrag före utgången av år1994.Utskottet anser att resultatet av detta arbete skall avvaktas och föreslåratt finansutskottet avstyrker bifall till motion Fi31 yrkande 16.Bilaga 5 avsnitten 4 och 5 ()Anslag till Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassorRiksdagen har under anslaget B 4 under femte huvudtiteln tillFörtidspensioner för /95 anvisat 15 (prop.1993/94:100 bil. 6, SfU12, rskr. har vidare under anslaget F 2anvisat medel till Allmänna försäkringskassor med 4 (prop.1993/94:100 bil. 6, SfU23, rskr. 204).I kompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150) anger regeringen attantalet förtidspensionärer stigit kraftigt . För attbrytadenna trend pågår inom ett beredningsarbete. I propositionenuppges att en interdepartemental arbetsgrupp som berett frågan inom kortkommeratt lämna en rapport. Utgångspunkten för gruppens arbete är att beviljandet avförtidspension ofta är slutpunkten i en lång händelsekedja med långa ochupprepade sjukperioder och rehabiliteringsförsök. Åtgärderna skall därför inteenbart inriktas på förtidspensioneringen utan även på tidiga åtgärder isjukfallen inom sjukförsäkringen. Enligt propositionen krävs för att brytautvecklingen inom förtidspensioneringen åtgärder för att göra regelsystemetföraktörerna inom socialförsäkringssystemet tydligare och för att förbättra detmedicinska underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning ochförtidspension. Arbetsgruppens förslag kommer att remissbehandlas i vanligordning. Enligt regeringens uppfattning är det motiverat att redan nu föreslååtgärder i syfte att höja den faktiska pensionsåldern och minska utgifternaförförtidspensioneringen. I propositionen uppges att försäkringskassornasförtroendeläkare bör få utökade och delvis annorlunda arbetsuppgifter.Förtroendeläkarnas uppgift är främst att på grundval av den behandlandeläkarens intyg klarlägga och förklara för tjänstemannen den försäkrades statusoch vid behov begära kompletterande uppgifter från den behandlande läkaren. Ipropositionen uppges att förtroendeläkarens arbetsinsats bör utökas så attdenne i mycket större utsträckning än integreras i den ordinarieverksamheten samt att förtroendeläkaren ges reell möjlighet att medverka itidiga skeden av bedömningen av rätt till sjukpenning samt inför prövning avförtidspension. För att förstärka förtroendeläkarens roll bör dennes arbetstidpå utökas så att den omfattar minst halvtid. Regeringenföreslår därför att försäkringskassorna tillförs för attkunna förstärka förtroendeläkarnas insatser. Medlen beräknas tillföraförsäkringskassorna ca 300 halvtidsanställda förtroendeläkare. Regeringenförutsätter därvid att det antal läkare som finns bibehålls, men att dengenomsnittliga arbetstiden ökar kraftigt. Regeringen bedömer vidare att enförstärkning av förtroendeläkarnas roll innebär väsentligt minskade utgifter isocialförsäkringssystemet samt ett effektivare rehabiliteringsarbete. Enligtregeringen beräknas förslaget minska de totala utgifterna förförtidspensioneringen med varav inomfolkpensioneringen och inom ATP. Regeringen föreslår ienlighet härmed att till anslaget Förtidspensioner för /95skallanvisas ett belopp som är lägre än vad som tidigareanvisatsav riksdagen.Det ovan anförda innebär att till anslaget Allmänna försäkringskassor skalltillföras ytterligare . Till detta anslag föreslårregeringenockså att försäkringskassorna tillförs som kopmpensationföradministrationen av finansieringsbidraget för ungdomspraktikanter. Vidare börenligt propositionen medel till försäkringskassornas Utvecklingsråd tillförasförsäkringskassorna med . I propositionen föreslås att riksdagenmed ändring av beslutet avseende anslag till Allmänna försäkringskassor ochmedåterkallande av förslaget i proposition 1993/94:148 i denna del (p. 16)anvisarett ramanslag på 4 . Punkt 16 i proposition 1993/94:148 avsermedel till försäkringskassornas administration av vårdnadsbidraget. I det nuberäknade beloppet ingår fortfarande kostnaderna för administrationen av dettanya bidrag.