bet · GI01UbU4 · 1994-12-01 00:00:00 — Finska språkets ställning i Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse1994/95:1 om finska språkets ställning i jämtemotioner.I skrivelsen redovisas de olika anordningar som finns främstinom utbildnings- och kulturområdet vars syfte är att stödjadet finska språket och den sverigefinska kulturens fortlevnadoch utveckling i . Finska språkets särställning i detsvenska samhället slås fast.Utskottet föreslår att med anledning av en s-motiongör ett tillkännagivande till regeringen om kommunernas ansvarför de finskspråkiga elevernas språkliga och kunskapsmässigautveckling. Utskottet framhåller att kommunerna inte fårundandra sig ansvaret för dessa elever genom att hänvisaföräldrar och elever till möjligheten att starta egnafinskspråkiga skolor.Övriga motionsyrkanden avstyrks. Regeringens skrivelse börläggas till handlingarna. Till betänkandet har fogats tvåreservationer: m, c, fp och kds framhåller möjligheten attdriva fristående finskspråkiga skolor, och kds begär förslag omreguljär tvåspråkig undervisning i förfinskspråkiga elever.SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1994/95:1 Finska språketsställning i berett tillfälle att ta del avvad som anförs i skrivelsen. 1994/95:Ub4 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det finska språkets särställning idet svenska samhället,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ambitionerna om tvåspråkigundervisning för finskspråkiga elever i hela grundskolankompletteras med regler som anger under vilka omständigheterkommunen har skyldighet att anordna sådan undervisning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid utformandet av ett nyttförslag till avtal mellan staten och åläggaradioföretaget att införa en finskspråkig fullservicekanal.1994/95:Ub5 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär en parlamentariskberedning med uppgift att bedöma på vilket sätt böransluta sig till om regional- ochminoritetsspråk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finskspråkig undervisning igrundskolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finskspråkig fullservicekanal inomSveriges ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om TV-sändningar på finska.1994/95:Ub6 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka finska språkets ställning iSverige.YttrandeUtskottet har inhämtat yttrande från kulturutskottet(1994/95:KrU2y), vilket återfinns som bilaga till dettabetänkande. InledningVåren 1993 tillsatte den dåvarande regeringen en arbetsgruppför stärkande av det finska språkets ställning i Sverige.Bakgrunden till uppdraget var enligt regeringen behovet av atttydligare klargöra det finska språkets särställning i Sverige.I juli 1994 överlämnade arbetsgruppen sin -- ett inhemskt språk (Ds 1994:97). Rapporten finnsbifogad till skrivelsen.Genom den föreliggande skrivelsen framlägger regeringen ensamlad redogörelse för det finska språkets ställning i Sverige.Vidare vill regeringen med skrivelsen redovisa sin syn på hurdet finska språkets särställning i det svenska samhället skallslås fast och beaktas inom olika sektorer och på olika nivåer,inte minst inom utbildningsområdet.I betänkandet behandlas även de motioner som väckts medanledning av skrivelsen.Skrivelsens innehållRegeringen framhåller att det finska språket har ensärställning i det svenska samhället. Det finska språket harsannolikt talats i under i stort sett hela riketsexistens. Frågan om att ge finskan status som minoritetsspråkhar aktualiserats . Enligt regeringen är detviktigt att ett slutligt ställningstagande till ett svensktundertecknande av konvention om regional- ochminoritetsspråk föregås av en noggrann prövning, så att syftet,att stärka regional- och minoritetsspråk, verkligen uppnås.Regeringen har därför för avsikt att tillsätta enparlamentarisk beredning med uppgift att bedöma om böransluta sig till den aktuella konventionen, och i så fall påvilket sätt.Myndigheter på alla nivåer måste enligt regeringen varamedvetna om och beakta finskans speciella ställning då beslutfattas som berör finsktalande. Av skrivelsen framgår attregeringen avser att besluta om vissa särskilda anordningar påskolans område till stöd för det finska språket i Sverige.Skolans område bedöms av regeringen som det viktigaste områdetför det finska språkets och den sverigefinska kulturensställning. Regeringen avser att införa en möjlighet att anordnatvåspråkig undervisning för finskspråkiga elever i helagrundskolan. Regeringen har också för avsikt att ge Skolverketi uppdrag att dels anordna språkprov i finska på grundskolenivåresp. gymnasienivå, dels sprida information om undervisning ioch på finska bl.a. i syfte att stimulera skolhuvudmännen attanordna sådan undervisning.I skrivelsen anges att man inom förnärvarande utreder formerna för ett stipendiesystem förgymnasieelevers vistelse i samt möjligheterna tillexamination i tornedalsfinska.Europarådskonventionen om regional- och minoritetsspråkI flera motioner