bet · GH01LU25 · 1994-03-15 00:00:00 — Anslag till , m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till samtPatentbevärsrätten för /95. Vidare behandlas tvåmotioner från den allmänna motionstiden under innevaranderiksmöte. Den ena motionen (s) rör åtgärder mot underlåtenhetatt sända in årsredovisningar för aktiebolag till Patent-och registreringsverket. Den andra motionen (v) syftar tilländrad lagstiftning om skydd för företagshemligheter.Utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag samtavstyrker bifall till motionerna.TOLFTE HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 13 föreslår regeringen()dels under punkt C 1 att till Patent- ochregistreringsverket för /95 anvisar ett anslagpå 1 000 kr.dels under punkt C 2 att tillPatentbesvärsrätten för /95 anvisar ettramanslag på . 1993/94:L209 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förseningsavgifter för de företag som brytermot 13 kap. 2 § aktiebolagslagen.1993/94:K210 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av lagen om skydd för företagshemligheter ienlighet med vad som anförts i motionen. () handlägger ärendenangående patent, varumärken, mönster, utgivningsbevis förperiodisk skrift, namn och kommunala vapen samt ärenden omaktiebolag. Enligt beslut övertar PRV successivtsedan den 1 januari 1993 ansvaret från länsstyrelserna förhandels- och föreningsregistren. Övertagandet skall varaslutfört före utgången av (se prop. 1992/93:27, bet.1992/93:LU10). PRV tar emot anmälningar om utgivare av vissaradioprogram i trådsändningar m.m. Vidare skall PRV enligt ettriksdagsbeslut överta ansvaret för vissa likvidationsbeslutenligt 13 kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385) fråntingsrätterna. Den nya ordningen skall gälla fr.o.m. den 1 april1994 (prop. 1993/94:43, bet. 1993/94:LU7).Kostnaderna för PRV:s verksamhet är avgiftsfinansierad ochavgifterna skall med undantag för namnverksamheten ge fullkostnadstäckning. Övriga avgifter är beräknade så att patent-och varumärkesavdelningarnas verksamhet skall ge ett överskott,motsvarande kostnaden för Patentbesvärsrättens verksamhet.Patentbesvärsrätten (PBR) utgör en självständigförvaltningsdomstol som prövar överklaganden av beslut sommeddelats av PRV i bl.a. patent-, varumärkes-, mönsterskydds-och namnärenden. I ett betänkande från (Ds1993:34) om specialdomstolarna föreslås bl.a. attPBR skall upphöra som fristående förvaltningsdomstol den 1 juli1995 och att dess uppgifter skall föras över till Länsrätten iStockholm. Frågan bereds inom regeringskansliet.PBR föreslås för /95 få disponera ett ramanslagom 10 610 000 kr.I anslutning till att utskottet behandlade frågan om anslagentill PRV och PBR för /93 tog utskottet -- som ettled i den förändrade budgetprocessen -- också ställning tillregeringens förslag om övergripande målsättning för de bådamyndigheternas verksamheter under budgetåren 1992/93--1994/95(se bet. 1991/92:LU20). Regeringens förslag om medelsanvisningtill PRV och PBR för /95 föranleder inte någonerinran från utskottets sida. Utskottet tillstyrker därförbifall till propositionens förslag i den delen.Inlämnande av årsredovisningarEnligt 9 kap. 5 § aktiebolagslagen (ABL) skall efter utgångenav varje räkenskapsår hållas ordinariebolagsstämma. Vid stämman skall årsredovisning ochrevisionsberättelse läggas fram. Stämman skall fatta beslut omfastställande av resultaträkning och balansräkning. Under vissaförutsättningar får fastställandebesluten uppskjutas till enfortsatt stämma, som måste hållas . Sedanresultat- och balansräkningen fastställts av bolagsstämman skallavskrift av årsredovisningen samt revisionsberättelsen inom enmånad sändas in till registreringsmyndigheten. På avskriftenskall styrelseledamot eller verkställande direktör teckna bevisom att resultaträkning och balansräkning fastställts med uppgiftom fastställelsedagen (11 kap. 3 § andra stycket ABL). Av debåda nämnda lagrummen följer således att årsredovisning ochrevisionsberättelse skall ha sänts in tillregistreringsmyndigheten (PRV) senast