bet · GH01KU18 · 1994-05-31 00:00:00 — För den som har ensammanhängande tjänstgöringstid av utgör enligt 23§ inkomstgarantin av pensionsunderlaget enligt 13 § andrastycket och eljest därav.2.13.2 MotionenI motion 1993/94:K311 begär och ,båda (c), att hos talmanskonferensen begär förslag omarbetslivsår för riksdagsledamöter i enlighet med vad som anförsi motionen.Enligt motionärerna har många riksdagsledamöter, bl.a. de somrekryterats direkt efter studierna via politiskt arbete ipartikanslier eller via ombudsmannatjänster i politiska ellerfackliga sammanhang, bristande erfarenhet från arbetslivet.Förslag har framförts om att begränsa möjligheten till omvalutöver ett visst antal mandatperioder, en åsikt som motionärernainte omfattar.I motionen föreslås att en ledamot under tredje mandatperiodenskall beredas möjlighet till ett arbetslivsår. Detta skallplaneras mycket noga, och en individuell utbildningsplan skallutarbetas i samråd med ledamoten. Ledamöter som inte hunnitavsluta sin utbildning bör enligt motionärerna ges möjlighet attslutföra sin utbildning under arbetslivsåret. En ledamot som tarut ett arbetslivsår bör enligt motionärerna kunna beviljasekonomiska förmåner enligt de bestämmelser som tillämpas iutbildnings- och arbetsmarknadspolitiska sammanhang. En annanmöjlighet är att tillämpa bestämmelserna om inkomstgaranti.2.13.3 Utskottets bedömningMotionen berör enligt utskottets mening ett viktigt problemför de riksdagsledamöter som inte hunnit avsluta sin formellautbildning innan de blivit invalda i . mening bör det emellertid vara en ledamots ensak hurhan eller hon väljer att under den aktiva delen av sitt livväxla mellan politiska förtroendeuppdrag och andrasysselsättningar. Utskottet finner mot denna bakgrund förslageti motionen om ett arbetslivsår alltför formaliserat, varförmotion 1993/94:K311 avstyrks.3. Författningsförslagen i Reformera riksdagsarbetet m.m.Författningsförslagen skall, med hänsyn till de kopplingar somfinns mellan dem, behandlas i den ordning som de föreslås trädai kraft. I detta sammanhang behandlas också ett förslag omändring i riksdagsordningen, som väckts i proposition 1993/94:77om en ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statligaområdet. Eftersom den föreslagna lagen skall träda i kraft den 1januari 1995 har den infogats i det lagförslag som upprättatsmed anledning av Reformera riksdagsarbetet 1, som föreslås fåsamma ikraftträdandetidpunkt (se nedan 3.2).3.1 Lagförslag med anledning av Reformera riksdagsarbetet 3Författningsförslaget i förslaget Reformera riksdagsarbetet 3skall träda i kraft först, nämligen den 1 oktober 1994.Förslaget innehåller ett lagförslag om ändring iriksdagsordningens bestämmelser om utskottsval. I avvaktanpå den fortsatta utredningen om utskottsorganisationen utskottet i avsnittet 1.10 föreslås att utskottenväljs för ett i taget.I utredningens förslag till lagtext bör enligt utskottet görassådana förändringar att efter införandet av den nyautskottsorganisationen inte behöver välja utskott vid varjeåterstående i valperioden och att inte ett inträffatextraval före beslutet om ny utskottsorganisation gör attbestämmelsen utslocknar. Utskottet framlägger i bilaga 1lagtext som tillgodoser dessa önskemål.Förslaget avser en huvudbestämmelse och måste med hänsyn tillikraftträdandetidpunkten beslutas medkvalificerad majoritet (se 8:16 RF).3.2 Lagförslag med anledning av Reformera