bet · GI01KU21 · 1994-11-29 00:00:00 — Följdlagstiftning till förlängningen av valperioden ochriksmötet I betänkandet behandlas frågor om följdlagstiftning tillförlängningen av valperioden och samt vissa frågor omriksdagens revisorer, som har samband med tidigare beslutadeförändringar i riksdagsarbetet. Utskottet tillstyrker i huvudsakregeringens förslag till följdlagstiftning och lägger med stödav sin initiativrätt fram förslag till viss följdlagstiftningavseende interna förhållanden.De förslag i betänkandet som grundas på propositionen innebärdels att tjänstgöringstiden för bl.a. nämndemän vid allmännadomstolar och förvaltningsdomstolar förlängs till , delsatt hänvisningen i ett antal lagar till tid då pågåreller till tid då inte pågår slopas. Detta gällerfrämst lagar där regeringen getts möjlighet att föreskrivatillämpning av vissa bestämmelser i nationella krislägen, mendär föreskrifterna för att förbli gällande skall underställasriksdagen . I fråga om en av lagarna, lagen ominternationella sanktioner, är dock situationen annorlunda, ochutskottet föreslår att längre uppehåll än en månad i riksdagensarbete skall räknas bort från underställningsfristen i dennalag.Beträffande interna förhållanden lämnar utskottetförslag dels i fråga om förvaltningsdirektören, dels i fråga omriksdagens revisorer.Förvaltningsdirektörens förordnandetid föreslås förlängas tillhögst , och möjligheten att delegera beslutsfattande tillhenne eller honom föreslås gälla utan nu gällande hänvisningtill tid då inte pågår.I fråga om revisorer föreslås ändringar medanledning av beslut om reformering avriksdagsarbetet. Ändringarna rör ordförandeskapet,remissförfarandet och möjligheten för revisorerna att göraframställningar direkt till regeringen.Utskottet har också övervägt behovet av ändringar i lagen omekonomiska villkor för ledamöter och i vissa andrabestämmelser som har nära samband med den lagen. Utskottet hardock stannat för att de närmare överväganden som behöver göras,inte bara om pension och inkomstgaranti för ledamöterna, utanäven om traktamente och reseersättning m.m., bör ske i förstahand inom förvaltningsstyrelsen, där olika ledamotssynpunkterkan framföras och diskuteras. Utskottet utgår från att arbetetbedrivs inom förvaltningskontoret med en sådan tidplan attförvaltningsstyrelsen kan lägga fram förslag för riksdagensenast . I proposition 1994/95:87 om följdlagstiftning tillförlängningen av valperioden och föreslår regeringenatt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,5. lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988),6. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),7. lag om ändring i lagen (1939:299) om förbud i vissa fallmot överlåtelse eller upplåtelse av fartyg m.m.,8. lag om ändring i lagen (1940:176) med vissa bestämmelserom fraktfart med svenska fartyg,9. lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendetunder krigsförhållanden,10. lag om ändring i lagen (1957:686) om taxeringsväsendetunder krigsförhållanden m.m.,11. lag om ändring i lagen (1959:73) med vissa bestämmelserom inländsk försäkringsrörelse vid krig m.m.,12. lag om ändring i lagen (1959:74) med vissa bestämmelserom utländsk försäkringsrörelse här i riket vid krig m.m.,13. lag om ändring i lagen (1960:22) om statligkrigsförsäkring,14. lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder förutnyttjande av vattenkraft vid krig m.m.,15. lag om ändring i krigshandelslagen (1964:19),16. lag om ändring i lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner,17. lag om ändring i vallagen (1972:620),18. lag om ändring i oljekrislagen (1975:197),20. lag om ändring i ransoneringslagen (1978:268),21. lag om ändring i lagen (1984:989) omsocialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara,22. lag om ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m.,23. lag om ändring i arbetsrättsliga beredskapslagen(1987:1262),24. lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hoskommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krigeller krigsfara m.m.,25. