bet · GH01TU26 · 1994-04-12 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet förslag i åretsbudgetproposition om inriktningen av verksamhet samtom medelsanvisningar till ett flertal vägändamål.Inriktningen innebär främst att har ett samlatansvar för att åstadkomma ett effektivt vägtransportsystem somuppfyller högt ställda krav på trafiksäkerhet med hänsyn tagentill miljö och regional balans. Fjolårets riksdagsbeslut om entioårsplan för väginvesteringar, omfattande främst ettstamvägnät, ligger fast.Medelsanvisningarna avser bl.a. Drift och underhåll avstatliga vägar (5,), Byggande av vägar (5,6miljarder kronor) och Bidrag till drift och byggande av enskildavägar (657,). Under anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar (LTA-anslaget), som används för bl.a.såväl länsvägar som länsjärnvägar, föreslås en medelsanvisningpå 2,2 miljarder kronor.Utskottet tillstyrker vidare ett regeringsförslag attLTA-anslaget även skall få användas till statsbidrag förbyggande av kajanläggningar och investeringar i fartyg förregional kollektiv persontrafik som tillgodoser ett allmäntkommunikationsbehov. I sammanhanget framhåller utskottet attäven godstransporter är av betydelse i den skärgårdstrafik somåsyftas och att det nya stödet bör utformas med hänsyn därtillpå sätt som anges i betänkandet.I betänkandet behandlas vidare bortemot ett fyrtiotalmotionsyrkanden. De omfattar främst alternativa förslag tillmedelsanvisningar och långsiktiga krav på ökade satsningar pådrift och underhåll av de statliga vägarna. Bland övrigamotionsyrkanden märks ett nyd-krav på en utredning om en ny formför finansiering av vägunderhåll och väginvesteringar. Fler motionsyrkanden om vägfrågorkommer att behandlas i utskottets betänkande 1993/94:TU30 medanledning av regeringens skrivelse om investeringsplaner förinfrastrukturen.Till betänkandet är fogat tre reservationer, ett särskiltyttrande och en meningsyttring av v-suppleanten.S-ledamöterna reserverar sig till förmån för ett s-yrkandeom en större medelsanvisning till Drift och underhåll avstatliga vägar än vad regeringen föreslår. I reservationenframhåller s-ledamöterna vidare att regeringen i nästabudgetproposition bör presentera en långsiktig plan avseendedrift och underhåll av statliga vägar.Nyd-ledamoten reserverar sig till förmån dels för detnämnda kravet på en utredning om en ny form för finansiering avvägunderhåll och väginvesteringar, dels för nyd-yrkanden ombetydelsen av att öka anslaget Drift och underhåll avstatliga vägar.Det särskilda yttrandet gäller automatiskhastighetsövervakning och avges av m- och nyd-ledamöterna.V-suppleanten följer i sin meningsyttring upp ett flertalyrkanden i en v-motion om medelsanvisningar med andra belopp änvad regeringen föreslår. Vidare instämmer han i det särskildayttrandet.SJÄTTE HUVUDTITELN 1993/94:T203 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat stöd till kommuner somväljer att utveckla nya eller relativt ovanliga miljövänligakollektivtrafiklösningar.1993/94:T204 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägnätets standard.1993/94:T212 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en genomgripande revideringav väglagen.1993/94:T216 av m.fl. (v) vari yrkas7. att till Byggande av länstrafikanläggningar(A 4) för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således 2 ,10. att till Drift av statliga vägar (A 2) /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 6 ,11. att till Drift och byggande av enskilda vägar(A 5) för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således ,12. att till Byggande av riksvägar (A 3) /95 anvisar 2 mindre än vadregeringen föreslagit eller således 3 600 735 000 kr.1993/94:T224 av m.fl. (s) vari yrkas3. att till anslaget A 2. Drift och underhåll avstatliga vägar för /95 beslutar anvisa9 , dvs. 4 utöver regeringensförslag,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förarprövningens operativa delskall ligga i väg-och trafikdivision till dess attregeringen tagit ställning till utredarens förslag.1993/94:T226 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka anslaget för Drift ochunderhåll av statliga vägar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta förarprövningen tillhöraVägverkets trafiksäkerhetsavdelning.1993/94:T227 av och (båda c)vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en återgång till deneffektiva metoden med projektreserver i och Vägverket.1993/94:T228 av m.fl. (nyd) vari yrkas11. att långsiktigt prioritera underhållet på befintligavägar,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utreda hur en