bet · GI01TU2 · 1994-11-15 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet utbyggnaden avÖresundsförbindelsen. Utskottet tillstyrker regeringens förslagom statlig kapitaltäckningsgaranti till som är detsvenska moderbolaget till Öresundskonsortiet. Garantin behövseftersom Öresundskonsortiets förväntade rörelseunderskott underde inledande åren efter det att bron tagits i drift kommer attbelasta resultat.Utskottet behandlar motioner från den allmännamotionstiden och . Dessa gällerkrav bl.a. på att skall uttala att inteskall byggas och att en järnvägstunnel skall utredas. Medhänvisning till att utbyggnaden av Öresundsförbindelsen grundaspå ett folkrättsligt bindande avtal mellan och Danmarkoch till den miljöprövning som skett av projektet avstyrksmotionerna.Utskottet avstyrker även motionsyrkanden som begär ennärmare redovisning av projektets ekonomiska konsekvenser innandet tillåts fortsätta. Som skäl hänvisas till tidigaregenomförda prövningar och till den fortlöpande uppföljning somförutsätts ske av Öresundsförbindelsens ekonomi.C-, v- och mp-ledamöterna anser att bör upptaförhandlingar med i syfte att häva avtalet. Om riksdageninte går på denna linje anser de tre partierna att avregeringen bör begära en redovisning av projektets ekonomiskaförutsättningar innan det tillåts fortsätta.Budgetpropositionen 1993I proposition 1992/93:100 bilaga 7 har regeringen() under rubriken förbindelseöver (s. 29--31) föreslagit att bemyndigaregeringen att uppdra åt och att utställakapitaltäckningsgarantier till skydd för egna kapital. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /93:T901 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidsplaneringen för Öresundsbron.1992/93:T905 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fast förbindelse över Öresundför vägtrafik ej bör byggas,2. att hos regeringen begär att en ny utredning omen järnvägstunnel under tillsätts enligt vad i motionenanförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensanalysen avÖresundsförbindelserna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsyn till olycksaspekterna ocholyckornas kostnader vid utredandet av Öresundsförbindelserna.1992/93:T907 av tredje vice talman m.fl.(c, fp, kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte börpåbörjas förrän en noggrann ekonomisk analys gjorts avprojektets företagsekonomiska och samhällsekonomiskaförutsättningar och denna analys redovisats för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att klargöra vad som menasmed en nollösning, samt kostnaderna för denna.1992/93:T908 av och (båda v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör privatiseras.1992/93:T910 av och (båda s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en noggrannare ekonomisk analys avÖresundsbroprojektets företags- och samhällsekonomiskaförutsättningar innan projektet fortsätter vidare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att klargöra vad som menasmed en nollösning och kostnaderna för denna.1992/93:T912 av i (kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av de ekonomiska kalkylerna förden planerade fasta förbindelsen över innan beslut kanfattas om föreslagen kapitaltäckningsgaranti till skydd förSvedabs eget kapital.1992/93:T916 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten att cykla överÖresund.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /94:T222 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i /94:T501 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tunnel för järnväg mellanHelsingborg och Helsingör.1993/94:T901 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fast förbindelse över Öresund.1993/94:T905 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fast förbindelse över Öresundför vägtrafik ej skall byggas,2. att hos regeringen begär att en ny utredning omen järnvägstunnel under tillsätts enligt vad i motionenanförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensanalysen avÖresundsförbindelserna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsyn till olycksaspekterna och deraskostnader vid utredandet av Öresundsförbindelsen. 