bet · GH01SkU25 · 1994-05-26 00:00:00 — Enligtmotionen anses upphovsmannakontot av konstnärerna som krångligtoch begränsande.Utskottet vill erinra om att reglerna för avsättningar tillupphovsmannakonto i stort följer skogskontoreglerna. Den ändringrörande räntefördelning m.m. som utskottet föreslagit fårbetydelse också för innehavare av upphovsmannakonto. Utskottetanser det inte vara motiverat med en isolerad översyn avreglerna för upphovsmannakonto. Följaktligen avstyrker utskottetmotionsyrkandet.Kvittning av underskott i näringsverksamhetHösten infördes en rätt till kvittning av ett underskotti näringsverksamhet mot andra inkomster under de fem första årenav en nystartad verksamhet. I propositionen föreslås attkvittningsrätten utvidgas till att gälla även vid överlåtelse avnäringsverksamhet från en äldre generation till en yngre.Underskott i näringsverksamhet som övertagits genom köp, byteeller jämförligt fång från förälder eller far- eller morförälderskall enligt förslaget få kvittas mot tjänsteinkomster under defem första verksamhetsåren efter överlåtelsen. Avdrag skall intemedges om den skattskyldige föreverksamhetens påbörjande bedrivit likartad verksamhet.Lars m.fl. (s) hemställer i motion Sk51 yrkande 6 ochmotion Sk353 yrkande 20 att kvittningsrätten skall avskaffasfr.o.m. Enligt yrkande 7 i motion Sk51 skallmot denna bakgrund kvittningsrätten inte utvidgas. Ett yrkandeom slopad kvittningsrätt fr.o.m. finns ocksåi motion Sk343 yrkande 3 av och (s).Enligt motion Sk352 yrkande 7 av m.fl. (v) bören utredning pröva fråga om begränsningar i kvittningsrätten förunderskott i näringsverksamhet.Den införda kvittningsrätten syftar till attunderlätta nyföretagande. Utskottet anser att kvittningsrättenkommer att ge positiva effekter när det gäller möjligheterna attstarta ett eget företag. Utskottet avstyrker förslagen imotionerna Sk51 yrkande 6, Sk343 yrkande 3 och motion Sk353yrkande 20 om att ta bort kvittningsrätten. Utskottet finner ejheller skäl för att utreda begränsningar enligt förslaget motionSk352 yrkande 7.En utvidgning av kvittningsrätten till generationsskiftesfallanser utskottet vara nödvändig bl.a. med hänsyn till att den nyalagstiftningen inte hindrar en utomstående förvärvare från attutnyttja kvittningsmöjligheten även om han övertagit en redanetablerad verksamhet. Utskottet tillstyrker den i propositionenföreslagna utvidgningen och avstyrker därmed även yrkande 7 imotion Sk51.Miljöklassindelningen av oljeprodukterI propositionen föreslås att miljödifferentieringen av denallmänna energiskatten slopas och att enmotsvarande differentiering av dieseloljeskatten införs frånsamma tidpunkt.Förslaget innebär att energiskatt skall tas ut med /m3 oavsett miljöklass. Det totala skatteuttaget på denhögbeskattade oljan ändras inte genom förslaget, utan endastfördelningen mellan energiskatteuttaget och uttaget avdieseloljeskatt. Dieseloljeskatten per m3 skall enligtförslaget bestämmas till i miljöklass 1, imiljöklass 2 och i miljöklass 3.Den slopade differentieringen på eldningsolja och annanlågbeskattad olja innebär att det sammanlagda skatteuttaget ialla tre miljöklasserna kommer att uppgå till /m3vilket innebär att energiskatten i miljöklass 1 höjs med 557kr/m3 och i miljöklass 2 med /m3 .Bakgrunden till förslaget är att det numera finns möjlighetatt skilja på olja för fordonsdrift och olja för uppvärmning.När miljödifferentieringen infördes av den allmännaenergiskatten 1991 gick det inte att skilja oljeprodukter åtefter användningsområde. Miljödifferentieringen kom därför attomfatta även olja för uppvärmning, trots att det varanvändningen av miljövänliga drivmedel som skulle stimuleras. Demiljömässiga fördelarna med att använda miljöklass 1- och 2-oljasom eldningsolja är begränsade. Förbränningen i en värmepanna ärbetydligt mer jämn och fullständig än i en dieselmotor. Medhänsyn härtill kan det enligt propositionen ifrågasättas om detär en kostnadseffektiv miljöstyrning att genom beskattningen ökaanvändningen av oljor