nyfinansieringsform med mer raka rör mellan brukare och väghållareskall se ut och genomföras.1993/94:T302 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att Räta Linjen ges en enhetlig vägnumrering som väg E 22.1993/94:T310 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att minska användningen av vägsalt.1993/94:T311 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens ansvar för att detrafikpolitiska målen också skall gälla den regionala trafiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länstrafikanslagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att omfördelainvesteringsmedel till ett särskilt reparations- ochtillbyggnadsprogram för länsvägnätet.1993/94:T312 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom de fortsatta besluten i fråga om utbyggnaden av riksväg 45till motorväg.1993/94:T315 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt prioritering avunderhållsinsatser i regeringens program för vägar.1993/94:T317 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om överföring av medel tillunderhåll av det mindre allmänna vägnätet.1993/94:T318 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt prioritering avunderhållsinsatser i regeringens program för vägar.1993/94:T323 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att motverka kapitalförstöring påvägnätet.1993/94:T327 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt prioritering avunderhållsinsatser i regeringens program för vägar.1993/94:T331 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt prioritering avunderhållsinsatser i regeringens program för vägar.1993/94:T406 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att göra en översyn av hurviltolyckorna i trafiken kan minskas.1993/94:T411 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att underhåll och drift avvägnätet relateras till trafikvolymen.1993/94:T415 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en ökad satsning på viltstängsel i de ländär viltolyckor är mest förekommande.1993/94:T418 av () vari yrkas (delvis) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att komma till rätta med bil-och tågpåkörningar av ren.1993/94:T419 av och (bådas) vari yrkas att hos regeringen begär förslag tillbättre skyddsanordningar vid vägavsnitt i anslutning till sjöaroch vattendrag.1993/94:T433 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade statliga insatser för utbyggnadav cykelbanor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikplanering.1993/94:T603 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär ändring i de lagar som möjliggörbroöppningsavgifter av beskrivet slag.1993/94:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt länsstyrelserna bör ges rätt att överklaga Vägverketslänsramar för länstrafikanläggningsanslagen till regeringen.1993/94:Jo679 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga utvecklingsinsatser förlågbullrande vägbeläggningar. Inriktningen av verksamhet m.m.Vägverket är central förvaltningsmyndighet för väghållning,dvs. byggande och drift av vägar. Huvuduppgiften är att svaraför statens väghållning. Till följd av avvecklingen avTrafiksäkerhetsverket /93 svarar Vägverketnumera också för flertalet av det nedlagda verkets uppgifter(prop. 1992/93:2, bet. TU4, rskr. 58).Riksdagen fastställde en långsiktig plan förinvesteringar i trafikens infrastruktur (prop. 1992/93:176, bet.TU35, rskr. För de statliga vägarnas del innebär planenatt skall investeras i riksvägar under entioårsperiod 1994--2003. Härtill kommer 9 miljarder ilänstrafikanläggningar, dvs. bl.a. länsvägar, och 7 miljarderkronor till särskilda bärighetshöjande åtgärder på de statligavägarna . Genom beslutet godkändesregeringens förslag att vägsystemet skall inriktas mot ökadtrafiksäkerhet och att vissa riksvägar skall ingå i ettstamvägnät. Vidare beslutade om treåriga ramar förVägverkets investeringsverksamhet.I den nu aktuella propositionen framhåller regeringen att 1993års beslut om investeringar i trafikens infrastruktur bör liggafast, liksom de övergripande målen för verksamhet.Vägverket har -- betonar regeringen -- ett samlat ansvar för attåstadkomma ett effektivt vägtransportsystem som uppfyller högtställda krav på trafiksäkerhet med hänsyn tagen till miljö ochregional balans.Under rubriken erinrarregeringen om att beslutat att förarprövningen skallflyttas ut från och att regeringen bör överväga vemsom skall svara för denna verksamhet (bet.1992/93:TU4, rskr. I sammanhanget uttalade attdet är väsentligt att göra en tydlig organisatorisk åtskillnadmellan uppgifter av föreskrivande