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till anslag. Utskottetvill dock i detta sammanhang erinra om att utskottet i betänkande SfU19, varibehandlas proposition 1993/94:205 med förslag om finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, i anslutning till ettmotionsyrkande om ett vidareutvecklat och bredare program för förebyggande ochrehabiliterande insatser föreslagit ett tillkännagivande om att det behövs ettklargörande av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar och att denna fråga börutredas. Utskottet uttalar i övrigt att det skulle vara värdefullt omregeringen utformade ett samlat program för förebyggande och rehabiliterandeinsatser och föreslår att även detta ges regeringen till känna.Bilaga 8 Studiestöd m.m. ()har för /95 under åttonde huvudtiteln anvisat tillanslaget E 1. m.m. ett ramanslag på 159 058 000kr,till anslaget E 3. Studiehjälp m.m. ett förslagsanslag på 2 ,till anslaget E 4. Studiemedel m.m. ett förslagsanslag på 6 ,till anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m.m. ett reservationsanslag på och till anslaget E 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vidvissa lärarutbildningar ett förslagsanslag på (prop.1993/94:100 bil. 9, SfU13, rskr. 281).Extra utbildningsplatserI kompletteringspropositionen föreslås att medel anslås för extra platserinom skolväsendet, folkbildningen och den högre utbildningen. Medel föreslåsför 26 100 platser i ett tredje gymnasieår, 1 500 basårsplatser inomuniversitet och högskolor, 20 000 platser i sommaruniversitet, 20 000 platserikomvux, 8 000 platser med utbildningscheckar, 8 900 platser ifolkhögskolan och 1 000 platser i en ny trainee-utbildning. De extra platsernaföranleder en ytterligare kostnad för studiestöd på 2 890,905 miljoner kronor.Kostnaderna belastar anslaget m.m. med 15 miljonerkronor, anslaget Studiehjälp m.m. med , anslagetStudiemedel m.m. med och anslaget Vuxenstudiestöd m.m. med2 603,73 miljoner kronor.I motion 1993/94:Fi42 av m.fl. (s) framhåller motionärernaatt fler ungdomar måste få möjlighet att utbilda sig, och de lägger framförslag om ytterligare 3 900 platser inom gymnasieskolan, ytterligare 3 500platser i högskolan, ytterligare 500 platser i distansundervisning ochytterligare 20 000 platser inom komvux, varav 8 000 platser genom omvandlingav platser med utbildningscheck. Motionärerna framhåller den yrkestekniskahögskoleutbildningens (YTH) stora betydelse och vidhåller i yrkande 14 attsärskilt vuxenstudiestöd bör kunna beviljas studerande i YTH-utbildningar.Motionärerna räknar som en följd härav med en kostnad för studiestöd som är687miljoner kronor högre än regeringens. Merkostnaden är underanslaget Studiehjälp m.m., under anslaget Studiemedel m.m.och under anslaget Vuxenstudiestöd m.m.Också i motion 1993/94:Fi32 av m.fl. (v) vidhållermotionärerna sin inställning till de besparingar som beslutats när detgäller vuxenstudiestödet till viss högskoleutbildning. Enligt motionärerna börstödet kvarstå i tidigare omfattning och i yrkande 46 begär de därför enhöjning av anslaget Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningar med 50 miljoner kronor.Riksdagen har vid sin behandling av budgetpropositionen sparat 25 miljonerkronor på det särskilda vuxenstudiestödet vid viss yrkestekniskhögskoleutbildning genom att studerande som påbörjar utbildningen den 1 juli1994 eller senare hänvisas till att finansiera sina studier med vanligastudiemedel. Bakgrunden är att undersökningar har visat att de yrkestekniskautbildningarna ger den enskilde lika god ekonomisk utdelning som andrahögskoleutbildningar. Även på anslaget till särskilt vuxenstudiestöd vid vissalärarutbildningar har på motsvarande sätt en besparing gjorts.Utskottet har vid sin behandling av budgetpropositionen uttryckt förståelseför de förslag till besparingar som regeringen lagt fram och har biträttdessa.Utskottet har inte ändrat inställning i denna del. bör därförenligt utskottets mening avstyrka motionerna Fi42 yrkande 14 och 17--19 ochFi32 yrkande 46.I övrigt bör enligt utskottets mening beräkningen av kostnaden för studiestödgrundas på de förslag som regeringen lagt fram. Utskottet föreslår därför attfinansutskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning i nuaktuella delar och avstyrker motionsyrkandena.Information till svenska studerande utomlandsI kompletteringspropositionen anförs att antalet studerande utomlands harökat kraftigt och att den som väljer att studera utomlandsbefinner sig i en utsatt och sårbar situation. En omständighet som bidrar tilldetta förhållande är bristen på kontakter med hemlandet. Enligt regeringensmening finns det därför anledning att från statens sida medverka till att destuderande ges en fortlöpande