riksdagsarbetet 1Förslaget Reformera riksdagsarbetet 1 (1993/94:TK1) innehållerföljande lagförslag:1. Lag om ändring i regeringsformen2. Lag om ändring i riksdagsordningen3. Lag om ändring i lagen (1993:962) om ändring iriksdagsordningenI propositionen om en ombildning av arbetsgivarorganisationenför det statliga området (prop. 1993/94:77) föreslås attfinansutskottet inte längre skall godkänna avtal i fråga omanställningsvillkor för statens arbetstagare. Detta förslagföranleder bl.a. ändringar i regeringsformen ochriksdagsordningen. har beslutat att som vilande antapropositionens förslag om ändring i regeringsformen(1993/94:KU19). Utskottet ansåg i betänkandet att riksdagenborde ta ställning till propositionens övriga lagförslag förstsedan tagit slutlig ställning till den föreslagnaändringen i RF. Bland dessa lagförslag finns ändringarna iriksdagsordningen.Utskottet kan emellertid nu konstatera att det finns ettlagtekniskt samband mellan förslag omändringar i RO och förslagen i proposition 1993/94:77. Utskottethar därför kommit till slutsatsen att ändringarna i RO enligtproposition 1993/94:77 måste ske i detta sammanhang.Samtliga nu aktuella lagar föreslås träda i kraft den 1januari 1995.3.2.1 Förslaget till lag om ändring i regeringsformenÄndringarna i 9 kap. 4 § och 13 kap. 1 § är en följd avförslaget om förlängning av m.m. (se avsnitt 1.4).Upphävandet av 8 kap. 6 § innebär att delegering av vissaskattebeslut till det sammansatta finans- och skatteutskottetslopas (se avsnitt 1.5). Härigenom behöver inte längreskatteutskottet nämnas i RF och kan utgå ur 4 kap. 3 §.Ändringen av 12 kap. 7 §, slutligen, innebär en ändring ivalbarhetsreglerna för revisorer, som kommenteratsi avsnitt 1.8.Utskottet tillstyrker utredningens förslag till lagtext (sebilaga 2) och hänvisar i övrigt till deförfattningskommentarer som lämnas på s. 220--221 i TK1.3.2.2 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningenÄndringarna i 1 kap. har alla samband med förslaget omförlängning av och slopande av urtima riksmöte.Utskottet tillstyrker utredningens förslag till lagtext ochhänvisar till författningskommentarerna på s. 222--223 i TK1.En omdisposition av 2 kap. har föreslagits av utredningen.Detta medför ändringar i tilläggsbestämmelsen 2.4.2, 2 kap. 5§ samt tilläggsbestämmelserna 2.5.1 och 2.5.2. Ändringarnabeskrivs på s. 223 i TK1. Utskottet tillstyrker de föreslagnaändringarna.De centrala bestämmelserna om planeringen av kammarenssammanträdesschema under har samlats i en nybestämmelse i 2 kap. 6 §. Första stycket som gäller beslutom uppehåll i kammarens arbete om eller längre tidtillstyrks av utskottet. Likaså tillstyrker utskottet förslageti andra stycket om beslut om uppehåll i kammarens arbete närregeringen förordnat om extra val. Författningskommentarernafinns på s. 223--224 i TK1.Bestämmelsens tredje och fjärde stycke, som gäller avbrott iuppehåll i kammarens arbete, bör enligt utskottets meningförenklas och förtydligas. Innebörden bör dock vara densamma somi utredningens förslag med undantag för att det enligtutskottets mening inte finns någon särskild anledning varför enriksdagsminoritets begäran att avbryta ett uppehåll i riksmötetmåste motiveras. Att det existerar ett sådant krav förbegäran om inkallande av urtima torde sammanhänga medregeln i RO 3:14 som föreslås avskaffas (se nedan). Dennaregel ger, för det fall kallats till urtima riksmötemed