efter varjeräkenskapsårs utgång. Redovisningshandlingarna blir offentliganär de inkommit till PRV.Om redovisningshandlingarna inte sänds in till PRV, eller omde är ofullständiga, kan PRV enligt 19 kap. 2 § ABL vid viteförelägga styrelseledamot eller verkställande direktör attfullgöra skyldigheten. Om föreläggandet inte efterkoms får PRVdöma ut vitet. I de fall bolaget inte sänt in årsredovisning förnågot av skall allmän domstolbesluta att bolaget skall träda i likvidation. Anmälan tillrätten av fråga om likvidation får göras av bl.a. PRV. Beslut omlikvidation skall emellertid inte meddelas om det styrks attåtminstone en av de felande årsredovisningarna inkommit underärendets handläggning i tingsrätten (13 kap. 4 § ABL). Somtidigare nämnts kommer PRV att från tingsrätterna övertahandläggningen av dessa likvidationsärenden per den 1 april1994.Spörsmålet om en skärpning av sanktionerna vid underlåtenhetatt inge årsredovisning behandlades av utskottet redan våren1990 med anledning av motioner. Utskottet framhöll därvid (bet.1989/90:LU33) att reglerna om upprättande och insändande avårsredovisningar och revisionsberättelser tillkommit i syfte attge aktiebolags intressenter möjlighet att få insyn i bolagetsekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. Såvälaktieägare som bolagets borgenärer, affärskontrahenter m.fl.har, fortsatte utskottet, behov av att få tillgång till sådanaupplysningar. Särskilt för borgenärerna är det väsentligt att demed utgångspunkt i aktuella årsredovisningar kan bedöma bolagetsekonomiska ställning. De remissyttranden som hade inhämtats överde då aktuella motionerna visade enligt utskottet attaktiebolagen i betydande utsträckning underlät att sända in sinaårsredovisningar inom den i ABL föreskrivna tiden. Av landets dåomkring 240 000 aktiebolag var det blott hälften som lämnaderedovisningshandlingarna i rätt tid till PRV. Med hänsyn tillden betydelse som fullgörandet av årsredovisningsskyldighetenhar för bolagets intressenter var rådande förhållanden enligtutskottet självfallet inte godtagbara. För utskottet framstoddet mot denna bakgrund som uppenbart att inteerbjöd tillräckliga möjligheter för att man skulle komma tillrätta med problemen. På det underlag som förelåg i ärendet varemellertid utskottet inte berett att ta ställning till de olikaförslag som hade framförts om lagstiftningsåtgärder. Det fick istället ankomma på regeringen att överväga vilka åtgärder somlämpligen borde vidtas för att problemet med underlåtenheten attavlämna årsredovisningar skulle få en tillfredsställandelösning. På hemställan av utskottet gav som sin meningregeringen till känna vad utskottet anfört.Under hösten 1991 behandlade en proposition medförslag bl.a. om skärpta regler beträffande underlåtenhet attinge årsredovisningshandlingar till PRV (se prop. 1990/91:198,bet. 1991/92:LU10). Om verkställande direktören ochstyrelseledamöterna underlåter att frånräkenskapsårets utgång inge årsredovisning ochrevisionsberättelse till PRV, skall de enligt förslaget drabbasav ett personligt betalningsansvar för bolagets därefteruppkommande förpliktelser.Vid behandlingen av propositionsförslaget konstateradeutskottet att den av regeringen föreslagna lösningen innebär attbolagsledningen får en frist -- utöver dentidsram som redan gällde -- för insändande avhandlingarna innan ett personligt betalningsansvar aktualiseras.En sådan frist ger, enligt vad utskottet framhöll, ett generöstutrymme för tillfälliga förseningar som beror på t.ex.tillfällig arbetsanhopning eller sjukdom. Med hänsyn till attdet är fråga om en ny sanktion som dessutom kan bli ganskasträng ansåg sig utskottet dock böra godta förslaget. Skulle detemellertid visa sig att den nya regeln inte är tillfyllest får ytterligare skärpningar, enligt vad utskottetsärskilt framhöll, övervägas. En möjlighet som då också kundebehöva övervägas, framhöll utskottet, är någon form avförseningsavgift eller mindre ingripande sanktion motförsummelser som varat än sex månader.Utskottet utgick från att regeringen