bet · GH01UU16 · 1994-03-17 00:00:00 — De förstaerfarenheterna bekräftar att ramen fyller ett stort behov. Somframgår av budgetpropositionen är regeringen beredd att tillriksdagen inkomma med en begäran om en utökad ram, om denfortsatta verksamheten ger vid handen att medlen ärotillräckliga för att EKN skall kunna utfärda garantier föraffärer som överensstämmer med de nu gällande riktlinjerna.I motion N304 (nyd) yrkas även på att skall omfattas avexportkreditgarantiramen. Utskottet får därför konstatera attPolen, till skillnad från de baltiska länderna och , ärett kreditvärdigt land. EKN kan således utfärda garantier förPolen inom sin ordinarie verksamhet. I motionen hävdas attendast "hårdvalutarelaterade projekt" kan komma i fråga. Dennaprojekttyp prioriteras, men även valutainbesparande ochsamfinansierade projekt kan, enligt vad utskottet inhämtat,komma i fråga för garantier inom ramen. Dessa behöver inte vara"hårdvalutaintjänande".Därmed avstyrker utskottet motionerna U216 (nyd) yrkandena 36och 37 samt N304 (nyd) yrkande 6.I anledning av förslagen i motion U805 (c) om vidgadebiståndsmål och regler för exportkreditgivning konstaterarutskottet att flera projekt avseende småföretagsutvecklingbedrivs i SwedeCorps regi. Genom avskrivningslån och villkorslåntill svenska företag skall programmet söka underlättaföretagsetableringar i och nordvästra . Ävenden verksamhet som bedrivs av syftar till att stimulerasamverkan med företag i . Om en aktuellaffärsidé bedöms lönsam , kan bidra medriskkapital eller lån under en övergångsperiod.Motion U805 (c) framhäver bl.a. behovet av kunskaper ochmaskiner i jordbruket i de baltiska staterna. Enligt vadutskottet inhämtat behöver jordbrukarna i , iomställningen från kollektivjordbruk till privat jordbruk,framför allt lära sig hur man effektivt brukar små ochmedelstora familjejordbruk. Flera svenska myndigheter ochorganisationer i olika delar av är engagerade iutbildning, expertinsatser och studiebesök. för internationellt bistånd är en av dehuvudorganisationer som har ramavtal med SIDA och som bedriverlångsiktig verksamhet i de baltiska länderna.Med det anförda avstyrker utskottet motion U805 (c) yrkande 2(i berörd del).I motion U808 (s) framförs synpunkter på storleken avavsättningarna under anslagsposten G 3. Dessa kunde, enligtmotionärerna, vara mindre än vad regeringen förordar.För att täcka eventuella förluster som kan uppstå medanledning av statliga garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier måste, som också framgår av propositionen,riskavsättningar göras. Ett riktmärke för hur stora de totalariskavsättningarna avseende statsgarantier för finansiellt stödbör vara är de av totala utestående krediter som EG/EUtillämpar. Detta innebär, enligt propositionen, att tidigaregjorda riskavsättningar kan komma att justeras i efterhand. /95 föreslås att avsätts förstatsgarantier för finansiellt stöd. Detta betyder att åretsavsättning är högre än om hela ramen /95 intecknas.Tidigare har emellertid för låga belopp avsatts.En översyn av statens totala betalningsansvar förkreditgivningen till länderna i sker engång . Framkommer det vid nästa översyn att ramen för destatliga garantiåtagandena inte har utnyttjats som avsettkommer, enligt vad utskottet inhämtat, mindre avsättningar attgöras kommande år.Vad gäller exportkreditgarantiramen om har,på grund av förlustrisken, en avsättning på 300 miljoner bedömtsnödvändig. Som framgick av proposition 1992/93:100 finansierasdenna avsättning , dvs. med 150 miljoner kronorunder vardera budgetåren 1993/94 och 1994/95. Utskottet utgårfrån att regeringen fortlöpande analyserar förändringar iförlustrisken i syfte att avgöra om en utvidgning av ramenskulle kunna vara möjlig utan ytterligare avsättningar förförluster.Därmed avstyrker utskottet motion U808 (s) yrkande 18.Beträffande förslagen i motion U313 (nyd) (yrkande 13) och imotion U814 (s) att göra u-krediter tillgängliga för affärer medde baltiska länderna och