stöd av begäran från ledamöter i , motionsrätt iden fråga som har föranlett kallelsen. Utskottet föreslår denutformning av 2 kap. 6 § tredje och fjärde styckena som framgårav lagförslaget i bilaga 3.Tilläggsbestämmelsen 2.6.1 handlar om underrättelse tillriksdagsledamöterna när uppehåll i kammararbetet avbryts.Utredningens förslag till lagtext tillstyrks av utskottet.Författningskommentaren finns på s. 225 i TK1.I tilläggsbestämmelsen 2.15.4 föreslås, utan samband medhuvudförslagen i utredningen, ett tillägg som innebär atttalmannen får anvisa annan plats i plenisalen än talarstoleneller bänken från vilken en ledamot får tala. Utskottettillstyrker förslaget.Den av utredningen föreslagna ändringen i tilläggsbestämmelsen2.16.2 har samband med förslaget om förlängningen avriksmötet. Den tillstyrks av utskottet.Utskottet vill i sammanhanget ta upp ytterligare en frågarörande tilläggsbestämmelsen 2.16.2. Andra stycket andrameningen lyder : "Meddelande om tiden för sådanjustering införes i den eller de tidningar i vilkakammarsammanträden gives till känna." Meningen anknyter tilltilläggsbestämmelsen 2.6.1, sådan den löd före den 1 januari1994. Genom beslut (1993/94:KU8) avskaffadesemellertid bestämmelsen att kallelse till sammanträde om möjligtbör införas i en eller flera dagstidningar. Den ersattes med denallmänna bestämmelsen att talmannen beslutar om annonsering avkammarens sammanträden och av övrig verksamhet i riksdagen.Utskottets förslag är att andra stycket andra meningen utgår somen konsekvens av den tidigare företagna ändringen.De nya uppskovreglerna (se 5 kap. 10 §) föranleder enredaktionell ändring i 3 kap. 2 §. Utskottet tillstyrker.Utskottet vill föreslå ytterligare en ändring i 3 kap 2 §. Iandra stycket sägs att anslagsproposition skall avlämnas senastden . har genom provisorisk lagstiftningdenna dag tidigarelagts till . Detta bör gällaäven /vilket blir det sista under vilketbudgetarbetet äger rum om förslagi TK2 accepteras (se avsnitt 1.3.2.6). Utskottets förslag är att"" utbyts mot "" i lagtexten.Ändringarna i 3 kap. 4, 5 och 10 §§ har samband medförslaget om förlängning av . Utskottet tillstyrkerändringarna.Beträffande 3 kap. 11 § föreslår utredningen, utan direktsamband med andra förslag, en ändring som gäller möjligheternaatt förlänga motionstiden och sättet att beräknaföljdmotionstider. Som framgått av avsnitt 1.4 bör enligtutredningen fler plenifria veckor läggas in under den normalasammanträdesperioden. Planeringen av riksdagsarbetet skulle dockförryckas om fler plenifria veckor automatiskt skulle leda tillatt även motionstiderna förlängdes. Utredningen föreslår därföratt möjligheten att vid beräkning av motionstid bortse fråndagar som infaller under uppehåll i riksdagsarbetet om en veckaeller tas bort. föreslås att möjligheternaatt förlänga motionstid utvidgas. Om särskilda skäl föreliggerskall på förslag av talmannen kunna besluta omförlängd motionstid. Särskilda skäl kan t.ex. vara längreuppehåll i kammarens arbete. Förlängning av motionstiden bör somregel komma i fråga under jul- och sommaruppehållet. Förslagetmotiveras utförligare på s. 226--227 i TK1.Som konsekvens av detta förslag görs ändring itilläggsbestämmelsen 3.11.1 och upphävs tilläggsbestämmelsen3.11.3.Utskottet tillstyrker utredningens förslag beträffande 3 kap.11 § och tilläggsbestämmelserna 3.11.1 och 3.11.3.