1 InledningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag i1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 7) om statligkapitaltäckningsgaranti för som är det svenskamoderbolaget till Öresundskonsortiet. Vidare behandlar utskottetelva motioner som väckts under den allmänna motionstiden ijanuari 1993 och i januari 1994.Regeringen har lämnat en närmare redogörelseför handläggningen av prövningen av ansökan om en fastförbindelse över (skr. 1993/94:95). Skrivelsen samtmotioner med anledning av ärendet behandlas av bostadsutskottet.2 Ärendet och dess beredning2.1 Avtal om en fast förbindelse över ÖresundRiksdagen godkände ett avtal mellan och om en fast förbindelse överÖresund (prop. 1990/91:158, bet. TU31, rskr. Avtalet harratificerats av den svenska och danska regeringen den 24 augusti1991.Enligt avtalet skall och gemensamt anläggaoch driva en fast förbindelse för järnvägs- och vägtrafik mellanKastrup och . Förbindelsen skall utföras som enkombinerad järnvägs- och vägförbindelse bestående av ensänktunnel mellan och en konstgjord ö sydväst omSaltholm samt en bro därifrån till . Förbindelsen skallbestå av en dubbelspårig järnväg och en motorväg med fyrakörfält.Den slutliga utformningen av Öresundsförbindelsen skallenligt avtalet göras med hänsyn till vad som är ekologisktmotiverat, tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt så attskadliga verkningar på miljön förebyggs. och ärenligt avtalet ense om att de prövningar som skall ske enligtresp. stats lagstiftning kan leda till avvikelser från vad somsägs i en avtalsbilaga om förbindelsens sträckning och tekniskautformning.Vad gäller anslutningar till Öresundsförbindelsen anges attSverige och var för sig skall anlägga nödvändigajärnvägs- och vägförbindelser.I avtalet regleras vidare de organisatoriska ochfinansieringsmässiga förutsättningarna. Det innebär attÖresundsförbindelsen skall ägas gemensamt av den svenska ochdanska staten. Dessa skall samverka i ett konsortium som skalläga och svara för all verksamhet avseende förbindelsen.Konsortiet skall i sin tur ägas av ett svenskt och danskt bolagsom är helägt av resp. stat. Förutom att vara ägarbolag ikonsortiet skall det svenska bolaget svara för byggandet,driften och underhållet samt finansieringen av de svenskaanslutningarna.Kostnaderna för projektet skall i sin helhet täckas avkonsortiet genom särskilda trafikavgifter som fastställs avkonsortiet. Avgifterna skall utformas med beaktande av atttillkomsten av fasta förbindelser syftar till att främja enrationell och ändamålsenlig järnvägstrafik mellan länderna.Enligt avtalet gäller att och solidarisktskall garantera konsortiets lån för projektets finansiering.2.2 OrganisationSedan avtalet ratificerats har den organisatoriska strukturenlagts fast. På svensk sida har () bildats med och som förvaltare avstatens aktier. skall, förutom att vara ägarbolag tillkonsortiet, svara för byggande, drift och underhåll samtfinansiering av de svenska anslutningarna. Dess danskamotsvarighet är A/S Öresundsförbindelsen (ASÖF).Svedab och ASÖF träffade ettkonsortialavtal om att bilda Öresundskonsortiet. Dettasvensk-danska konsortium skall äga och svara för all verksamhetavseende kust-till-kust-förbindelsen. hargodkänts av den och avden danska regeringen den 6 februari 1992.2.3 Ekonomiska förutsättningarRegeringen lämnade i proposition 1990/91:158 en redovisning avprojektets utformning och ekonomi. Enligt redovisningenberäknades anläggningskostnaden för den fasta förbindelsen till10--i prisnivå . Till detta kommerkapitalkostnaderna , vilka beräknades uppgåtill