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),26. lag om ändring i prisregleringslagen (1989:978),27. lag om ändring i lagen (1992:1402) om undanförsel ochförstöring,28. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- ochkreditreglering.Lagförslagen 1--18 och 20--28 har tagits in i bilaga 2 tillbetänkandet.Propositionen har i de delar den rör förslag till lag omändring i förfogandelagen (1978:262) -- lagförslag 19 -- och lagom ändring i lagen (1995:000) om totalförsvarsplikt --lagförslag 29 -- överlämnats till försvarsutskottet ochbehandlas i betänkande 1994/95:FöU1.Utrikesutskottet har beretts tillfälle att yttra sig överregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:176) omvissa internationella sanktioner. Yttrandet 1994/95:UU2y ärfogat till detta betänkande som bilaga 1. InledningRiksdagen har (bet. 1994/95:KU1,rskr. 3) slutligt antagit ett förslag till ändring iregeringsformen som innebär bl.a. att ordinarie val tillriksdagen skall hållas i stället för som hittillsvart tredje år. Mandattiderna för ledamöter och ersättare ifullmäktige och styrelser inom kommuner och landsting har genomtidigare riksdagsbeslut förlängts till fyra år.Riksdagen har vidare (bet. 1994/95:KU2, rskr. 5)dels slutligt antagit förslag till ändringar i regeringsformenoch i riksdagsordningens huvudbestämmelser, dels antagit förslagtill ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser. Dessaändringar är föranledda av förslagReformera riksdagsarbetet. De innebär förändringar bl.a. i frågaom längd och om revisorers organisationoch verksamhet.Vid behandlingen av frågan om att förlänga riksdagensordinarie valperiod och mandattiderna inom kommunerna noteradeutskottet att förlängningen kunde ha betydelse i ytterligarehänseenden. Utskottet utgick från att regeringen skulle läggafram de förslag för som anses nödvändiga (bet.1993/94:KU44 s. 15). Detta gällde bl.a. beräkningen av detstatliga stödet till de politiska partierna.Vid behandlingen av frågan om förlängningförutsatte utskottet att förslag till följdlagstiftning skulleläggas fram av regeringen med undantag för vissa riksdagsinternaförfattningar (bet. 1993/94:KU18 s. 17). gav ocksåregeringen detta till känna som sin mening.Propositionens huvudsakliga innehåll m.m.I propositionen behandlar regeringen frågan om deföljdändringar som kan vara aktuella med anledning avförlängningen av valperioden och . Lagstiftning som rörriksdagens interna arbete behandlas inte.Regeringen förklarar att den i andra sammanhang kommer attföreslå andra ändringar som aktualiseras av förlängningen avvalperioden och . I fråga om vissa lagar hänvisas tilltidigare propositioner, där lagar med bestämmelser som harsamband med och valperiodens längd föreslås bliupphävda. Detta gäller det i proposition 1994/95:6 framlagdaförslaget till lag om totalförsvarsplikt och det i proposition1994/95:7 framlagda förslaget till lag om civilt försvar. De nyalagarna om totalförsvarsplikt och om civilt försvar föreslåsträda i kraft . Regeringen anser det intenödvändigt att vidta ändringar i de lagar som föreslås bliupphävda , och regeringen lägger därför inte framförslag till ändringar i dessa lagar i den nu aktuellapropositionen.Regeringen avser vidare att återkomma i annat sammanhang tillreglerna om statligt partistöd enligt lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier.Förlängda tjänstgöringstider för nämndemän m.fl.Gällande ordning m.m.Nämndemän vid allmänna domstolar och allmännaförvaltningsdomstolar utses . Den som har avgått somnämndeman är inte skyldig att på nytt ta emot ett uppdrag somnämndeman förrän (4 kap. 6 och 8 §§rättegångsbalken samt 20 och 21 §§ lagen [1971:289] om allmännaförvaltningsdomstolar). har nämndemänvalts av en politisk församling. Valet förrättas avlandstingsfullmäktige, eller av ochkommunfullmäktige enligt viss fördelning i vissa fall.Nämndemännen utses från en personkrets som föreslagits av de