andra länder i Central- och Östeuropafår utskottet konstatera att detta inte ärmöjligt på grund av överenskommelser som träffats inom . Somäven påpekats tidigare i betänkandet rymmer dock det svenskaöstsamarbetsprogrammet åtskilliga andra incitament för svenskaföretagare som önskar göra affärer med Central- och Östeuropa.Genom sitt engagemang i joint mellan svenska ochutländska företag, bidrar aktivt industriell och ekonomisk utveckling baserad påmarknadsekonomiska principer i mottagarländerna. För attsärskilt stimulera till ett brett nätverk av företagskontakterhar SwedeCorp inrättat ett småföretagarstöd, som lämnas i formav villkorslån och avskrivningslån. Även det baltiskainvesteringsprogrammet, som inrättats inom ramen för detnordiska samarbetet, syftar till att främja små och medelstoraföretags verksamhet i de baltiska staterna. Dessa satsningar,jämte den befintliga exportkreditgarantiramen, har enligtutskottets bedömning förutsättningar att också positivt påverkasysselsättningsläget i Sverige.Därmed avstyrker utskottet motionerna U313 (nyd) yrkande 13samt U814 (s) yrkandena 1 och 2.5. Stöd till utbildning och forskningSammanfattning av motionernaI motion U802 (s) föreslås uppbyggnaden av ettutbildningscentrum i i syfte att bistå bl.a. debaltiska staterna med utbildning inom i första hand vård ochomsorg, men också inom andra områden såsom utbildning avtullpersonal. Därmed skulle fler arbetstillfällen skapas iGävleborg, hävdar motionärerna.Motion U807 (fp) pläderar för inrättandet av ett baltiskthandels- och utbildningscentrum (i motionen kallat "BalticBusiness and Education Center", BBEC). Projektet föreslåsfinansieras inom ramen för bl.a. biståndssamarbetet med Central-och . I motionen argumenteras utförligt för placeringenav ett dylikt centrum i . Nordöstra anses avmotionären ha särskilt goda förutsättningar för att i framtidenbli en region med stor betydelse för ett ekonomiskt utbyte medde baltiska staterna, i första hand Litauen.I motion U803 (fp) hänvisas till att det i /Lund-regionenfinns betydande kunskap och kompetens vad gäller forskning,utbildning och utveckling på miljöområdet. I finns ocksåredan ett FN-organ, . I ett projekt medbl.a. , i , Lundsuniversitet, skilda företag samt tre FN-organ (, Unido ochUNEP) som huvudintressenter formuleras planer påen internationell miljöutbildning. Det planerade FN-institutetsutbildningsinsatser skall koncentreras på vattenresursfrågor, nyteknologi för vattenrening, sophantering, energi ochförnyelsebara energikällor. Samhällsplanerare, industriledareoch forskare i de baltiska länderna och andra delar av Östeuropaskall enligt motionärerna utgöra institutets primära målgrupp,men även skall ges möjlighet att delta. Imotionen förslås statligt stöd för etablerandet av i Malmö.Utskottets övervägandenDe samarbetsinsatser som förordas i motion U802 (s) är, somockså framgått tidigare i detta betänkande, redan föremål förstort svenskt engagemang. Flera departement, myndigheter ochorganisationer deltar i samarbetet.Utbildningsstöd till den sociala sektorn ges främst via SIDAoch den av SIDA finansierade Hälso- och sjukvårdensÖsteuropakommitté (ÖEK). De av ÖEK stödda projekten avser bl.a.baltiska läkares, tandläkares och sjuksköterskors auskultation iSverige, utbildningsinsatser i de baltiska länderna, , S:tPetersburg, samt etableringen av s.k. modellinstitutioner idessa länder. Till de prioriterade områdena hör mödra- ochbarnhälsovård, inkl. familjeplanering, psykiatri, handikappvårdoch förstärkning av infrastrukturen.Genom särskilt regeringsbeslut har SIDA tilldelats16 från anslaget för utvecklingsbistånd förbl.a. insatser syftande till varaktiga förbättringar inom densociala sektorn i de central- och östeuropeiska länderna. BITSprojekt inom hälsovården har bl.a. gällt utbildning försocialvårdare resp. sjuksköterskor och administratörer iEstland.