resp. tillämpande karaktär.Regeringen framhåller att en särskild utredare har lämnatförslag till lösning av frågan. I avvaktan på regeringensställningstagande till utredarens förslag har regeringenuppdragit åt att organisera förarprövarverksamheten såatt den operativa delen organisatoriskt hänförs tillProduktionsdivisionen.Vidare erinrar regeringen om att har beslutat attregeringen skall redovisa åtgärder som leder till att skolbarnkan få sittplats vid skolskjutsning i buss (bet. 1992/93:TU29,rskr. Regeringen framhåller bl.a. att det krävs betydandeinvesteringar i fler bussar samt också fler bussförare för attundvika stående i bussar. Den totala årliga kostnadsökningenberäknas till . Befintlig olycksstatistik ochen företagen riskanalys pekar entydigt på att det inte finnsnågot säkrare sätt att transporteras på än att åka buss.Sammanfattningsvis framhåller regeringen att den inte är bereddatt verka för förbud för passagerare i skolskjutsar att färdasstående. förutsätts verka för att säkerheten vidskolskjutsning är så god som möjligt.Under rubriken samarbete framhållerregeringen att via sitt dotterbolag bör fåöverlåta överflödiga äldre vägmaskiner och lastbilar m.m., sominte kan säljas, till de baltiska vägmyndigheterna. Kostnaderför transporter och administrativ hantering förutsättsVägverket svara för.I motion T224 (s) framhåller motionärerna att de finner detorealistiskt att hänföra den operativa delen avförarprövarverksamheten till produktionsdivision.Den divisionens uppgift är ju -- betonar motionärerna -- attbygga och underhålla vägar. Verksamheten i fråga bör i ställethandhas inom verkets väg- och trafikdivision, med sitt ansvarför trafiksäkerhetsfrågorna, till dess regeringen tagitställning till utredningsförslaget om hurförarprövarverksamheten bör ordnas.Även i motion T226 (nyd) framhålls att den operativa delen avförarprövarverksamheten bör handhas inom väg- ochtrafikdivision.Regeringen har aviserat en proposition om förarprövare senarei vår. Utskottet har erfarit att förarprövningens operativa delinte har förts över till och attregeringen avser att återkalla uppdraget därom. Vägverketsmyndighetsuppgifter avseende förarprövning handhas därför förnärvarande i sin helhet inom verkets väg- och trafikdivision.Någon ändring därvidlag avses inte ske i avvaktan på ettriksdagsbeslut på grundval av den aviserade propositionen.Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet medmotionsyrkandena tillgodosett. De bör därför inte föranledanågon åtgärd och avstyrks följaktligen.Utskottet tillstyrker att godkänner vad regeringen iövrigt förordar om inriktningen av verksamhet.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag omöverlåtelse av överskottsmaterial till de baltiskavägmyndigheterna.I motion T228 (nyd) förordas en ny form för finansiering avvägunderhåll och väginvesteringar. Nuvarande system är enligtmotionärerna olämpligt, eftersom det medger att skatteintäkterfrån bilismen används för annat än vägändamål. Med "raka rör"mellan brukare och väghållare skulle det enligt motionärerna blien bättre ordning.Av propositionen framgår att har hemställt om attdet skall ombildas till ett affärsverk som finansieras direktmed generella vägavgifter. Regeringen säger sig inte varaberedd att behandla frågan innan den har fattat beslut medanledning av uttalande om en utredning avstatsbudgetens omfattning och uppdelningen av statens utgifter ien drift- och kapitalbudget (bet. 1992/93:FiU30). Utskottet ärinte heller för sin del berett att nu göra något uttalande omnya finansieringsformer för verksamhet och avstyrkerdärför motionsyrkandet.I motion T227 (c) framhålls vikten av att harprojektreserver så att vägarbeten snabbt kan komma igång, när så bedöms erforderligt av arbetsmarknadspolitiskaskäl.Utskottet delar motionärernas uppfattning. Enligt vadutskottet erfarit har också betydande möjligheter atttidigarelägga byggnads- eller underhållsåtgärder som ett led isysselssättningsskapande åtgärder. Syftet med motionsyrkandet, ihär berörd del, torde sålunda få anses tillgodosett. Utskottetavstyrker därför ett bifall till detsamma.2. Anslaget A 2. Drift och underhåll av statliga vägarRegeringen framhåller att anslaget till drift och underhålllångsiktigt bör läggas fast på en nivå där det samladevägkapitalet bibehålls. Det är också av stor vikt att nivån påanslaget långsiktigt anpassas så att resurserna kan utnyttjas påeffektivast möjliga sätt. En långsiktig plan för drift ochunderhåll bör därför utarbetas. avses få i uppdrag attredovisa ett underlag med förslag till en sådan plan. Planen börligga till