ca i motsvarande prisnivå. Avredovisningen framgick att med den antagna trafikvolymen skulleförbindelsen gå med vinst . Hela investeringenberäknades vara återbetald . Sammantaget angavsprojektets ekonomi vara god.Kostnaderna för de svenska anslutningarna, exkl.kapitaltjänstkostnaden, angavs till i1990 års prisnivå. Denna kostnad skall finansieras viaöverskottet från Öresundsförbindelsen.På grundval av regeringens förslag bemyndigade riksdagenregeringen att ställa ut garantier för Öresundsförbindelsensupplåning. De svenska anslutningarna skall enligt beslutetfinansieras med lån i (bet. 1990/91:TU31,rskr. I riksdagsbeslutet förutsattes att regeringenredovisar resultatet av upphandlingen för . Regeringenskall vidare återkomma till med en redovisningav hur projektet framskrider och i vilken omfattninggarantiåtagandena har ianspråktagits.För Öresundskonsortiets verksamhet har regeringen genom beslutden bemyndigat att ikläda statengaranti, solidariskt med den danska staten, förÖresundskonsortiets lån och andra finansiella instrument somutnyttjas i samband med finansieringen av Öresundsförbindelsenintill ett belopp av och . Garantiåtagandet avser lånemedel för konsortietsplanerings- och projekteringsverksamhet.Genom beslut har regeringen bemyndigatRiksgäldskontoret att ikläda staten garanti, solidariskt med dendanska staten, för all finansiering som behövs för att täckakonsortiets kostnader för planering, projektering, byggande ochdrift av förbindelsen i enlighet med regeringsavtalet om en fastförbindelse över och konsortialavtalet mellan ochASÖF. Enligt beslutet skall bevaka statensrisk i dess egenskap av garantigivare och ställa de villkor somär påkallade därvid. Kontoret skall dock inte för sittgarantiåtagande utta någon garantiavgift eller liknande och inteheller kräva säkerhet i form av realpant eller borgen.2.4 Projektbeskrivning och byggnadslägeÖresundsförbindelsen består av både en bro och en tunnel. FrånLernacken utanför utgår förbindelsen som en lågbro, somstiger till en högbro med öppning för den svenska segelfarledenFlintrännan. Den slutliga tekniska utformningen av bron är ännuinte fastlagd. Två skilda konstruktioner finns som båda byggerpå att en kilometerlång snedkabelbro anläggs över Flintrännan. Idet ena förslaget skall järnvägstrafiken och vägtrafiken ske isamma plan medan den andra lösningen förutsätter en bro i tvåplan. Tågtrafiken kommer i det senare alternativet att utföraspå det undre planet. På två konstgjorda öar söder om bil- och tågtrafiken gå ner i en sänktunnel under dendanska farleden Drogden och komma upp igen på en konstgjordhalvö som byggs ut från på . I projektet ingårockså väg- och järnvägsanslutningar på ömse sidor om Öresund.Beträffande kust-till-kust-förbindelsen har enupphandlingsprocess i internationell konkurrens påbörjats. Underhösten 1994 har anbudsmaterial skickats ut till ett antalprekvalificerade konsortier. Öresundskonsortiet räknar enligtvad utskottet erfarit med att kunna skrivakontrakt för samtliga entreprenader. Detta beräknas innebärabyggstart på den danska sidan sommaren/och på densvenska sidan i slutet av år 1995.Utbyggnaden av landanslutningarna till Öresundsförbindelsenhar påbörjats i men ännu inte i Sverige.2.5 Miljöprövningen i SverigeMiljöprövningen av Öresundsförbindelsen sker i enligttre lagar, nämligen lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m., naturresurslagen, NRL, miljöskyddslagen(1969:387), ML, och vattenlagen (1983:291), VL.Regeringen har prövat projektet enligt naturresurslagen.Prövningen har innefattat en omfattande beredningsprocess.