som tillhör miljöklass 1 och 2 inomuppvärmningsområdet. har i remissyttrande intemotsatt sig en överflyttning, eftersom miljöklass 1- och2-oljorna är avsedda för användning i motorfordon. Verket harockså ansett det vara angeläget att användningen av de bästamiljöklasserna ökar ytterligare vad gäller vägfordon ocharbetsmaskiner.För eldningsoljorna innebär ändringen en anpassning till vadsom gäller inom EU. Det dieseloljeskattepliktiga området skallses över vid ett eventuellt svenskt EU-medlemskap. Enligtpropositionen får det med beaktande av en eventuell utvidgningav det dieseloljeskattepliktiga området övervägas hurmiljöstyrningen kan upprätthållas för bränsle till sådana fordonsom inte skall omfattas av dieseloljeskatt.Överföringen av miljöklassindelningen kan enligt propositionenberäknas minska statens kostnader för skatterabatten med 580miljoner kronor. Med utgångspunkt i uppgifter omoljeförbrukningen kan statensminskade kostnader för skatterabatten uppskattas till 630miljoner kronor.Förslaget har föranlett två motioner. I motion Sk49 av AgneHansson (c) framhålls att det från arbetsmiljösynpunkt ärviktigt att ha tillgång till miljöklass 1 även för arbetsfordonm.fl. För dessa fordon som inte är dieselskattepliktigamåste dieseloljeskatt erläggas av den som vill användamiljöklassat ofärgat bränsle. Detta blir enligt motionen ensådan merkostnad att i princip endast drivmedel motsvarandefärgad olja i miljöklass 3 kommer att användas. Motionärenföreslår -- tills beslut om ett bättre alternativ kan fattas --att möjlighet ges till ägare av arbetsfordon m.fl. att efteransökan få dieseloljeskatten återbetald. För att fordons- ellermaskinägaren skall få del av miljöklassens skattefördel börenligt motionen besluta om en rätt till återbetalningmotsvarande dieseloljeskatten i miljöklass 3, dvs. med 1 300kr/m3 .Också motion Sk51 av m.fl. (s) avser bränslen somanvänds för arbetsfordon. Motionärerna framhåller att motorer iarbetsfordon ofta har dålig förbränning. Det är enligt motionenangeläget att behålla en miljödifferentiering för att uppmuntratill användning av miljövänliga bränslen. I motionens yrkande 8hemställs att skall begära ett förslag från regeringenom en miljödifferentiering också av bränslen som används förarbetsfordon m.m.Utskottet anser att den i propositionen föreslagnaomläggningen bör genomföras. Av de motioner som har väcktsframgår dock att det finns ett behov av kompletterande åtgärder.Det framgår av propositionen att frågorna om hurmiljöstyrningen skall utformas när det gäller användningen avjord- och skogsbruksmaskiner och andra motorredskap skallövervägas i det fortsatta utredningsarbetet. Utskottet anser attmålsättningen bör vara att ett system som åstadkommer enmiljöstyrning också beträffande arbetsfordonen skall beredas påett sådant sätt att det kan träda i kraft den 1 januari 1995.Detta bör med anledning av motion Sk51 yrkande 8 ges regeringentill känna.I avvaktan på att regeringen återkommer med en mer permanentlösning bör en kompensation utgå vid användning av miljövänligdieselolja i arbetsfordon. Enligt utskottets mening bör den somköpt och förbrukat högbeskattad dieselolja till sinaarbetsmaskiner få kompensation med /m3.Kompensationen bör utgå t.o.m. , dvs. framtill dess ett bättre system för miljöstyrning änkompensationssystemet har tagits fram.En konsekvens av att kompensationssystemet förlängs för den högbeskattade dieselolja som används iarbetsfordon bör vara att motsvarande förlängning görsbeträffande köp av dieselskattepliktig olja föruppvärmningsändamål. Enligt vad utskottet erfarit kommer denutredning som är tillsatt för att undersöka bl.a. märk- ochfärgämnenas hälsoeffekter (dir. 1993:138) att bli klar underhösten. Utskottets förslag om förlängning innebär att även dennafråga får beredas vidare med sikte på en lösning . Kompensationen bör avse den dieseloljeskatt somtagits ut för oljeprodukten.I fråga om nivån på dieseloljeskatten har m.fl.