Ändringarna i 3 kap. 12 § är konsekvenser av förslagen omförlängning av och ändringen av uppskovsinstitutet (se5 kap. 10 §). Utskottet tillstyrker ändringsförslagen.Som en konsekvens av förslaget att avskaffa det urtimariksmötet avskaffas även bestämmelsen i 3 kap. 14 § om densärskilda motionsrätten vid denna form av . Bestämmelseni 3 kap. 15 § om motionsrätt med anledning av händelse avstörre vikt görs tillämplig när som helst underriksmötet, oavsett om sammanträder eller harsammanträdesuppehåll. Utskottet tillstyrker förslagen.Genom den av utredningen föreslagna ändringen i 4 kap. 2 §första stycket skall skatteutskottet inte längre anges ihuvudbestämmelse utan i tilläggsbestämmelse. Det har att göramed att skatteutskottet inte längre behöver omnämnas i RF (seovan). Enligt utskottet finns dock inte något nödvändigt sambandmellan reglering i RF och i huvudbestämmelse i RO. En eventuellförändrad reglering av skatteutskottet i RO kan vänta tillförslaget beträffande utskottsorganisationen föreligger (seavsnitt 1.10).Utskottets förslag är att skatteutskottet liksom hittillsanges i 4:2 RO. Utskottet instämmer däremot i utredningensförslag att bestämmelsen om ett minsta antal utskott börersättas med en regel enligt vilken utöver de utskottsom anges i RF skall välja ytterligare erforderligt antalutskott.En redaktionell ändring i paragrafens andra stycke tillstyrksvidare av utskottet.I konsekvens med utskottets förslag i fråga om 4:2 anserutskottet att skatteutskottets huvuduppgifter ävenfortsättningsvis bör regleras i huvudbestämmelsen 4 kap. 5§. Dessutom bör konsekvensändringar göras med anledning avförslaget om avskaffande av det sammansatta finans- ochskatteutskottet.Med anledning av förslaget i proposition 1993/94:77 attfinansutskottet inte längre skall godkänna avtal i fråga omanställningsvillkor för statens arbetstagare bör ytterligare enkonsekvensändring göras i 4 kap. 5 §.Utredningens förslag till ändringar i tilläggsbestämmelserna4.6.2 och 4.6.3 behöver inte göras om skatteutskottetshuvuduppgifter alltjämt anges i 4 kap. 5 §.Tilläggsbestämmelse 4.8.1 föreslås förändras som en följdav avskaffandet av det sammansatta finans- och skatteutskottetoch av finansutskottets uppgifter i fråga om anställningsvillkorför statens arbetstagare. Utskottet tillstyrker förslagen.4 kap. 11 § föreslås förändras som en följd avförlängningen av . Utskottet tillstyrker förslaget.Tilläggsbestämmelserna 4.11.1 och 4.11.3 föreslåsförändrade som en följd av avskaffandet av det sammansattafinans- och skatteutskottet. Utskottet tillstyrker förslaget.Med anledning av förslaget i proposition 1993/94:77 attavskaffa finansutskottets uppgifter i fråga omanställningsvillkor för statens arbetstagare bör den särskildatystnadspliktsregeln i 4 kap. 16 § också slopas.Ändringen i 5 kap. 3 § är redaktionell och tillstyrks avutskottet.Ändringarna i 5 kap. 10 § och tilläggsbestämmelserna5.10.1 och 5.10.2 avser förändringar i uppskovsinstitutet.Förändringarna innebär att ett ärende som huvudregel skallavgöras under den valperiod under vilken det väckts. Riksdagenkan dock medge uppskov till första i närmast följandevalperiod. Som framgått av avsnitten 1.4 och 1.7 har utskottettillstyrkt utredningens förslag till ändringar avuppskovsinstitutet.Utskottet tillstyrker utredningens förslag till lagtext med enmindre språklig justering i 5 kap. 10 §. Författningsförslagenkommenteras närmare på s. 229--230 i TK1.5 kap. 11 § och tilläggsbestämmelsen 