Öresundskonsortiets ansökan och miljökonsekvensbeskrivningen harsänts på remiss till ca 100 instanser i . Samma materialhar även sänts till de stater som gränsar till samttill EU:s och FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Eninternationell expertpanel har vidare tillkallats med uppgiftatt medverka i bedömningarna av konsekvenserna för miljön iÖstersjön och av en fast Öresundsförbindelse.För en redogörelse över handläggningen av ärendet hänvisastill regeringens skrivelse , Redogörelse förhandläggningen av prövningen av ansökan om en fast förbindelseöver (skr. 1993/94:95). Skrivelsen, tillsammans medanknytande motionsförslag, behandlas av Bostadsutskottet.Genom beslut har regeringen gettÖresundskonsortiet tillstånd enligt 4 kap. lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. att bygga en fast förbindelseöver . Av regeringens skäl för beslutet framgår att ettomfattande undersöknings- och utredningsarbete har utförts föratt klarlägga Öresundsförbindelsens påverkan på miljön såväl iÖresund och som inom regionen. Förbindelsensutformning anges i hög grad ha anpassats till kraven på minstamöjliga miljöpåverkan. Regeringen anser det vidare som klarlagtatt såväl nollösningen som övriga av föreslagnaförutsättningar för tillåtlighet av vattenföretaget därmed kanuppfyllas.Vidare framhålls i beslutet att en fast förbindelse överÖresund kommer att möjliggöra förbättrade järnvägstransporter.En fast förbindelse anges utgöra en förutsättning förutvecklingen av långväga och snabba järnvägsförbindelser mellanSverige och övriga . Den ger också möjligheter till engynnsam utveckling av de regionala kollektivtrafiksystemen iSkåne och i i övrigt. Regeringen anför vidare attde principer som anges i avtalet för avgiftssättningen, som gerjärnvägen en god konkurrenssituation jämfört med vägtrafiken, ären förutsättning för att anläggningen skall kunna godtas frånallmänna planeringssynpunkter.Regeringen anser att de olika initiativ som tagits underberedningsarbetet för att åstadkomma ett miljöanpassattransportsystem kommer att leda till en avsevärt förbättradsamhällsplanering för regionen. Den förbättradekollektivtrafiken i de berörda regionerna kan därmed bidra tillatt begränsa trafikens luftföroreningar.Som villkor för regeringens tillstånd föreskrivs bl.a. atthela Öresundsförbindelsen skall utföras som en nollösning,definierad på så sätt att vattengenomströmningen från Kattegattgenom till inte bromsas upp så att salt- ochsyretillförseln till minskar. För att nollösningen meden godtagbar säkerhet skall kunna uppnås -- samtkompensationsmuddringar i görligaste mån skall kunna begränsas-- gäller vidare enligt regeringsbeslutet att förbindelsenstrafikanläggning skall utformas så att uppbromsningen reducerastill ner mot . Den sammanlagda mängden muddrade massor förhela Öresundsförbindelsen får enligt beslutet inte bli större änca 7 miljoner m3.När det gäller prövningen enligt vattenlagen harÖresundskonsortiet hos ansökt om tillstånd.Genom regeringsbeslutet har frågan omtillåtligheten enligt vattenlagen prövats. På vattendomstolenankommer det att med utgångspunkt i regeringens beslutfastställa dom med tekniska villkor för Öresundsförbindelsen.Slutligen beträffande prövningen enligt miljöskyddslagengörs denna av . Prövningenomfattar den svenska delen av Öresundsförbindelsen och dess väg-och järnvägsanslutningar. Vid sin prövning har nämnden att rättasig efter det beslut om tillstånd enligt naturresurslagen somregeringen har fattat. Konsortiet har lämnat in en ansökanenligt miljöskyddslagen till . Det ankommer pånämnden att fastställa de närmare villkoren som kan behövas frånmiljöskyddssynpunkt.2.6 Regeringsuppdrag m.m.Regeringen har under beredningen av Öresundsförbindelsenenligt naturresurslagen initierat en rad olika utredningsuppdragm.m.Uppdrag om miljöanpassat transportsystemDen uppdrog regeringen åt ,, , och attutarbeta ett förslag till strategi för ett miljöanpassattransportsystem i . I trafikverkens gemensammaredovisning presenteras en långsiktig strategisom syftar till att begränsa trafikens negativa effekter påmiljön i