(s) i anslutning till kompletteringspropositionen (prop.1993/94:150) lagt fram förslag (motion Fi53 yrkande 17) om attdieseloljeskatten i miljöklass 1 bör bestämmas till 843kr/m3. Motionärerna anser att en beskattning med föreslagna743 kr i miljöklass 1 är så låg att den hamnar på EU:sminiminivå. Skillnaden mellan skatten på vanlig och påmiljöklassad diesel är enligt motionen också större än vad somerfordras för att uppnå den önskade styreffekten. Motion Fi53behandlas av finansutskottet (bet. 1993/94:FiU20).Utskottet delar den bedömning om nivån på skatten i miljöklass1 som har gjorts både av (SOU 1994:64) ochi det socialdemokratiska förslaget. Utskottet anser följaktligenatt dieseloljeskatten i miljöklass 1 bör bestämmas till 843kr/m3. Denna åtgärd bidrar till kostnaderna förden kompensation för arbetsfordon som utskottet har föreslagit.En höjning med /m3 kan beräknas att minskakostnaderna för skatterabatten i miljöklass 1 med 110 miljonerkronor för /95 och med /96. Kostnaden för kompensationen rörandearbetsfordonen kan uppskattas till ca /95. Med hänsyn till att utskottet förutsätteratt kompensationssystemet ersätts med ett annat system fr.o.m.den 1 januari 1995 är det inte möjligt att i denna del beräknade statsfinansiella effekterna för senare budgetår.Utskottets förslag med anledning av motionerna Sk49 och Sk51yrkande 8 föranleder -- förutom ett tillkännagivande om detfortsatta utredningsarbetet -- en ändring i 5 § i det framlagdaförslaget till ändring i lagen om dieseloljeskatt och användningav vissa oljeprodukter samt en ändring i 2 och 4 §§ lagen(1994:40) om tillfällig kompensation för viss dieseloljeskatt.De lagändringar som utskottet föreslår framgår av utskottetshemställan rörande lagförslagen.Övriga frågorI propositionen föreslås att spärreglerna motförlustutjämning förtydligas så att de klart anger attutländska företags förvärv av förlustföretag omfattas.Propositionen innebär vidare bl.a. att fusioner mellanekonomiska föreningar undantas från reglernas tillämpning.Utskottet tillstyrker dessa förslag. Detta innebär attdet krav på bibehållen avdragsrätt för underskott i samband medfusion av kooperativa föreningar som m.fl. (s)framfört i den under allmänna motionstiden väckta motionen Sk344tillgodoses. Det finns därför inte behov av etttillkännagivande i enlighet med motionen.Beträffande propositionen i övrigt föreslås bl.a. attskattefrihet införs för förmån av fri kost och fria hemresortill personal i väpnad tjänst för fredsbevarande ändamålutomlands. Vidare föreslås att skattskyldigheten inskränks förregionala utvecklingsbolag och Teknikbrostiftelserna. Därutöverföreslås vissa detaljbetonade ändringar i de regler som infördeshösten 1993.Utskottet tillstyrker propositionen i dessa delar. Medanledning av att regionala utvecklingsfonder har ersatts medregionala utvecklingsbolag bör emellertid utöver den ändring somföreslås i 7 § 4 mom. lagen om statlig inkomstskatt göras enföljdändring även i punkt 25 av anvisningarna till 23 §kommunalskattelagen i enlighet med utskottets hemställan.I flera motioner från den allmänna motionstiden hartagits upp frågor med förslag som innebär skattestimulansertill vissa verksamheter eller för vissa ändamål.Ett förslag om införande av nyföretagarkonto för ungdomarfinns i motion Sk312 av och ().Någon form av stimulans med inriktning på de mindre företagensom kompensation för bl.a. ökad risk med verksamheten börutredas enligt ett förslag i motion Sk328 av . (kds, m, fp, c). Motionärerna nämner en lönebaseradreserveringsmöjlighet på upp till 40 basbelopp. Som en stimulanstill personalintensiva mindre och medelstora företag vill KjellEricsson (c) enligt motion Sk638 utreda konsekvenserna av attinföra en arbetsgivaromsättningsskatt baserad på faktureradomsättning som ett alternativ till arbetsgivaravgifterna.I motion Sk330 yrkar () att det görs enutredning om skattesystem och incitamentsstruktur för detsvenska näringslivet.Motion Sk337 av och Hans Nyhage (m) innehållerett förslag om att infriande av borgensåtagande generellt skallvara avdragsgillt.I