5.11.1 föreslåsavskaffas med anledning av förslaget om slopande av urtimariksmöte. Förslaget tillstyrks av utskottet.I 5 kap. 12 § och tilläggsbestämmelse 5.12.1 föreslåsredaktionella ändringar som en följd av att 5 kap. 11 § upphävs.Förslaget tillstyrks.Reglerna i tilläggsbestämmelsen 6.1.1, som gäller närunder interpellation får inges, föreslås ändras delssom en konsekvens av det nya , dels även sakligt i vissutsträckning. Den närmare motiveringen framgår på s. 231 i TK1.Utskottet tillstyrker ändringarna.En redaktionell ändring har föreslagits i tilläggsbestämmelsen6.2.2. Utskottet tillstyrker.6 kap. 3 § och tilläggsbestämmelserna 6.3.1 och 6.3.2gäller det nya skriftliga frågeinstitutet, som tillstyrkts avutskottet (se avsnitt 1.6). Regleringen blir enligt utskottetredigare om det skriftliga frågeinstitutet får sin egenhuvudbestämmelse och två egna tilläggsbestämmelser. Dettainnebär att någon ändring ej görs i RO 6:2 och att inte någontilläggsbestämmelse 6.2.3 införs, såsom föreslagits avutredningen. De kommentarer som lämnas av utredningen till dessaparagrafer (se s. 231--232 i TK1) är emellertid i huvudsaktillämpliga på RO 6:3 resp. 6.3.1.Utskottets förslag innebär att den lagtext som finns iutredningens förslag med vissa redaktionella tillägg ochförtydliganden införs i en ny huvudbestämmelse, RO 6:3, och i enny tilläggsbestämmelse, 6.3.1. I den nya tilläggsbestämmelsen6.3.2 anges att fråga som framställts för skriftligt svar ochsjälva svaret skall redovisas i protokoll.Ändringen i tilläggsbestämmelsen 7.1.1 är av redaktionelltslag. Något särskilt lagförslag för denna ändring, somutredningen föreslagit, behövs inte längre, sedan lagen(1993:962) om ändring i riksdagsordningen numera trätt i kraft.Som dag för ikraftträdande föreslås, som redan framgått,. Beträffande uppskovsbestämmelsernaframhåller utredningen att man inte funnit anledning att låtaäldre bestämmelser gälla i fråga om den tid inom vilken ettärende som väckts före ikraftträdandet skall avgöras. De nyabestämmelserna gäller även ärenden väckta före ikraftträdandet.Enligt utskottets mening bör det klarläggas tydligare än vadutredningen gjort vad som gäller beträffande de ärenden somväckts och /och somriksdagen beslutar uppskjuta till 1994/. Ärendensom väckts under måste i enlighet med då ännugällande bestämmelser avgöras före utgången av . Ärendensom väckts och som inte har avgjorts före denya uppskovreglernas ikraftträdande skall ienlighet med de nya reglerna avgöras före utgången av 1994/95års . Något ytterligare uppskov kan intelängre medge.Beträffande behandlingsordningen bör påpekas att det nubehandlade förslaget om ändring i riksdagsordningen innehållersåväl huvudbestämmelser som tilläggsbestämmelser. Vissa avändringarna är beroende av bifall till förslaget om ändring iregeringsformen. Förslagets huvudbestämmelser bör därförbehandlas av i samma ordning som grundlag (se 8:16RF). Tilläggsbestämmelserna har ställning som vanlig lag ochbehandlas därför endast en gång, nämligen i samband med detslutliga beslutet om huvudbestämmelserna. Tilläggsbestämmelsernaingår dock för informationens skull i det lagförslag som nuframläggs för riksdagen.3.3 Lagförslag med anledning av Reformera riksdagsarbetet 2I förslaget Reformera riksdagsarbetet 2 (1993/94:TK2) finnsföljande lagförslag:1. Lag om ändring i riksdagsordningen2. Lag om ändring i riksdagsordningenDet första lagförslaget