regionen. Strategin innehåller en rad olika åtgärdersom utvecklad kollektivtrafik, miljövänligare godstransporter,bullersanering, utvecklad cykeltrafik, ökad samåkning,trafikstyrning och en vidareutvecklad planeringsprocess.Delegation för miljöinriktad planering i SkåneRegeringen har vidare tillsatt en delegationför miljöinriktad regionplanering i . Delegationen skall tafram utgångspunkter och redovisa underlag för planeringen samtlämna förslag till former för fortsatt planering. I uppdragetbetonar regeringen bl.a. möjligheterna att minska miljöpåverkanfrån transportsektorn, att överföra trafik till miljövänligaretrafiklösningar, att tillskapa mer allemansrättslig mark samtatt slå vakt om odlingslandskapet och ta till vara natur- ochkulturvärden.Utredning om en eventuell Citytunnel i MalmöGenom beslut har regeringen tillkallat ensärskild utredare med uppdrag att lämna förslag tillgenomförande och finansiering av en eventuell Citytunnel iMalmö. Utredaren, som redovisat sitt uppdrag ,anger att skapar förutsättningar för ett väsentligtökat kollektivresande och en reduktion av biltrafiken iMalmöregionen. Utredaren föreslår att regeringen i ett förstabeslut ger i uppdrag att fortsätta utredningsarbetet ochförbereda tillståndsprövningen av en tunnel. Därefter börregering och riksdag ta ställning till hur kanfinansieras.Miljöprogram för ÖresundsregionenMiljö- och naturresursdepartementet har inlett ett samarbetemed i som syftar till att de bådaländerna skall ingå ett avtal om ett gemensamt miljöprogram förÖresundsregionen. Programmet skall avse åtgärder förförbättringar av både luften och den miljön i regionen.3 Öresundsförbindelsens genomförande3.1 MotionsförslagI motionerna 1992/93:T905 (v) och 1993/94:T905 (v) framhållsatt en fast förbindelse över för vägtrafik inte börbyggas. Enligt motionärerna kräver miljöhänsyn en helt nytransportstruktur som innebär minskad bilism och flygtrafik ochkraftfulla satsningar på järnväg och miljövänlig sjöfart. Därmedbehövs varken fler motorvägar eller projekt som Öresundsbron.Den kostnad som tidigare angetts för broalternativet på10--betecknas som orealistisk. Isammanhanget refereras att fristående experters bedömningarvarierar starkt men att uppgifter om kostnader på 30 miljarderkronor har nämnts. I motionerna konstateras vidare att någonfärsk kostnadskalkyl inte har presenterats trots att det är dendyraste investering som genomförts i landet i modern tid. Riskenär därför stor att staten, dvs. skattebetalarna, får stå förframtida gigantiska förluster. Risk finns också för attbroavgifterna måste sättas så lågt att man lockar till sig flerresenärer på bekostnad av järnvägen och färjetrafiken för att fåett bättre ekonomiskt resultat för bron. Det innebär i sin turatt de miljökonsekvensanalyser som gjorts är felaktigaeftersom de grundats på en alldeles för liten trafikmängd. Isammanhanget hänvisas vidare till trafiktekniska problem medbron och dess anslutningar.För miljön anges att inte enbart kommer atthindra de rent fysikaliska flödena av vatten med olika salt- ochsyrgashalter mellan och övriga hav utan att den ocksåkommer att på ett okänt sätt påverka det biologiska samspeletmellan havsområdena. Att äventyra naturliga balans --där syre- och saltbalansen är den viktigaste -- med ett projektvars samhällsnytta inte ens går att beräkna och där detvetenskapliga underlaget är oerhört bristfälligt avvisas medkraft.Till miljökonsekvenser kommer även problem medökade luftföroreningar. Biltrafiken på bron kommer att bliavsevärt större än vad som beräknats. Vägtrafiken kommer ocksåatt öka i de intilliggande regionerna. Enligt motionärerna måsteallt göras för att nedbringa onödiga utsläpp från trafiken. Attdå investera för en ökning av bilismen i den del av landet därläget är som allvarligast är oansvarigt.I motionerna anges vidare att en järnvägstunnel