noga skulle följa denfortsatta utvecklingen och ta de initiativ till lagändringar somkunde vara påkallade. Med det sagda tillstyrkte utskottet bifalltill propositionen i denna del. följde utskottet ochden nya ordningen trädde i kraft den 1 januari 1992.Som ett led i utskottens nya roll att följa upp och utvärderaresultat i verksamheter inom resp. utskotts beredningsområde harlagutskottet beslutat att starta tre olikautvärderingsprojekt. Ett av dessa rör ordningen för insändandetav årsredovisningar till PRV. Syftet är att undersöka om dengenomförda lagändringen haft avsedd effekt eller om enytterligare skärpning av reglerna är erforderlig.Projektet inleddes med ett studiebesök som utskottet gjordevid Patent- och registreringsverkets bolagsbyrå i den15--. Vid besöket redovisades de åtgärder sommed stöd av gällande lagstiftning kan vidtas från verkets sida.Enligt verkets mening är dessa åtgärder inte tillräckliga ochden genomförda lagändringen har inte fått avsedd effekt. Verketföreslog därför att ytterligare åtgärder vidtas i form avinförande av förseningsavgifter, tidigareläggning avlikvidationsförfarandet och införande av en särskildregistreringsavgift, och det upplystes att man inom byrånarbetade med en framställning till ifrågan.I motion 1993/94:L209 av m.fl. (s) framhålls attuteblivna årsredovisningar bidrar till att undanhålla viktiginformation om företagen för aktieägare, företag, banker ochandra. Förseningarna ger också upphov till höga kostnader förPatent- och registreringsverket, vilket leder till att ökaderegistreringsavgifter i stället belastar de företag som följerlagen i detta avseende. Motionärerna menar vidare att det intefinns några effektiva sanktionsmöjligheter mot de företag sombryter mot lagen i detta avseende. Trots den genomfördalagändringen uppfyller endast hälften av företagen lagens krav.För att stävja oskicket från vissa företag att inte lämna inårsredovisning bör förseningsavgifter införas. Dessa börenligt motionärerna sättas på en sådan nivå att upprepningarmotverkas. Vid upprepade förseelser bör avgifterna kunna höjas.Som redan framgått av utskottets tidigare uttalanden i frågan,är det från skilda utgångspunkter angeläget att föreskrifternaom insändandet till PRV av bolagens redovisningshandlingarkopplas till sanktionsregler som på ett ändamålsenligt sättverkar för att föreskrifterna i största möjliga utsträckningefterlevs. Uppenbarligen har den lagstiftning som trädde i kraft1992 inte haft önskvärd effekt. Enligt vad utskottet nyligenerfarit avser emellertid PRV att tillställaJustitiedepartementet en promemoria med förslag till åtgärder,innefattande lagförslag. Avsikten är att promemorian skallremissbehandlas. Det är enligt utskottets meningtillfredsställande att PRV har tagit initiativ till en skärpningav sanktionsbestämmelserna och medverkar till att ett förslaginom kort kommer att kunna framläggas. Syftet med motionen ärdärmed redan tillgodosett. Utskottet utgår ifrån att regeringenefter sedvanlig remissbehandling möjligt återkommer tillriksdagen med förslag till lagstiftning.Mot bakgrund av det anförda fordras ingetinitiativ från sida i frågan. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion L209.Skydd för företagshemligheterPå förslag av den dåvarande regeringen i proposition1987/88:155 fattade (bet. 1989/90:LU37)beslut om en lagstiftning rörande skyddet förföretagshemligheter. Lagen (1990:409) om skydd förföretagshemligheter trädde i kraft . Den ärtillämplig på information om affärs- och driftsförhållanden i ennäringsidkares rörelse som näringsidkaren håller hemlig och varsröjande kan medföra skada för honom. Den som med uppsåtolovligen tillgriper en företagshemlighet kan enligt lagen dömastill straff. Straffansvar kan vidare -- under vissaförutsättningar -- drabba den som anskaffar enföretagshemlighet. Den som gör sig skyldig till brott kan ocksåbli skadeståndsskyldig. Även vid andra angrepp påföretagshemligheter än sådana som utgör brott kan skadeståndutdömas. Så är fallet när exempelvis en anställd som i