motion N303 av m.fl. (nyd) föreslåsinförande av en ny associationsform, s.k. innovationsfond förkapitalplacerare (yrkande 5), skattefrihet förroyaltyintäkter (yrkande 6), att uppfinnare skall kunna dra avpatentkostnader mot inkomst av tjänst (yrkande 7) och att avdragskall medges mot inkomst av tjänst eller kapital för satsning iinnovationsobjekt. Motsvarande yrkanden finns i den medanledning av proposition 1993/94:120 väckta motionen N30yrkandena 6--9 av och (nyd),som näringsutskottet har överlämnat till skatteutskottet.Några av motionsförslagen överensstämmer med förslag somInnovationsutredningen har presenterat i betänkandet SOU1993:84, bl.a. en ny associationsform, avdrag vid infriande avborgensåtagande, avdragsrätt för uppfinnarkostnaderi inkomstslaget tjänst och att royaltyinkomster skall undantasfrån beskattning eller alternativtbeskattas som inkomst av kapital. Regeringen har i åretsbudgetproposition (bil. 13, s. 24) ansett att dessa förslag inteär aktuella att genomföra. Beträffande innovationsfonder harhärvid hänvisats till de förbättringar som redan har genomförtsunder som ett led i en fortsatt reformering avföretagsbeskattningen. Vidare har regeringen i proposition1993/94:206 lagt fram förslag som syftar till att underlättaexploateringen av uppfinningar och innovationer.Enligt utskottets mening kommer de beslut rörandeföretagsbeskattningen som genomfördes att få en mycketstor betydelse för möjligheterna att sätta i gång och att drivaföretag. Inte minst de nya reglerna för fysisk personsnäringsverksamhet innebär helt nya förutsättningar för att påett effektivt sätt driva verksamheten. Ytterligare förändringarmed samma inriktning har utskottet behandlat i dettabetänkande. Skattereglerna för enskild näringsverksamhetjusteras på några viktiga punkter och för fåmansbolagen införsen alternativ möjlighet att beakta lönesumman vid uppdelning avinkomst mellan kapital och tjänst i fåmansföretag.Utskottet vill också framhålla att arbetet nu fortsätter medden generella översyn av fåmansföretagen som utskottet tidigarenämnde. Regeringen har också uttalat i proposition 1993/94:234att den ser det som särskilt angeläget att stimuleranyföretagandet. Enligt propositionen bör emellertid frågan omatt införa ett riskkapitalavdrag eller andra särskildaskattestimulanser anstå i avvaktan på en utvärdering avföretagsskattereformen hösten 1993.Utskottet får med hänvisning till det anförda avstyrka deförslag till tillkännagivanden beträffande olikaskattestimulanser m.m. som tagits upp i de ovan redovisademotionerna.Under den allmänna motionstiden har även väckts flera motionersom gäller yrkesfiskarnas skatteförhållanden.I motion Sk318 av och () föreslåsen utredning om fartygsfond för yrkesfiskare. m.fl.(m) har i motion Sk319 även tagit upp fråga om höjtschablonavdrag för yrkesfiskare. I motion Sk339 föreslår IngridNäslund och () att uttalar sig föratt regeringen skyndsamt skall utreda skattevillkoren försvenska fiskare i förhållande till våra konkurrentländer(yrkande 1) och om inrättande av ett fiskekonto (yrkande 2).Motionärerna har med anledning av den förevarande propositionenåterkommit med motion Sk50 som innehåller ett liknande förslag.Ett yrkande om översyn av skattereglerna för svenskayrkesfiskare finns även i motion Sk351 av m.fl.(fp). I motion Sk356 föreslår m.fl. (s) attyrkesfiskarnas schablonavdrag för ökade levnadskostnader skallhöjas till nivån för heldagstraktamente för löntagare. SverrePalm m.fl. (s) har i motion Sk360 även lagt fram ett förslag omett riksdagsuttalande av innebörd att reavinst vid försäljningav fiskefartyg inte skall beskattas till den del den motsvarasav kostnad för nyinvestering i fiskefartyg som sker inom ett år.Utskottet har vid tidigare behandling av motionsyrkanden omyrkesfiskarnas skatteförhållanden uttalat att de speciellaproblem som råder för yrkesfiskarna skall uppmärksammas ilämpligt sammanhang. I en proposition som nyligenbehandlat (prop. 1993/94:158, JoU24) har regeringen aviserat attförutsättningarna för ett särskilt yrkesfiskeavdrag skallundersökas. Regeringen har i det sammanhanget också aviserat attden senare skall ta ställning även i frågan om beskattning avbensin som används inom yrkesfisket.Utskottet förutsätter att de svenska yrkesfiskarnasskattevillkor kommer att bli belysta i utredningsarbetet och attregeringen lägger fram de förslag som kan behövas för att uppnåkonkurrensneutralitet i förhållande till andra länder. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna, men anser attde i väsentlig mån är tillgodosedda genom det utredningsarbetesom nu skall ske.I motion Sk311 av och ()föreslås en kartläggning av problem som uppkommit för enskildanäringsidkare genom avskaffandet av möjligheten för dessa attanvända sig av brutet räkenskapsår.Utskottet erinrar om att (Ju 1991:07)gör en översyn av redovisningslagstiftningen och att bruteträkenskapsår behandlas i det sammanhanget. Utskottet avstyrkermotionen.Enligt motion Sk306 av och () skall reglerna ändras så att arbetsgivare inte kan beviljasavdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationer genom attbilda servicebolag. m.fl. (s) hemställer i motionSk353 yrkande 27 att skillnaderna i de skattemässigaförutsättningarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnasintressebevakning skall korrigeras.Utskottet har tidigare behandlat de avdragsfrågor motionärernahar tagit upp och har senast i betänkandet 1992/93:SkU20avstyrkt motsvarande motionsyrkanden. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet också motionerna Sk306 och Sk353 yrkande 27.Britta Bjelle (fp) efterlyser i motion Sk324 att det införs enavdragsrätt för konkursaktier redan vid konkursutbrottet. Ensådan avdragsrätt infördes i samband med de ändringar iföretagsbeskattningen som beslutade (prop.1993/94:50, SkU15). Motionen avstyrks.Avdragsrätten för att anlägga skogsbilvägar har tagits uppi några motioner. I motionerna Sk317 av () ochJo527 yrkande 2 av m.fl. (kds, m, fp, c)hemställs om ett direktavdrag för anläggande av skogsbilvägar.Utskottet har vid tidigare behandling av liknande yrkandenerinrat om att skattereglerna är mer generösa i fråga om bl.a.skogsvägar än de flesta andra markanläggningar. Avskrivning kanske på anskaffningsvärdet mot normala . Omen väg är avsedd att användas endast ett fåtal år, medgergällande bestämmelser att hela anskaffningsutgiften kan dras avdirekt.Avdragsfrågan har uppmärksammats i huvudbetänkandet från 1990års skogspolitiska kommitté (SOU 1992:76, s. 217). bör tillämpningen av skattereglerna om avdrag förväginvesteringar vara likartad för stor- och småskogsbruket. Detvanliga är enligt kommittén att direktavskrivningar tillåts istorskogsbruket men inte för småskogsbruket.Skatteutskottet vill framhålla att reglerna för avdragsrättenär desamma oavsett om det gäller en storskalig eller ensmåskalig verksamhet. I en dom av Kammarätten i (RK 841:8) har en avverkningsvägs livslängd bedömts efter denekonomiska livslängden. En väg som i och för sig skulle kunnaanvändas , men som är avsedd endast för en kortaretids användning i samband med en större avverkning, kan därmedbli föremål för direkt avskrivning. Utskottet förutsätter attregeringen följer upp det nämnda kommittéuttalandet men anseratt det inte finns skäl för att fatta beslut ienlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker följaktligenmotionerna Sk317 och Jo527 yrkande 2.Enligt motion Sk320 av () skall de gynnsammarereglerna för skogsavdrag vid rationaliseringsförvärvutsträckas till alla fastighetsförvärv. Utskottet har vidåterkommande tillfällen prövat motionsyrkanden som gäller höjtskogsavdrag. Senast i betänkandet 1992/93:SkU21 har utskottetavstyrkt ett sådant yrkande. Utskottet avstyrker även det nuförevarande motionsyrkandet.I motion Sk307 tar och () upp entidigare behandlad fråga som gäller tillsättande av enregionalpolitisk utredning av förutsättningarna för snabbareavskrivning i stödområden av byggnader, markanläggningar,maskinell utrustning och inventarier. Utskottet