Även inom tullområdet genomförs, som även nämnts tidigare, enrad utbildningsinsatser. Bland dessa kan nämnasmanagementutbildning, kurser för utbildningsadministratörer samtav kontrollchefer. Baltiska tulltjänstemän har möjlighet attauskultera vid tullkriminalavdelningar i Sverige.Därmed avstyrks motion U802 (s).Vad gäller förslaget i motion U803 (fp) om inrättande av ettFN-institut i form av ett miljöuniversitet i , konstaterarutskottet att kvalificerad utbildning inom de aktuella områdenaredan bedrivs vid flera av landets universitet, bl.a. tekniskahögskolan i och . Möjlighet att delta idenna utbildning för de aktuella grupperna finns redan, inkl.möjligheten att utforma särskilda utbildningsprogram förspeciella målgrupper.Utskottet avstyrker därmed motion U803 (fp).Förslaget, i motion U807 (fp), att inrätta ett baltiskthandels- och utbildningscentrum i , syftar till attlångsiktigt bygga upp förutsättningarna för ett ökat ekonomisktutbyte mellan och södra får därvid konstatera att åtgärder för att skapaförutsättningar för ett ökat ekonomiskt utbyte mellan debaltiska länderna och redan prioriteras i östsamarbetet.Många av de insatser som beskrivits utförligare på annan plats idetta betänkande och vilka förmedlas av bl.a. , SwedeCorp samt kan sägas ingå i dennamålsättning. Därtill kan nämnas den inrättadeexportkreditgarantiramen med syftet att underlätta export tilloch investeringar i och . Handelsutbytetfrämjas vidare av de frihandelsavtal som ingått med debaltiska länderna. bidrag till upprättande av enhandelshögskola i är ytterligare ett led i denna strävan.Med det anförda avstyrker utskottet motion U807 (fp).5.2. Miljövård och energifrågor. KärnkraftssäkerhetSammanfattning av motionernaI motion U813 (fp) anförs att det ligger i vårt gemensammaintresse att de forna kommunistländerna i Central- och Östeuropages ett ökat stöd för att rädda miljön. Denna karaktäriseras avmotionärerna som framtidens stora investeringsprojekt. Behovetav bistånd på miljöområdet är således stort, framhålls det imotionen (yrkande 1). I yrkande 3 föreslås att av Polensutlandsskuld till efterskänks i utbyte mot olika typerav miljöåtgärder.I motion U806 (c), yrkande 5, begärs att svenska biståndsmedelskall användas för att effektivisera energihanteringen ochförbättra värmeförsörjningen i bl.a. de baltiska staterna.Svenska insatser bör främja planeringen och utformningen avframtida energisystem baserade på förnybar och miljövänligenergi. framhålls i motionen att biståndet inte skallanvändas för att förlänga användningen av kärnkraft, utan endastför att minimera riskerna i befintliga anläggningar.I samma motion (U806 (c)) välkomnas de insatser som Sverigegör för att förbättra säkerheten framför allt i kärnkraftverketi . Det är viktigt, sägs det i motionen, att vifortsätter att stödja länder i med kunnande ochkompetens för att minska riskerna för kärnkraftsolyckor. Iyrkande 6 föreslås att skall ta initiativ iinternationella fora för att förmå våra grannländer att stängakärnkraftverk, t.ex. kärnkraftverket i Sosnovy Bor. Vad gällerIgnalinaverket föreslår motionärerna att regeringen i samråd medsvenskt näringsliv och internationella organisationer skullekunna erbjuda en "paketlösning" i vilken en stängning avIgnalina skulle kombineras med erbjudanden om hjälp medfinansiering av ett modernt och effektivt energisystem. Även imotion U813 (fp), yrkande 4, föreslås att , i samverkanmed andra länder, bör diskutera möjligheterna att stödja projektsom syftar till att stänga de farligastekärnkraftsanläggningarna och ersätta dem med andra former avenergiproduktion. Motionärerna föreslår i yrkande 6 att resurserför att förbättra miljön i bl.a. borde kunna frigörasfrån planerade investeringar i svensk infrastruktur och, pålängre sikt, från försvarets resurser.I motion U809 (v) anförs att det i våra östra grannregionerfinns en biologisk mångfald som försvann från . Avsaknaden av moderna skogs- ochjordbruksmetoder har bidragit till att bevara arter, biotopersamt natur- och kulturlandskap som inte längre existerar i väst.Motionärerna