avser ett tillfälligt tillägg av enhuvudbestämmelse, 3 kap. 2 a §, den 1 januari1995 t.o.m. . Bestämmelsen har att göra medbudgetårsomläggningen (se avsnitt 1.2) och avser det förlängdabudgetår som börjar och pågår till den 31december 1996. Utskottet tillstyrker förslaget som intas sombilaga 4.Den andra lagen om ändring i riksdagsordningen föreslås trädai kraft . Bestämmelserna avser omläggningen avbudgetåret till kalenderår (se avsnitt 1.2), rambeslutsmodellenm.m. (se avsnitt 1.3). Utskottet tillstyrker utredningensförslag till lagtext med undantag för vissa förtydliganden iförslaget till lydelse av den paragraf som i utredningensförslag betecknas 5:13 men som genom en omdisposition iutskottets förslag får beteckningen 5 kap. 12 § (se nedan).Därutöver görs vissa redaktionella ändringar i olikaparagrafer.I 5 kap. 12 § första stycket bör endast anges att riksdagenkan besluta om indelning av statsutgifter i utgiftsområden. Detbör framgå av lagtexten att beslutet skall fattas genom lag. Avförslaget till 3 kap. 2 § andra stycket framgår sedan att omriksdagen fattat ett sådant beslut skall regeringens förslagtill statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på debeslutade utgiftsområdena.5 kap. 12 § andra stycket bör enligt utskottet ändras så attdet framgår att rambeslutsmodellen endast tillämpas om riksdagenfattat beslut om utgiftsområden enligt första stycket. Vidarebör begreppet utgiftsram definieras i lagtexten.I övrigt bör utredningens förslag till lydelse av paragrafenantas. Utskottet hänvisar till författningskommentaren på s. 65i TK2.Lagförslaget intas i sin helhet som bilaga 5 tillbetänkandet.Lagförslaget innehåller såväl huvudbestämmelser somtilläggsbestämmelser. Eftersom vissa av ändringarna avserparagrafer som också ändras i förslaget om lag i ändring iriksdagsordningen med anledning av TK1, måstehuvudbestämmelserna även i detta förslag behandlas i sammaordning som grundlag. Tilläggsbestämmelserna anges ilagförslaget men beslutas först i samband med det slutligabeslutet om huvudbestämmelserna. beträffande omläggning av budgetåret till kalenderår ochvaldagens förläggningatt med avslag på motionerna 1992/93:Fi717 yrkande3, 1993/94:K32 yrkande 1 och 1993/94:K48 yrkande 1 bifallerRiksdagsutredningens förslag i förslag 1993/94:TK2,men. (v) - delvis2. beträffande rambeslutsmodellen m.m.att , med avslag på motionerna 1993/94:K29,1993/94:K47, 1993/94:K48 yrkande 3, 1993/94:K49 och 1993/94:K50samt 1992/93:K313, bifaller förslaget 1993/94:TK2 yrkandena3--6,men. (v) - delvis3. beträffande förlängning av m.m.att med avslag på motion 1992/93:K307 bifallerRiksdagsutredningens förslag i förslag 1993/94:TK1 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omföljdlagstiftning,4. beträffande slopande av det sammansatta finans- ochskatteutskottetatt bifaller förslag i förslag1993/94:TK1 och, med hänvisning till vad utskottet anfört, somsin mening ger regeringen till känna att skattefullmakterna iolika skattelagar bör slopas,5. beträffande frågeinstitutetatt med avslag på motionerna 1992/93:K301 och1993/94:K305 bifaller förslag i förslag1993/94:TK1,6. beträffande motionsrätten m.m.att , med avslag på motionerna 1992/93:K207 yrkande11 och 1992/93:K328 samt 1993/94:K303, 1993/94:K307 och1993/94:K308, bifaller förslag i förslag1993/94:TK1 yrkande 2 såvitt avser motionsrätten och beredningenav motioner,7. beträffande arbete med uppföljning