ivalförsamlingen företrädda politiska partierna.Det finns andra författningar om nämnder m.m. som innehållerbestämmelser om att ordförande och ledamöter utses för en periodom . Detta gäller övervakningsnämnd (37 kap. 2 §brottsbalken), god man vid fastighetsbildningsförrättning(4 kap. 2 § fastighetsbildningslagen, 1970:988), ordförande ochledamöter i skattenämnd (2 kap. 6 § taxeringslagen, 1990:324)samt överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd (19 kap.7 § ).Regeringens förslagRegeringen föreslår att tjänstgöringstiden för bl.a. nämndemänskall förlängas till fyra år.I propositionen påpekas att domarutredning i sittbetänkande Domaren i (SOU 1994:99) --mot bakgrund av ett konstaterande att uppdraget som nämndemaninte är politiskt till sin karaktär -- har föreslagit bl.a. attmandatperioden för nämndemännen skall särskiljas frånvalförsamlingens. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Beredningsarbetet bör enligt propositionen inte föregripas, ochnågon ändring av det mera genomgripande slag av bestämmelsernaom nämndemännens mandatperiod som föreslås av utredningen bördärför inte nu vidtas, utan mandatperioden föreslås nu förlängastill . Det fortsatta arbetet i utredningen kan sedermeraenligt propositionen leda till nya ändringar i bestämmelserna.Regeringen föreslår vidare att tjänstgöringstiden förlängsäven för ordförande och ledamöter i övervakningsnämnd, för godman vid fastighetsbildningsförrättning, ordförande och ledamöteri skattenämnd samt överförmyndare och ledamot iöverförmyndarnämnd. föreslås några redaktionellaändringar.Utskottets bedömningRegeringens förslag har inte föranlett några motioner.Utskottet har inte någon erinran mot propositionen i dessa delarutan tillstyrker lagförslagen 1--6.RiksmötetBakgrundDen nya ordningen i fråga om längd innebär ihuvudsak följande fr.o.m. . Ett pågårtill dess ett nytt börjar (1 kap. 2 §riksdagsordningen). blir därigenom i princip alltidsamlad och pågår alltid. Begreppen urtima och lagtimariksmöte slopas. Talmannen beslutar vilka uppehåll om en veckaeller som skall göras i kammarens arbete (plenifriaveckor) under ett . Om regeringen har förordnat om extraval kan talmannen besluta att uppehåll skall göras i kammarensarbete för återstående tid av valperioden. Om talmannen kallartill sammanträde avbryts uppehållet, vilket skall ske omregeringen eller 115 av ledamöter begär det (2 kap.6 § riksdagsordningen). sommaruppehåll kan antas blikortare än , men i gengäld kan plenifria veckor planerasin i arbetsschemat. -- På talmannens förslag kan omsärskilda skäl föreligger besluta att förlänga tiden föravlämnande av motion (3 kap. 11 § riksdagsordningen).I en hel del lagar -- främst sådana som gäller situationer dåSverige är i krigsfara eller har varit i krig eller krigsfaraeller det av andra skäl råder utomordentliga förhållanden --finns regler om möjlighet för regeringen att föreskriva attvissa bestämmelser i lagen skall tillämpas. En sådan föreskriftskall underställas prövning inom en månad från detden utfärdades eller, om inte pågår, från början avnärmast följande . Om underställning inte sker eller omriksdagen inte godkänner föreskriften frånunderställningen, upphör föreskriften att gälla.Motsvarande bestämmelse om underställning finns i lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner. Här är intefråga om en direkt krissituation för , utanförutsättningen för att regeringen skall få meddela föreskrifterär att det påkallas av beslut som fattats eller rekommendationsom antagits av i överensstämmelse med FN:sstadga eller att samarbetet med EG eller inom (ESK) för att främja internationell fredoch säkerhet påkallar det och det är ett svenskt intresse attsådana åtgärder som avses i nämnda bestämmelser införs utandröjsmål.I samband med sanktionslagen bör nämnas att en särskildutredare tillkallats med uppgift att se över lagen i syfte bl.a.att modernisera och tekniskt anpassa det svenska regelsystemettill de nya krav som omvärlden, särskilt FN, ställer (dir.1993:144). Inom ramen för den allmänna översynen skall utredarenockså överväga om nuvarande uppläggning med godkännande iefterhand av är ändamålsenlig eller om det finnsalternativa lösningar för att ta till vara riksdagensmöjligheter till insyn och kontroll. -- Utredaren beräknas kunnaredovisa sitt uppdrag /1995.Bestämmelser som kan aktualiseras även vid annat än krigsfaraoch liknande finns i prisregleringslagen och lagen om valuta-och kreditreglering. Regeringen kan föreskriva om tillämpning avbestämmelser i prisregleringslagen också om det av annan orsakän krig eller krigsfara finns risk för en allvarlig prisstegringpå viktiga varor eller för allvarlig stegring av hyrorna.Regeringen får på framställning av förordna omvalutareglering och om kreditreglering, utom i krigsliknandesituationer, om det råder utomordentliga förhållanden som ärföranledda av en allvarlig olycka, våldshandling, epidemi ellerliknande, eller av utomordentligt stora kortfristigakapitalrörelser.En annan bestämmelse om underställning finns i lagen(1987:1069) om tullfrihet m.m., där regeringen om det föreliggersärskilda förhållanden får meddela föreskrifter om att en varavid förtullning skall beläggas med särskild tull. Beträffandeden lagen skall nämnas att regeringen i proposition 1994/95:34om den svenska tullagstiftningen vid ett EU-medlemskap föreslåren ny lag om tullfrihet m.m. Enligt den lagen skall lagupphöra att gälla . Proposition 1994/95:34bereds av skatteutskottet och skall behandlas i betänkande1994/95:SkU8.Regeringens förslagRegeringen föreslår att de bestämmelser slopas som särreglerarförhållanden under tid då pågår respektive inte pågår.Ändringarna innebär, påpekas det i propositionen, i praktikenatt -- om regeringen underställer enföreskrift -- måste sammanträda från det attunderställningen skedde för att inte föreskriften skall upphöraatt gälla.Utrikesutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet har berett utrikesutskottet tillfälleatt yttra sig över regeringens förslag såvitt avsersanktionslagen. har i yttrandet förklarat attriksdagen tämligen ofta har att ta ställning till tillämpning avsanktionslagen. Under /93 förekom sålunda tre fall(två rörande ""[] och ett avseende ), under riksmötet1993/94 också tre fall (, och ) och underinnevarande har redan två fall förekommit (ochBosnien-Hercegovina).Utrikesutskottet har vidare anfört följande.Regeringen har begränsad möjlighet att påverka tidpunkten närförslag i denna typ av ärende skall underställas riksdagen.Normalfallet är att sanktionsbestämmelserna sätts i kraft ianledning av folkrättsligt bindande beslut av FN:s säkerhetsråd.Till följd av de krav folkrätten ställer är det angeläget attSverige med stöd av svensk lagstiftning utan dröjsmål följer ettbeslut eller en rekommendation av . Detta ärockså uttalade mening (bl.a. i bet. 1992/93:UU34;rskr. 1992/93:411).I praktiken har detta inneburit att regeringens proposition idet enskilda fallet förelagts efterdet att säkerhetsrådet gjort sitt ställningstagande. Regeringenhar hållit och sällan behövt utnyttja hela sintidsfrist. Det har varit vanligt att propositionsavlämnandeskett antingen under sista veckor eller då riksmöteej pågått.Hade det i proposition 1994/95:87 framlagda förslaget varit ikraft under de tre ovan nämnda riksmötena och hade riksmötenalöpt utan mellanliggande uppehåll torde detta ha inneburit attriksdagen måst extrainkallas somrarna 1992, 1993 och 1994 föratt de av regeringen ikraftsatta sanktionerna inte skulle haförfallit.Regeringens förslag om tillämpning av sanktionslagen är sällaneller aldrig kontroversiella, de föranleder vanligen intemotioner och utskottets betänkanden i dessa ärenden vållarmindre ofta debatt i kammaren. Enligt utskottets uppfattningvore det därför motiverat att, med tillägg till propositionensförslag till ny lydelse av 1 § i lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner, tillse att en sådan situation ejbehöver uppkomma att måste extrainkallas för