föreslår att anslår resurser för attinventera och bevara dessa områden (yrkande 6). Ett problem isammanhanget är vidare, sägs det i motion U809 (v), att denlokala administrationen för naturreservat och nationalparkerhåller på att bryta samman av brist på pengar. I yrkande 7föreslås att medel under G-anslaget används för att stödja dessalokala myndigheter i det forna Sovjetunionen.Utskottets övervägandenEn av målsättningarna för det svenska östsamarbetet är attstödja åtgärder för att förbättra miljön, särskilt i Östersjön.Speciellt BITS men också SIDA ger betydande stöd tillmiljöinriktade insatser och projekt i och Östeuropa.Under de första åren av BITS verksamhet i Central- och Östeuropahade närmare hälften av alla projekt anknytning till miljön.Multilateralt deltar i åtgärdsprogrammet för attåterställa ekologiska balans. är delägare idet Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) som främjarinvesteringar av nordiskt miljöintresse i Central- och Östeuropagenom att finansiera företag i dessa länder. Utöver detta harhittills från Miljö- ochnaturresursdepartementets och anslagsmedelanvisats för stöd till miljöinsatser i de baltiska länderna,och . I årets budgetproposition föreslåsytterligare för denna verksamhet.Avsikten är att genom insatser i östra strandstaterbidra till bättre miljöförhållanden även i . Svenskamiljöinsatser inom ramen för Östersjöprogrammet har en tydliginriktning på avloppsreningsanläggningar. Inom ramen för projektsom bl.a. är engagerat i görs också värdefulla insatserför att minska utsläppen av svavel- och koldioxid i luften,exempelvis genom konvertering av fossilbränsleeldadeanläggningar i , och Litauen.Utskottet konstaterar att även insatser påkärnsäkerhetsområdet ges hög prioritet. har drygt 200miljoner kronor avsatts för insatser på detta område samt förvidgat strålskyddssamarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa. Särskilt kan också nämnas det bidrag om 30 miljonerkronor som lämnar till multilateralakärnsäkerhetsfond.De svenska kärnsäkerhetsinsatserna har koncentrerats tillkärnkraftverket i i . och harinriktat huvuddelen av sitt stöd till anläggningarna påKolahalvön och i . Arbetet samordnas medandra länders och internationella organisationersÖsteuropaprogram, dels genom en särskild arbetsgrupp förkärnsäkerhet inom ramen för G24-samarbetet, dels inom nämnda kärnsäkerhetsfond.Enligt vad utskottet inhämtat, bl.a. i samtal i medledningen för kärnkraftsinspektion, måste en realistiskutgångspunkt för de internationella insatserna i vara,att Ignalinareaktorerna spelar en betydande rolli elförsörjningen och att de därför kan behöva drivas underflera år framöver. Det står klart att varken desvenska eller de internationella satsningarna som görs i deösteuropeiska kärnkraftverken avser att förlänga deras tekniskalivstid. Syftet är enbart att åstadkomma en så säkerdriftssituation som möjligt under den överblickbara tid somdessa verk måste drivas på grund av energisituationen i berördaländer. Parallellt med säkerhetssatsningar i kärnkraftverken ärdet mot denna bakgrund -- som också framhålls i flera motioner-- angeläget att hjälpa staterna i attplanera för och utveckla alternativ, säker och miljöanpassadenergiproduktion och framför allt att åstadkomma en effektivareoch resurssnålare energianvändning. Utskottet noterar att denkartläggning av energisituationen i som gjorts påuppdrag av , och () i torde vara värdefull i detta sammanhang.Även med håller ett kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbete på att utvecklas. I diskussionerna omsamarbetsinsatser har och enats om att delsprioritera avfallshanteringen vid den på estniskt territoriumbelägna ryska basen , dels upprensningen av avfallssjöni Sillamäe. Den radioaktiva sjön, som för övrigt besågs avutskottet i samband med besök i , liggeralldeles intill och utgör en potentiellt betydandefara för såväl och som grundvattnet iregionen.Utskottet noterar vidare att har tilldelats medel urMiljö- och naturresursdepartementets anslag för projekt syftandetill uppbyggnaden av miljöanpassade energisystem i ,och . Innevarande budgetår har ett stödprograminletts som avser både insatser för energieffektivisering ochintroduktion av förnybara energislag i Central- och Östeuropa.Det faktum att medel för miljöändamål också finns anvisade påandra anslag än östbiståndet är enligt utskottets uppfattningett uttryck för att miljösatsningar i även kanbetraktas som investeringar i miljöförbättringar i Sverige.