information om . Regeringen avser därföratt ge i uppdrag att närmare utreda på vilket sättoch i vilka former sådan information skall kunna förmedlas. Möjligheten attökaspridningen på marknaden av redan förekommande informationsmaterial genomt.ex.rabatter till de studerande bör därvid i första hand prövas. Det skalldärefterankomma på regeringen att närmare besluta i frågan. Regeringen föreslår att6,3miljoner kronor ställs till regeringens disposition för detta ändamål underanslaget Centrala studiestödsnämnden.I motion 1993/94:Sf507 av och (s, m) från den allmännamotionstiden har motionärerna uppmärksammat detta problem och lagt framförslagsom i huvudsak överensstämmer med det förslag som regeringen nu lägger fram.Motionärerna föreslår att görs tillgängliga genomomdisponeringar inom den givna budgetramen och att Centrala studiestödsnämndenfår i uppdrag att träffa avtal med ett lämpligt förlag om informationen tilldessa grupper. bör enligt motionärerna också få iuppdrag att utvärdera effekterna av satsade medel.Utskottet delar regeringens och motionärernas syn på dessa frågor ochbiträder därför regeringens förslag. Härigenom tillgodoses i allt väsentligtmotion Sf507.Med den kostnad på som beräknats för administrationen avdet utökade studiestödet uppgår härefter det tillkommande medelsbehovet underanslaget till . mening bör finansutskottet tillstyrka regeringens förslag om enytterligare medelsanvisning på detta belopp.Ränta på studielån under värnpliktstjänstgöringI kompletteringspropositionen framhålls att värnpliktiga som påbörjat sinhögskolestudier före värnpliktstjänstgöringen på grund av skulduppräkningenfåren större återbetalning än andra grupper. Regeringen föreslår därför att räntainte skall tas ut på studielån under tid då en låntagare fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst.I motion 1993/94:Fi55 av m.fl. (s) anförs att det visserligenfinns skäl att överväga en räntesubventionering av studielån i sammanhang därden enskilde av olika skäl får minskade inkomster, men att dessa fall bör fåengemensam prövning i ett större sammanhang. I yrkande 2 hemställer motionärernadärför att regeringens förslag avslås.Utskottet instämmer i regeringens bedömning. bör enligtutskottets mening tillstyrka regeringens förslag och avstyrka motion Fi55yrkande 2.Bilaga 11 ()Anslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.I budgetpropositionen (1993/94:100 bil. 12 ) föreslogs attunder anslaget D 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingarm.m.skulle anvisas 7 för /95. I betänkande1993/94:SfU14 föreslog utskottet en omfördelning av medlen. Utskottet ansågatt810 som avsåg beräknade ersättningar till kommunerna förkostnaderna för kvotflyktingar skulle överflyttas från anslaget D 5 tillanslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag och anvisade 6 underanslaget D 5.I kompletteringspropositionen anförs att utflyttningen av bosnier frånförläggningar till kommuner skett i den takt som förutsattes ibudgetpropositionen, men att tecken finns på att anhöriginvandringen frånBosnien-Hercegovina inte kommer att bli så omfattande som tidigare antagits.Mot den bakgrunden skulle enligt en reviderad bedömning behovet avkommunplatser -- med i övrigt oförändrade förutsättningar -- minska tillsammanlagt 87 000 personer för de båda budgetåren 1993/94 och 1994/95.Regeringen har emellertid beslutat att barn och barnfamiljersom ansökt om uppehållstillstånd före och som inte fåttansökan slutligt prövad skall beviljas uppehållstillstånd om inte särskildaskäl talar emot detta. Beslutet bedöms enligt regeringen leda till att drygt20 000 personer, varav nästan hälften barn, kommer att få permanentuppehållstillstånd. Det rör sig huvudsakligen om kosovoalbaner vilka skall tasemot i kommunerna inom ramen för flyktingmottagandet. Enligt propositionenkommer mottagandet till allra största delen att ske under /95.