sintjänst har tillgång till en företagshemlighet utnyttjar elleravslöjar hemligheten. Regleringen i lagen innebär emellertidinte att det införs en lagstadgad tystnadsplikt för anställda.Endast om en anställd uttryckligen eller underförstått genomavtal förpliktigat sig att inte till skada för arbetsgivarenröja information eller då lagstadgad tystnadsplikt föreskrivs isekretesslagen eller andra författningar blir reglerna i lagenom skydd för företagshemligheter tillämpliga. Såvitt angår deanställda är det huvudsakliga syftet med lagen att det --utanför kollektivavtalssammanhang -- öppnas en möjlighet atttillämpa lagens särskilda regel om beräkning av skadeståndet.Det innebär att skadeståndet kan beräknas på ett för denskadelidande förmånligare sätt än vad som i allmänhet gäller.Skadeståndet kan emellertid sättas ned eller helt falla bortom det är skäligt. Jämkningsregeln tar särskilt sikte påanställda.Utöver de nu nämnda stadgandena finns i lagen en särskildbestämmelse, 2 §, som innebär att straff- ochskadeståndsreglerna inte blir tillämpliga när någon anskaffar,utnyttjar eller röjer en företagshemlighet för att offentliggöraeller inför en myndighet eller annat behörigt organ avslöjanågot som skäligen kan misstänkas utgöra brott, på vilketfängelsestraff kan följa, eller som kan anses utgöra annatallvarligt missförhållande i näringsidkarens rörelse.I motion K210 av m.fl. (v) sägs att detförvisso måste finnas vissa företagshemligheter i en ekonomi somskall bygga på marknadskonkurrens, men att missförhållanden inteär företagshemligheter som bör skyddas. Lagen om skydd förföretagshemligheter rubriceras av motionärerna som enmunkavlelag. I motionen begärs (yrkande 4) att skallta initiativ till att lagen omarbetas för att tillgodose rimligakrav på rätt för de anställda att öppet kritisera och diskuteramissförhållanden i företagen.Motionsyrkanden med samma inriktning som det nu aktuella hartidigare behandlats av utskottet vid två på varandra följanderiksmöten, senast i det av godkända betänkandet1992/93:LU29. Utskottet har erinrat 1988 framlagda förslag till lag om skydd förföretagshemligheter blev föremål för en synnerligen ingåendeprövning vid rikdagsbehandlingen. Utskottet har vidareframhållit att sedan lagen trädde i kraft har det, såvittutskottet haft sig bekant, inte framkommit något som tyder påatt reglerna skulle vara otillfredsställande i det avmotionärerna uppgivna avseendet. Utskottets uppfattning hardärför varit att lagen, såsom den slutligen utformades, innebären väl avvägd lösning som tillgodoser både intresset av en friopinionsbildning och företagens legitima behov av att kunnaskydda betydelsefull information. Utskottet har därför avstyrktmotionsyrkandena.Utskottet, som inte heller nu har någon annan uppfattning ifrågan, avstyrker bifall till motion K210 yrkande 4. beträffande anslag till Patent- och registreringsverketatt med bifall till regeringens förslag tillPatent- och registreringsverket för /95 undertolfte huvudtiteln anvisar ett anslag på ,2. beträffande anslag till Patentbesvärsrättenatt med bifall till regeringens förslag tillPatentbesvärsrätten för /95 under tolftehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,3. beträffande inlämnande av årsredovisningaratt avslår motion 1993/94:L209,res. (s)4. beträffande skydd för företagshemligheteratt avslår motion 1993/94:K210 yrkande 4.Stockholm den 15 mars 1994På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), OweAndréasson (s), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),() och Per (). Inlämnande av årsredovisningar (mom. 3), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Syftet med" och slutar med "motion L209" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör regeringen skyndsamt återkommatill med förslag till lagstiftning. Vad utskottetsålunda anfört bör med bifall till motion L209 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande inlämnande av årsredovisningaratt med bifall till motion 1993/94:L209 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.