har vid tidigarebehandling av detta och liknande förslag avvisat tanken på enregional differentiering av skatterna genom bl.a. särskildaavskrivningsregler för olika regioner, senast i betänkandet1992/93:SkU21. Utskottet avstyrker motionen. beträffande beslutet om lättnader i den ekonomiskadubbelbeskattningenatt avslår motionerna 1993/94:Sk51 yrkande 3,1993/94:Sk352 yrkandena 8, 9, 11, 16--23 och 1993/94:Sk353yrkandena 14--17 och 21--24,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande lagstiftningsarbetet påföretagsskatteområdetatt riksdagena) avslår motionerna 1993/94:Sk46 yrkande 1 och 1993/94:Sk51yrkande 1,b) lägger regeringens skrivelse 1993/94:132 tillhandlingarna,res. 2 (s)men. (v) - delvis3. beträffande utvärdering av reglerna för egenföretagareatt avslår motionerna 1993/94:Sk51 yrkande 2 och1993/94:Sk352 yrkande 6,res. 3 (s)men. (v) - delvis4. beträffande beskattning av utdelning som lämnas under år1994att bifaller proposition 1993/94:234 i denna deloch avslår motion 1993/94:Sk51 yrkande 4,res. 4 (s) - delvis5. beträffande beskattning av vissa utdelningsinkomsteratt med anledning av proposition 1993/94:234 idenna del och motion 1993/94:Sk47 beslutar att införa regler omvidareutdelning i enlighet med vad utskottet anfört,6. beträffande översyn av fåmansföretagens beskattningatt avslår motion 1993/94:Sk52 yrkandena 1--3,res. 5 (nyd)7. beträffande alternativregelnatt bifaller proposition 1993/94:234 i denna del,8. beträffande en lönesummeregelatt bifaller proposition 1993/94:234 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk45, 1993/94:Sk46 yrkande 2 och1993/94:Sk51 yrkande 5,res. 6 (s) - delvisres. 7 (nyd)9. beträffande positiv räntefördelning, m.m.att bifaller proposition 1993/94:234 i denna deloch avslår motion 1993/94:Sk46 yrkande 3,men. (v) - delvis10. beträffande skogskonto och räntefördelning, m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:Sk48 och1993/94:Sk359 beslutar om ändrade regler i enlighet med vadutskottet anfört och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om det fortsatta utredningsarbetet,res. 8 (s) - delvis11. beträffande skogskontoreglernaatt avslår motionerna 1993/94:Sk309, 1993/94:Sk322och 1993/94:Sk336,12. beträffande upphovsmannakontoatt avslår motion 1993/94:Kr307 yrkande 61,res. 9 (s)13. beträffande kvittning av underskott inäringsverksamhetatt bifaller proposition 1993/94:234 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk51 yrkandena 6 och 7,1993/94:Sk343 yrkande 3, 1993/94:Sk352 yrkande 7 och1993/94:Sk353 yrkande 20,res. 10 (s) - delvismen. (v) - delvis14. beträffande miljöklassindelningen av oljeprodukteratt med anledning av proposition 1993/94:234 idenna del och motionerna 1993/94:Sk49 och 1993/94:Sk51 yrkande 8beslutar om att införa regler i enlighet med vad utskottetanfört och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om det fortsatta utredningsarbetet,15. beträffande spärreglerna mot förlustutjämningatt bifaller proposition 1993/94:234 i denna deloch avslår motion 1993/94:Sk344,16. beträffande propositionen i övrigtatt bifaller proposition 1993/94:234 i denna del,17. beträffande skattestimulanseratt avslår motionerna 1993/94:N30 yrkandena 6--9,1993/94:N303 yrkandena 5--8, 1993/94:Sk312, 1993/94:Sk328,1993/94:Sk330, 1993/94:Sk337 och 1993/94:Sk638,res. 11 (nyd)18. beträffande yrkesfiskarnas skatteförhållandenatt avslår motionerna 1993/94:Sk50, 1993/94:Sk318,1993/94:Sk319, 1993/94:Sk339, 1993/94:Sk351, 1993/94:Sk356och 1993/94:Sk360,19. beträffande brutet räkenskapsåratt avslår motion 1993/94:Sk311,20. beträffande avgifter till arbetsgivarorganisationeratt avslår motionerna 1993/94:Sk306 och1993/94:Sk353 yrkande 27,res. 12 (s)21. beträffande konkursaktieratt avslår motion 1993/94:Sk324,22. beträffande skogsbilvägaratt avslår motionerna 1993/94:Sk317 och1993/94:Jo527 yrkande 2,res. 13 (nyd)23. beträffande skogsavdragatt avslår motion 1993/94:Sk320,24. beträffande snabbare avskrivning i stödområdenatt avslår motion 1993/94:Sk307,25.