attbesluta i ett sanktionsärende av här aktuellt slag.Utrikesutskottet föreslår att till regeringens förslag fogasen mening av innebörd att vid beräkningen av tid skall bortsesfrån tid då gör uppehåll om eller längre ikammarens arbete.Konstitutionsutskottets bedömningSom påpekas i propositionen innebär ändringarna i praktikenatt -- om regeringen underställer enföreskrift -- måste sammanträda från det attunderställningen skedde för att inte föreskriften skall upphöraatt gälla.Vidare innebär det att -- för att motionstid skall hinna löpaoch vederbörande utskott därefter bereda ärendet så attriksdagen kan fatta beslut inom tvåmånadersfristen -- riksdagenmåste sammanträda åtminstone för bordläggningsplenum tämligensnart efter det att propositionen avlämnats. Regeringen kan, somframgår av bakgrundsavsnittet ovan, begära att talmannenbeslutar att avbryta ett pågående uppehåll.De flesta av de fall som omfattas av förslaget att slopasärregleringen för tid då inte pågår gällerbestämmelser som inte har behövt tillämpas. För de fall att debehöver tillämpas får det anses ligga i linje med den förändringav arbete som beslutats att ett planerat längreuppehåll i kammarens arbete kan få avbrytas för att ettunderställningsärende skall kunna behandlas.Som utrikesutskottet framhållit i sitt yttrande gäller intesamma förutsättningar för sanktionslagensunderställningsförfarande. Ärenden enligt lagen har förekommitflera gånger . De föranleder vanligen intemotioner, och utskottets betänkanden i ärendena vållar mindreofta debatt i kammaren. delarutrikesutskottets bedömning att en sådan situation bör undvikasatt måste extrainkallas för att besluta i ettunderställningsärende enligt sanktionslagen. I frågan om hurlånga uppehåll som skall avräknas från fristen anserkonstitutionsutskottet dock att, liksom , inte någoneller ett par veckors uppehåll bör räknas bort, utan vad som börundvikas är onödiga avbrott i sommaruppehållet.Konstitutionsutskottet föreslår därför att ett uppehåll ikammarens arbete för att ha betydelse för fristens beräkningskall vara längre än en månad. Det är samma uppehåll som harbetydelse för ledamöternas rätt att framställa frågor förskriftligt svar (6 kap. 3 § riksdagsordningen).Konstitutionsutskottet anser vidare att avräkning för uppehållinte bör gälla regeringens frist att underställa ettärende utan att avräkningen endast bör gälla tvåmånadersfristenför behandling av ärendet sedan underställning skett.Konstitutionsutskottet, som noterar att den pågående översynenav sanktionslagen kan medföra en annan lösning avunderställningsfrågan, lägger i enlighet med det anförda ibilaga 3 fram ett eget förslag till lag om ändring i denna lag.Regeringens i proposition 1994/95:87 framlagda förslag omändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. bör enligtkonstitutionsutskottets uppfattning avslås med hänsyn till det iproposition 1994/95:34 framlagda förslaget om en ny lag omtullfrihet m.m.Lagförslagen 7--15, 17, 18, 20, 21 och 23--28 bör bifallas ienlighet med vad anfört om att vidgademöjligheter till avbrott i uppehåll i arbete fåranses ligga i linje med den förändring av arbete sombeslutats.Lagstiftning rörande interna arbeteValperiodens och längdSom påpekas även i propositionen finns också i denlagstiftning som rör interna arbete bestämmelser sompåverkas av att valperioden för förlängs. Det gällerbestämmelser i lagen (1983:1061) med instruktion för riksdagensförvaltningskontor och i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter, ersättningslagen, samt i lagen(1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dessmyndigheter och organ, arvodeslagen, och lagen (1987:518) medinstruktion för revisorer. -- Utskottet framhöll isitt betänkande 1993/94:KU43 om riksdagsledamöternas pensionerm.m. att det fick bli en uppgift för riksdagensförvaltningskontor att följa utvecklingen och överväga deändringar i ersättningslagen som kunde föranledas av aktuellareformer, bl.a. en förlängd valperiod.Chefen för (förvaltningsdirektören) utses enligt 10 § lagen medinstruktion för avförvaltningsstyrelsen. Förvaltningsdirektören tillsätts medförordnande , högst tre år.I 14 § i instruktionen för förvaltningskontoret finnsbestämmelser om den inom förvaltningsstyrelsen utseddadirektionen samt om delegation från förvaltningsstyrelsen tilldirektionen och till förvaltningsdirektören. Rätten fördirektionen att besluta i vissa frågor får överlåtas tillförvaltningsdirektören under tid då inte pågår och iden utsträckning förvaltningsstyrelsen medger.I ersättningslagen talas i 1 kap. 3 § om lagtima ochi 4 kap. 1 § om tid då pågår resp. inte pågår. Ettriksdagsår definieras i 1 kap. 3 § som tiden från inledningenav ett lagtima till inledningen av nästa lagtimariksmöte. Ledamöternas rätt till traktamente bestäms i 4 kap.1 § med hänsyn till om pågår eller inte pågår. Enledamot som bor längre från än får sålundaför tid då pågår, med undantag för uppehåll i sambandmed jul och nyår, visst traktamente för varje påbörjat dygn, ochdetsamma gäller vid sammanträde eller annan förrättning förriksdagen i under tid då inte pågår.Härutöver finns i ersättningslagen ett antal bestämmelser somrör beräkningen av riksdagsledamöters pensioner m.m. därberäkningen grundas på det antal riksdagsår som en ledamotfullgjort och som utgår från treåriga valperioder.I 1 § 7 arvodeslagen finns en bestämmelse omsammanträdesarvode för ledamöter och suppleanter iUtrikesnämnden under tid då inte pågår. I 19 § iinstruktionen för revisorer finns också enbestämmelse om ersättning som hänvisar till tid då riksmötepågår. Paragrafen hänvisar dessutom till numera upphävdaförfattningar.Enligt uppgift övervägs inom förvaltningskontoret -- utomfrågan om ändringar i ledamöternas reseersättningar -- ävenfrågan om ändringar i ersättningslagen med anledning avförlängningen av valperioden och ändringar i det allmännatjänstepensionssystemet.Utskottets bedömningUtskottet gör i fråga om förvaltningsdirektörensförordnandetid och om delegation av beslutanderätt tillförvaltningsdirektören följande bedömning.Utskottet anser att förvaltningsdirektören bör kunna förordnasför som kammarsekreteraren. Denne, som också ärriksdagsdirektör, väljs vid början av närmast efterordinarie val till , och valet gäller för tiden tilldess nytt val av kammarsekreterare förrättas. Riksdagensombudsmän väljs också för fyraårsperioder.Hänvisningen i 14 § till tid då inte pågår börslopas. Delegation till förvaltningsdirektören bör kunna ske iden utsträckning förvaltningsstyrelsen medger.Till följd av det anförda bör instruktionen förförvaltningskontoret ändras på det sätt som framgår avbilaga 4.Beträffande ersättningslagen och arvodeslagen samtbestämmelserna om reseersättning till revisorerkonstaterar utskottet att förslag om ändringar i fråga omledamöternas ekonomiska förhållanden, såsom arvoden,traktamenten och ersättning vid resor liksom ändringar i frågaom pensioner m.m. bör övervägas närmare inomförvaltningsstyrelsen innan det bereds i utskottet. Olikaledamotssynpunkter kan där diskuteras och sammanvägas.Synpunkter kan också behöva inhämtas från andra håll. Utskottetkonstaterar vidare att en förutsättning för att ett förslagskall kunna behandlas i före sommarensuppehåll är att det läggs på bord senast . Utskottet utgår från att arbetet inomförvaltningskontoret bedrivs så att förvaltningsstyrelsensförslag kan läggas fram till denna tidpunkt.Riksdagens revisorerRiksdagsutredningen föreslog i sitt betänkande Reformerariksdagsarbetet (Förs. 1993/94:TK1) vissa förändringar irevisorernas organisation och verksamhet. Utskottet ställde sigbakom de principer för förstärkning av revisionen somutredningen föreslog men ville inte utan ytterligare utredningta ställning till den slutliga omfattningen av resurstillskottettill revisorer. Utskottet ville att skullebegränsa sitt beslut till vad utredningen angav som etapp 1. Iövrigt tillstyrkte utskottet utredningens förslag. Riksdagenföljde utskottet (1993/94:KU18, rskr.