Även regeringens vägledande beslut om att ge permanentuppehållstillstånd till fyra somalier bedöms medföra att huvudparten av dedrygt 1 700 somalier som vistas på flyktingförläggningar kommer att beviljas permanent uppehållstillstånd och skalltas emot i kommunerna. Med viss följdinvandring av anhöriga beräknarregeringenatt det rör sig om totalt ca 2 400 somalier. Regeringen beräknar att de nämndabesluten kommer att leda till att det för /95 behövsytterligareca 5 000 kommunplatser utöver vad som angetts i budgetpropositionen.Anslagskonsekvenserna beräknas till ytterligare förersättningar till kommunerna för /95. Beräkningarna avser ökadekostnader för schablonersättningar och även kostnader för handikappade och förbarn utan egna vårdnadshavare. I propositionen anges att det även kan uppståett behov av att öka anslagsposten för extraordinära kostnader utöver vad somredan föreslagits i budgetpropositionen. Regeringens beslut omuppehållstillstånd bör, enligt propositionen, även leda till minskadeförläggningskostnader och förkortade handläggningstider för de berördaasylsökandena. Även kostnader för verkställighet av avvisningsbeslutbortfallerför de berörda som annars skulle ha avvisats. Regeringen uppskattar att dettaleder till minskade utgifter inom de berörda anslagen på 150 miljoner kronor.Nettoeffekten på statsbudgeten skulle således bli 350 miljoner kronor.Regeringen avstår emellertid från att föreslå någon neddragning påförläggningsanslaget eller några andra anslag, eftersom utvecklingen på dessaanslag är så osäker.I motion 1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd) anförs bl.a. attpriserna måste pressas vid upphandling av bostäder och förläggningar, att ennoggrann och kontinuerlig granskning av bör göras, attflyktinghjälpen bör sättas in i de drabbades närområden och att enuppstramningav flyktingpolitiken bör ske. I yrkande 25 begär motionärerna etttillkännagivande härom. Motionärerna anser vidare att nedskärningar i anslagettill Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. bör görasgenom att antalet beviljade asylansökningar begränsas och genom attschablonersättningen till kommunerna sänks . De begär i yrkande skall avslå förslaget om ett ökat anslag med 500 miljoner kronor.Enligt utskottets mening torde regeringens beräkning av hur många ytterligarekommunplatser som behövs vara tilltagen i underkant. Med hänsyn till attmöjligheten att göra säkra bedömningar av hur många flyktingar ochanknytningsfall som kommer att vara föremål för kommunmottagande ärbegränsade,vill utskottet emellertid inte motsätta sig regeringens förslag tillmedelsanvisning.Det anförda innebär att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi31yrkande 26 om minskad medelsanvisning.Utskottet vill i övrigt hänvisa till att kommittén med uppgift att göra enöversyn av invandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken (dir.1993:1) bl.a. skall göra överväganden om flyktingpolitiska insatserinternationellt och belysa kostnaderna för stat och kommun samt invandringenssamhällsekonomiska konsekvenser. Vad som anförts i motion Fi31 yrkande 25 omflyktingpolitiken berör områden som ligger inom ramen för kommitténs uppdrag.Utskottet anser att resultatet av kommitténs arbete bör avvaktas och attfinansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi31 yrkande 25.Nedsättning av ekonomiskt biståndI den nya lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., som träder ikraft , infördes på förslag av socialförsäkringsutskottet enbestämmelse i 11 § som klargör att staten har kostnadsansvaret för enutlänningsom fått beslut om avvisning eller utvisning, även i de fall när enverkställighet drar ut (1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188). Utskottetförutsatte att regeringen skulle återkomma med förslag om åtgärder i den månekonomiska sanktionsmöjligheter skulle erfordras gentemot utlänningar som påannat sätt än genom att hålla sig undan försvårar verkställigheten av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut. har i en skrivelse den 28mars 1994 till regeringen framhållit att en absolut rätt till bistånd framtilldet att utlänningen lämnat landet avsevärt kommer att försvåraverkställighetenav beslut om avvisning och utvisning. pekar i skrivelsen påattdet i 10 § nämnda lag finns möjligheter att sätta ned och under vissaförutsättningar dra in det ekonomiska biståndet för den som försvårarutredningen i ärendet om uppehållstillstånd. Verket anser att åtminstone sammasanktionsmöjligheter borde finnas gentemot den som inte medverkar tillavvisning. Regeringen gör i kompletteringspropositionen den bedömningen attdetär nödvändigt att någon form av ekonomiska sanktionsmöjligheter finns för detfall att en utlänning vägrar medverka till en åtgärd som är nödvändig för attverkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skall kunnagenomföras.