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U813 (fp)yrkandena 1, 4 och 6 samt U806 (c) yrkandena 5 och 6 sombesvarade.Vad gäller förslaget i motion U813 (fp), yrkande 3, angåendeytterligare avskrivning av fordran på fårutskottet konstatera att utlandsskuld till de offentligakreditorerna redan skrivits av till hälften inom ramen för dens.k. Ytterligare nedskrivning kan enligt vadutskottet erfarit inte motiveras ur skuldsynpunkt eftersom denåterstående skulden efter avskrivningen är värderad till fulltvärde. En avskrivning skulle således kräva kompensation för heladet belopp som skulle gå till den s.k. "ekofond" sommotionärerna hänvisar till. Ett bidrag till ekofonden, viaskuldavskrivning, bör därför vägas mot andra alternativaanvändningar av östsamarbetsmedel. Enligt vad utskottet erfaritanser regeringen att det inte funnits tillräckligtstarka argument för en omprioritering till förmån för en sådananvändning. Utskottet finner ingen anledning att ifrågasättadenna bedömning.Därmed avstyrker utskottet motion U813 (fp) yrkande 3.Utskottet konstaterar att svenskt stöd redan utgår tillnaturvårdsprojekt som ligger i linje med de önskemål somframförs i motion U809 (v). I bistår Naturvårdsverketde lettiska myndigheterna i upprättandet av en naturvårdsplan. IEstland är verket engagerat i ett naturvårdsprojekt iMatsaluområdet. Insatser i är också under övervägande.Enligt vad utskottet erfarit arbetar även Internationellanaturvårdsunionen med ett Östeuropaprojekt.Därmed får motion U809 (v) yrkandena 6 och 7 anses besvarade.5.3. ByggsektornSammanfattning av motionernaMotion U801 (s) refererar till den ideella organisationenErikshjälpens projekt i flera länder i . Ett planeratprojekt syftar till att i samarbete med kommun ochlokala byggföretag överföra kunskap och kompetens i fråga omprojektering av småhusbyggen till staden i Ryssland.Motionärerna föreslår att medel ur anslaget för Samarbete medCentral- och tas i anspråk för projektet.I motion U216 (nyd) föreslås att bistånd till de baltiskastaterna bör ges i form av export av svenskbyggda trähus. Somskäl anförs bostadsbristen i , behovet avarbetstillfällen i svensk trähusindustri samt möjligheten tillkunskapsöverföring på området. Enligt yrkande 5 bör riksdagensom sin mening ge regeringen detta till känna samt att medelskall få tas i anspråk från G 1-anslaget och/eller C 5-anslaget.I motion U805 (c) anges att regeringen skall ha utfäst ombistånd till i form av svenska prefabricerade trähus. Iyrkande 1 begärs att särskilda medel för nästa budgetår avsättsför ändamålet.Utskottets övervägandenSom konstaterats tidigare i detta betänkande är det svenskabiståndet till i stor utsträckning ettbundet bistånd i betydelsen att kunskapsöverföringen, som är denprioriterade biståndsformen, utnyttjar den kompetens som finnstillgänglig hos svenska myndigheter, organisationer och företagmed flera. Även en stor del av det multilaterala biståndet, sominte är rent betalningsbalansstöd, valutastöd och liknande, ärbundet till upphandling i Sverige.Inget hindrar, enligt vad utskottet inhämtat, att svenskabiståndsmedel kan användas för kunskapsöverföring även inombyggsektorn. Omfattningen av sådana insatser får bestämmas avmottagarländernas behov och önskemål.Som tidigare noterats i betänkandet visar de erfarenheter somhittills gjorts på detta område att konkreta byggnadsinsatserofta måste föregås av fastighetsplanering och registrering avfastigheter för att bl.a. fastställa