är bättre änen bro ur samhällsekonomisk synvinkel och att en sådan på bådekort och lång sikt är det mest ekologiskt inriktadealternativet. I sammanhanget refereras tillÖresundsdelegationens rapport (SOU 1989:4) av vilken det framgåratt en tunnel kan bli lönsam. Dessa studier borde rimligenenligt motionerna leda till en fördjupad analys av enjärnvägstunnels ekonomiska förutsättningar och konsekvenser. Deninternationella erfarenheten och utvecklingen anges påvisatydligt att det logiska ur både miljösynpunkt ochsamhällsekonomisk synvinkel är att bygga järnvägstunnlar när detär fråga om så pass långa avstånd som skall överbryggas.Motionärerna yrkar därför att en ny utredning om enjärnvägstunnel tillsätts. Slutligen begärs i motionerna attkonsekvenserna av olycksriskerna behandlas vid utredandet avÖresundsförbindelserna. Detta gäller såväl en befarad ökning avantalet vägtrafikolyckor som risken för att bron kan komma attpåseglas.3.2 Utskottets ställningstagandeDet danska och den svenska har godkäntett avtal om att anlägga en fast förbindelse över Öresund.Avtalet har därefter ratificerats. Utskottet konstaterar att detdärmed föreligger ett folkrättsligt internationellt bindandeavtal mellan och Danmark.Genom regeringens beslut har tillstånd tillprojektet lämnats enligt naturresurslagen. Den omsorgsfullamiljöprövningen har påvisat att en nollösning förvattengenomströmningen mellan och kansäkerställas genom den anpassning som skett av förbindelsensutformning för att tillgodose kraven på minsta möjligamiljöpåverkan.Utskottet anser att avtalet skall följas av Sverige.Utskottet är därför inte berett att föreslå attregeringen skall omförhandla avtalets grundförutsättningarvilket motionsyrkandena förutsätter.Av det anförda följer att utskottet avstyrker motionerna1992/93:T905 (v) och 1993/94:T905 (v).4 Ekonomisk prövning4.1 MotionsförslagÖresundsförbindelsens ekonomiska förutsättningar ifrågasätts itvå motioner.I motion 1992/93:T907 (c, fp, kds) erinras om att närriksdagen ställde sig bakom förslaget att bygga Öresundsbronuteslöts andra alternativ eftersom de framstod som omöjliga attavgiftsfinansiera. Förutsättningarna har dock enligtmotionärerna ändrats på ett flertal punkter. Detta gör attÖresundsförbindelsen kommer att belastas med högre utgifter änvad som tidigare beräknats som intäkterna kan blilägre. Projektets utformning har ändrats genom att det harförutsatts att anslutningarna mellan och denationella järnvägs- och vägnäten byggs ut med Yttre ringvägenssödra länkar liksom med . Lägre ekonomisk tillväxtoch högre bensinpris kan vidare verka dämpande på biltrafikenoch leda till att avgiftsunderlaget blir mindre än vad somtidigare förutsatts. Ett höjt ränteläge innebär även attbyggräntorna kan bli mycket högre än vad man utgått från.I motionen behandlas även kostnaden för nollösningen, sominnebär att saltvattentillförseln till inte skallpåverkas av Öresundsförbindelsen. Enligt motionen kan en absolutnollösning endast uppnås med insatser som kostar ett parmiljarder kronor. En "modifierad" nollösning blir däremotavsevärt billigare men innebär ett väsentligt störrerisktagande. Med hänvisning härtill yrkas att det klargörs vadsom menas med en nollösning samt att regeringen angerkostnaderna för denna.Risken är vidare enligt motionen uppenbar att projektet isin helhet inte kan finansieras med trafikavgifter utan att debåda staterna måste träda in med skattemedel för att täckaunderskott i projektet. Öresundsförbindelsen kan därför genegativa regionalpolitiska effekter i andra delar av landet. Medhänvisning härtill yrkas att projektet inte påbörjas förrän ennoggrann ekonomisk analys gjorts av projektetsföretagsekonomiska och samhällsekonomiska förutsättningar ochdenna analys redovisas för . Denna granskning bör äveninnehålla en samhällsekonomisk analys av olika tänkbaraförbindelser.