ochutvärderingatt med avslag på motionerna 1992/93:K305 och motion1993/94:K30 yrkandena 1 och 2 bifaller Riksdagsutredningensförslag i förslag 1993/94:TK1 yrkande 2 såvitt avser utskottensarbete med uppföljning och utvärdering,8. beträffande riksdagsrevisorernas verksamhetatt med anledning av förslag iförslag 1993/94:TK1 yrkande 2 såvitt avser riksdagsrevisorernasverksamhet och motion 1993/94:K30 yrkande 4 samt med avslag påmotion 1993/94:K30 yrkande 3 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottet anfört om enutredning av utbyggnaden av revisorers kansli och avrelationen och rollfördelningen mellan revisorer ochRiksrevisionsverket,9. beträffande den statliga revisionens roll rörande denkommunala sektornatt med anledning av förslag iförslag 1993/94:TK1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. beträffande statsbudgetens indelning i utgiftsområdenatt avslår motion 1993/94:K66 yrkande 1 (delvis),11. beträffande utskottsindelningenatt avslår motionerna 1993/94:K28, 1993/94:K48yrkande 2, 1993/94:K66 yrkande 1 (delvis), 1992/93:K303 yrkande2, 1992/93:K306, 1992/93:K318, 1992/93:Jo630 yrkande 34,1992/93:Kr513 yrkande 2 och 1992/93:Ub689 yrkande 3,men. (v) - delvis12. beträffande inrättandeatt bifaller förslag i förslag1993/94:TK3 yrkande 2 såvitt nu är i fråga,13. beträffande sammansättningatt med avslag på motionerna 1993/94:K66 yrkande 2(delvis) och 1993/94:K67 yrkande 1 bifaller Riksdagsutredningensförslag i förslag 1993/94:TK3 yrkande 2 såvitt nu är i fråga,res. 1 (nyd)men. (v) - delvis14. beträffande rätt att inhämtautskottsyttrandenatt avslår motion 1993/94:K67 yrkande 2,men. (v) - delvis15. beträffande valprövningsnämndens storlek ochsammansättningatt , med avslag på motion 1993/94:K66 yrkande 2(delvis), bifaller förslag i förslag1993/94:TK3 yrkande 3 såvitt avser val till riksdagensvalprövningsnämnd,16. beträffande återstående frågor samt former för fortsattarbeteatt bifaller förslag i förslag1993/94:TK3 yrkande 4 såvitt avser förslaget om fortsattutredningsarbete,17. beträffande öppnandeatt avslår motion 1992/93:K320,res. 2 (nyd)18. beträffande ledamöternas placering i kammaren m.m.att avslår motion 1992/93:K310,res. 3 (nyd)19. beträffande arbetsformer m.m.att avslår motionerna 1993/94:K32 yrkande 2 och1992/93:K321 (delvis),20. beträffande registrering av ledamöternas ekonomiskaintressenatt , med anledning av motionerna 1992/93:K309 och1993/94:K309, som sin mening ger förvaltningskontoret till kännavad utskottet anfört om en utredning av frågan omriksdagsledamöternas ekonomiska intressen m.m.,21. beträffande ökat samarbete mellan de nordiskaparlamentenatt avslår motion 1992/93:K308,22. beträffande riksdagsarrangemang utanför Stockholmatt avslår motion 1992/93:K311,23. beträffande ersättare för riksdagsledamöteratt avslår motion 1993/94:K313,res. 4 (nyd)24. beträffande regler för statsråds inlägg iriksdagsdebatternaatt avslår motion 1993/94:K315,25. beträffande iakttagande av beredskapshänsyn vidberedningen av riksdagsärendenatt avslår motion 1992/93:Fö204 yrkande 1,26. beträffande representationen i organ som väljs avriksdagenatt avslår motion 1993/94:K31,27. beträffande information till allmänhetenatt avslår motion 1992/93:K316,28. beträffande handläggning av turistfrågor iregeringskanslietatt avslår motion 1992/93:K303 yrkande 1,29. beträffande arbetslivsår för riksdagsledamöteratt avslår motion 1993/94:K311,30.