äganderätt till mark ochbyggnader. Flera sådana insatser genomförs iBaltikum med medel från BITS.Den prioriterade biståndsformen, kunskapsöverföring, ger intemyndigheterna mandat att leverera färdiga produkter,prefabricerade hus, komponenter, etc. Leverans av vissanödvändiga insatsvaror eller utrustning kan dock förekomma inomramen för en insats av kunskapsöverförande karaktär.Utskottet vill i sammanhanget erinra om den roll kan spela genom sitt engagemang i jointventures mellan svenska och utländska företag. Det är utskottetsförhoppning att även SwedeCorp aktivt kan medverka till attupprätthålla svensk sysselsättning och till att skapaförutsättningar för svenska företags expansion utomlands.Utskottet vidhåller dock sin bedömning att biståndets syfte ejskall vara att öka sysselsättningen i Sverige.Därmed avstyrker utskottet motion U216 (nyd) yrkande 5.Vad gäller uppgifterna i motion U805 (c) och motionärernasförslag om stöd till svensk trähusexport i syfte att underlättahemtagningen av ryska soldater från får utskottetanföra följande:Ryssland har förklarat att man med och skullesluta avtal om en tidtabell för truppernas bortdragande samt omåtgärder för att ordna för trupperna vid återkomsten tillRyssland. Från rysk sida har därefter vid flera tillfällenframförts önskemål om stöd för att underlätta hemtagningen avtrupper.Utvecklingen i har, som tidigare konstaterats, betydelse för stabiliteten i och i somhelhet. Mot denna bakgrund har förklarat sig villigt atti samråd med andra länder söka bidra till att en överenskommelsenås om tillbakadragande av trupperna från och Lettland.Det är i detta sammanhang som frågan om bostäder för detillbakadragna enheterna kommit att aktualiseras.Utskottet noterar med tillfredsställelse att en stor del av deryska trupperna i och redan har tagits hem. Ettavtal om ryskt trupptillbakadragande slöts mellan ochRyssland . gick med på attinleda en ny förhandlingsrunda med i samma ärende.Ryssland har förklarat att det skulle vara praktiskt möjligt attavsluta trupptillbakadragandet senast den 31 augusti 1994.Utskottet vill framhålla vikten av att så sker och att Rysslanddärmed uppfyller sina folkrättsliga åtaganden enligt ESK:s, deneuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensens,Helsingforsdeklaration.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att uppmärksamtfölja förhandlingarna om och genomförandet av det ryskatrupptillbakadragandet från och . Därmedförutsätter utskottet att regeringen också har beredskap för attbedöma behovet och omfattningen av en eventuell svenskbiståndsinsats som kan komma att aktualiseras inom ramen förförhandlingsöverenskommelser om ryskt tillbakadragande frånEstland respektive Lettland.Med det anförda avstyrker utskottet motion U805 (c) yrkande 1.Enligt riktlinjerna för samarbete med Central- ochÖsteuropa skall -- som även konstaterats tidigare i dettabetänkande -- de bilaterala insatserna framför allt koncentrerastill vårt närområde, dvs. de baltiska republikerna, ochnordvästra . Biståndsmyndigheterna har att självständigtpröva och besluta i ärenden utifrån de av regering och riksdagfastställda riktlinjerna.Den insats som föreslås i motion U801 (s) avser ettpilotbyggprojekt i Cheboksary som ligger öster omMoskva. Mot bakgrund av prioriteringarna i det svenskaöstsamarbetet ser utskottet inget skäl till initiativ i dennafråga.Därmed anses motion U801 (s) besvarad.5.4. HandikappfrågorSammanfattning av motionenI motion So246 om politiken inomhandikappområdet föreslås att särskilda medel ställs tillförfogande inom ramen för G-anslaget, Samarbete med Central- ochÖsteuropa, för de svenska handikapporganisationernassamarbetsprojekt med organisationer i . Beloppetföreslås uppgå till (yrkande 7).Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas syn på behovet av stöd till decentral- och östeuropeiska ländernas ansträngningar att byggaupp en god handikappvård, inte minst vad gäller handikappadebarns speciella behov.