grund för beslut om en samlad strategi föranvändningen av medel till drift och underhåll under perioden1997--2003. I avvaktan på en sådan plan anser sig regeringen nuböra föreslå endast marginella ökningar av drifts- ochunderhållsanslaget.Regeringens förslag till medelsanvisning omfattar ett belopppå för nästa budgetår.I de fall saknar medel under anslaget A 5. Bidragtill drift och byggande av enskilda vägar i samband med attvägar som tidigare varit väghållare för övertas avenskilda, bör det enligt regeringen vara möjligt för Vägverketatt under det kommande budgetåret disponera medel sommotsvarar gällande statsbidrag under anslaget Drift ochunderhåll av statliga vägar för kostnader som annars skullebelasta anslaget Bidrag till drift och byggande av statligavägar.Regeringen föreslår slutligen att högst avanslaget till drift och underhåll av statliga vägar skall fåanvändas för investeringar i utrustning för automatiskhastighetsövervakning.I motion T224 (s) yrkas att under anslaget anvisar9 , dvs. utöver detbelopp som regeringen föreslagit. Motionärerna framhåller attVägverket krävt ett anslag på samma belopp som de yrkar. Vidarebetonar motionärerna att verket väl har dokumenterat behovet avmedel för drift och underhåll av vägnätet samt de mycketnegativa konsekvenserna av otillräckliga anslag. hardessutom redan nu en noga genomtänkt strategi för drifts- ochunderhållsverksamheten.I motion T216 (v) yrkas att under anslaget anvisar500 utöver det belopp som regeringen föreslagit,dvs. drygt 6 262 miljoner kronor.I motionerna T226 (nyd) och T228 (nyd) framhålls attbasnäringar såsom skogs- och pappersindustrin samt jordbruket ärmycket beroende av goda vägar för tillförlitliga transporter.Det löpande vägunderhållet måste därför prioriteras.I motionerna T204 (fp) framhålls att vägarna i hela landetmåste hålla en sådan standard att säkerheten garanteras ochtransporter med t.ex. råvaror kan nå fram till industrin.I motion T311 (s) framhålls att en skyndsam ökning av drifts-och underhållsanslagen framstår som en första nödvändig åtgärd isyfte att möjliggöra uppfyllelse av de trafikpolitiska målen ifråga om den regionala trafiken.I motionerna T315 (fp), T318 (fp), T327 (fp) och T331 (fp)betonas värdet av att regeringen slår fast att anslaget tilldrift och underhåll av vägar långsiktigt måste läggas på en nivåsom innebär att det samlade vägkapitalet bibehålls. Därmed tasdet första steget i en strategi som medger en fortsattprioritering av underhållet i regeringens program för vägar.I motion T317 (m) framhålls värdet av de storaväginvesteringar som beslutade om förra året menbetonas också att det föreligger en obalans mellan medel förinvesteringar och medel för underhåll. Motionärerna anser atttrafikutskottet vid sin behandling av anslaget för byggande avvägar bör överväga viss överföring av medel till "underhålls-och förbättringsanslagen till det mindre, allmänna vägnätet".I motion T323 (m) framhålls att regeringen möjligt,dock senast till nästa budgetår, bör analysera underhållsbehovetoch föreslå åtgärder för att motverka kapitalförstöring påvägnätet.I motion T411 (fp) framhålls att anslagen till drift ochunderhåll av vägar bör relateras till trafikvolym ocheftersläpande behov.Utskottet har vid ett flertal tillfällen betonatvikten av ökade insatser för drift och underhåll av det statligavägnätet så att det samlade vägkapitalet kan bibehållas. Ökadeunderhållskostnader kompenseras, som framhålls av regeringen, avminskningar i de kostnader som olyckor, utsläpp och onödigtlånga restider m.m. skapar. Självfallet delar utskottet ocksåregeringens uppfattning att resurserna bör utnyttjas såeffektivt som möjligt. Det uppdrag till som regeringenaviserar synes, som framhålls i flera fp-motioner, väl ägnat attutgöra det första steget i en process avsedd att leda fram samlad strategi för användningen av medel till drift ochunderhåll av de statliga vägarna. Eftersom anslagen härför underen lång rad av år varit kraftigt eftersatta, är det angelägetatt de ökade insatserna sätts in . Utskottetförutsätter därför att regeringen söker tillvarata allamöjligheter att underställa förslag om den samladestrategin än den som förutses. Iavvaktan på ett sådant förslag tillstyrker utskottet regeringensnu föreliggande förslag till medelsanvisning samt avstyrkeryrkandena om medelsanvisning med högre belopp enligt motionernaT216 (v) och T224 (s).Vad utskottet nu anfört om betydelsen av ökade insatserför drift och underhåll av det statliga vägnätet synes ägnatatt i huvudsak tillgodose syftet med samtliga övrigamotionsyrkanden som är i fråga. Dessa bör därför inte nuföranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag omöverföring av medel mellan anslagen A 2. Drift och underhållav statliga vägar och A 5. Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar.Regeringens förslag att anslaget A 2 skall kunna användas förinvesteringar på högst i utrustning förautomatisk hastighetsövervakning föranleder inte heller någonerinran från utskottets sida. Förslaget tillstyrks följaktligen.I motion T310 (fp) framhålls att användning av vägsalt ärförenad med en rad olägenheter och därför måste minska.Enligt vad utskottet erfarit finns det ingetbra och billigt alternativ till saltning för att motverka halkapå vintervägar. har bedrivit en försöksverksamhet inågra län, där salt inte använts på vissa vägar. Försöken visadeatt antalet olyckor ökade, utom i . Utskottetförutsätter att verket fortsätter sina ansträngningar att finnaett bra alternativ till saltningen och att denna sker i enomfattning som medför minsta möjliga olägenheter av det slag sommotionären avser, utan att trafiksäkerheten försämras. Med detsagda avstyrker utskottet motionen.I motion Jo679 (fp) betonas vikten av statligautvecklingsinsatser för lågbullrande vägbeläggningar.I proposition 1993/94:215, som lades på bord den31 , föreläggs en handlingsplan mot buller. Ipropositionen framhålls bl.a. att väghållarna bör väljalågbullrande vägbeläggningar, där det är kostnadseffektivt ochlämpligt med hänsyn till trafiksäkerheten. Av propositionenframgår vidare att avses få i uppdrag att -- isamarbete med , -- utarbeta ett program för hur man genomfysiska skyddsåtgärder kan minska trafikbullret.Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet medmotionsyrkandet tillgodosett. Detta bör därför inte föranledanågon åtgärd och avstyrks följaktligen.3. Anslaget A 3. Byggande av vägarFrån anslaget betalas kostnaderna för investeringar iriksvägar och för särskilda bärighetshöjande åtgärder.Regeringen föreslår en medelsanvisning på drygt 5,6miljarder kronor för nästa budgetår.Vidare erinrar regeringen om att kapitalkostnaden för enkredit i för finansiering av utbyggnaden avväg E 6 till motorväg på delen --Ljungskileårligen belastar detta anslag. Genom ett förbiseende frånregeringens sida vid omläggningen av anslaget frånkalenderår till budgetår har kapitalkostnaden för inte finansierats. Kapitalkostnaden för denperioden bör därför få belasta kommande års anslag tillsammansmed kapitalkostnaden för /95.I motion T216 (v) yrkas att under anslaget anvisarett belopp som med understiger det belopp somregeringen föreslår eller således 3 600 735 000 kr.Motionärerna framhåller att de inte vill höja kapaciteteten påvägnätet. Den transportpolitik de förordar innebär en överföringav transporter till andra kommunikationsslag. Härigenom kantransportkapacitet på vägnätet friställas. bör intebyggas, eftersom det i området finns en parallell järnväg somalternativ.Utskottet anser, som nämnts, att fjolårets beslut om enlångsiktig plan för investeringar i trafikens infrastruktur börligga fast. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrksföljaktligen, medan motionsyrkandet avstyrks.Som nämnts inledningsvis beslutade omtreåriga ramar för investeringsverksamhet. Ipropositionen beräknas medelsbehovet för byggande av vägar förden kommande treårsperioden till totalt 16 116 735 000 kr.Härav avser 5 /95,5 /96 och 5 396 000 000 /97. Utskottet anser att regeringen börbemyndigas medge att får genomföra investeringar förbyggande av vägar inom en ramav 16 116 735 000 kr.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag omanvändningen av anslaget för att täcka den angivnakapitalkostnaden för utbyggnaden av E 6.I motion T312 (m) framhålls att utbyggnaden av riksväg 45till motorväg på sträckan --bör påskyndas.Som nämnts inledningsvis fastställde , isamband med sitt beslut om en långsiktig plan för investeringari trafikens infrastruktur, att vissa riksvägar skulle ingå iett stamvägnät. Enligt beslutet bör ingå istamvägnätet och byggas ut till motorväg på sträckanGöteborg--Vänersborg.20 % av de för motorvägsutbyggnaden erforderliga medlen skulleanvisas somplanen omfattar. Utskottet är inte berett att förorda någonutvidgning av investeringsramen eller en omfördelning inom dennaoch avstyrker därför motionsyrkandet.I motion T302 (fp) framhålls att den s.k. Räta linjen börges en enhetlig numrering som väg E 22.Fjolårets beslut om ett stamvägnät innebar att detta bl.a.skulle omfatta den s.k. Härmed avses en förbindelsefrån , vid E 4, via bl.a. riksvägarna 55, 56 och 67till en punkt nära , också vid E 4.