berörs frågan om bör undertecknaEuroparådets konvention om regional- och minoritetsspråk.I motion 1994/95:Ub5 (s) yrkande 1 yrkas att hosregeringen begär en parlamentarisk beredning med uppgift attbedöma på vilket sätt bör ansluta sig tillkonventionen, eftersom det är viktigt att denna fråga får enslutlig behandling. I motion 1994/95:Ub4 (kds) yrkande 1betonas att det är viktigt att finska språket erkänns som ettinhemskt språk i . En sådan parlamentarisk beredning,som regeringen avser att tillsätta, får inte hindra ettfortsatt arbete med att på olika sätt stärka de finska ochsamiska språkens ställning. I motion 1994/95:Ub6 (c) framhålls,i denna del, att det finska språket bör ges status som ettinhemskt språk och att bör underteckna Europarådetskonvention om regional- och minoritetsspråk. Denparlamentariska beredningen bör därför komma till ståndoch skyndsamt lägga fram förslag om formerna för Sverigesanslutning till konventionen.Av arbetsgruppens rapport framgår att konventionom regionala språk och minoritetsspråk har till syfte attskydda och utveckla historiska minoritetsspråk. Medminoritetsspråk avses i konventionen (artikel 1) ett språk somtraditionellt använts av den nationella befolkningen inom ettvisst geografiskt område och som används av en minoritet avbefolkningen i landet. Konventionen innehåller bestämmelser somförbjuder diskriminering vad gäller användandet av sådana språkoch förutsätter aktivt stöd för att språken skall överleva ochutvecklas. Arbetsgruppen framhöll att frågan om undertecknandeav konventionen berör såväl samiska som finska språkfrågor.Enligt gruppens bedömning hade frågan sådan karaktär att deninte rymdes inom dess uppdrag.Regeringen anför i skrivelsen, som redan framgått, att ettslutligt ställningstagande till ett svenskt undertecknande avden aktuella konventionen bör föregås av en noggrann prövningav en parlamentarisk beredning så att syftet, att stärkaregional- och minoritetsspråk, verkligen uppnås.I sammanhanget vill utskottet erinra om att det avutrikesutskottets avgivna betänkande beträffandeverksamheten inom (bet. 1994/95:UU2) framgår attEuroparådets ministerkommitté fått i uppdrag att arbeta fram enramkonvention till skydd för nationella minoriteter och attpåbörja arbetet med ett tilläggsprotokoll till den europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna, vilket skallreglera individuella kulturella rättigheter.Utskottet har inhämtat att frågan om sverigefinnarnasställning kommer att bli föremål för utredning i Kommittén föröversyn av invandrarpolitiken (dir. 1994:130).Utskottet anser att frågan om finskans eventuella status somminoritetsspråk är angelägen. Utskottet delar regeringensbedömning att ett slutligt ställningstagande till frågan omSverige bör ansluta sig till den aktuella konventionen måsteberedas grundligt. Utskottet utgår från att regeringen kommeratt tillse att arbetet med att stärka finska språkets ställningi fortgår på sätt som regeringen redogjort för iskrivelsen och att detta arbete inte avstannar i avvaktan påresultatet från den parlamentariska beredningen.Med hänvisning till vad som ovan anförts anser utskottet attriksdagen bör avslå motionsyrkandena beträffandeEuroparådskonventionen och lägga regeringens skrivelse i berörddel till handlingarna.Det finska språket i skolanI motion 1994/95:Ub5 (s) yrkande 2 vänder sig motionärernamot den förra regeringens synsätt beträffande friståendefinskspråkiga skolor. Motionärerna framhåller, med anledningav framväxten av fristående skolor för finskspråkiga elever,att kommunerna måste ta sitt ansvar också för dessa eleversspråkliga och kunskapsmässiga utveckling. Skolan måste lyssnapå föräldrars och elevers önskemål och efter måttet av sinförmåga söka uppfylla dem. Motionärerna vänder sig också motatt den förra regeringens och beslut om att kraftigtminska resurserna för hemspråksundervisning påverkatkommunernas möjligheter och intresse för att satsa på sådanundervisning.I motion 1994/95:Ub6 (c), i denna del, förordas fleraåtgärder på skolans område som kan bidra till att stärka detfinska språkets särställning i . I motionen framhållsatt modersmålet är en viktig del av människors identitet, ochdärför är rätten till skolundervisning på det egna modersmåletviktig. Motionärerna anser att det är viktigt att värna om defristående sverigefinska skolor som vuxit fram och att deekonomiska villkoren för dessa skolor tryggas. Möjligheternaatt välja finska som B-språk på gymnasienivå bör ocksåfrämjas, anser motionärerna. Om finska som B-språk inte erbjudspå gymnasienivå minskar intresset att välja detta språk igrundskolan.Utskottet tar först upp frågan om undervisning i finska somB-språk och som hemspråk och vill erinra om följande åtgärdersom beslutats, bl.a. i syfte att stödja detfinska språkets ställning i Sverige.Finskspråkiga elever har, i enlighet med bestämmelserna igrundskoleförordningen (1994:1194) resp. gymnasieförordningen(1992:394), rätt till undervisning i sitt modersmål, s.k.hemspråksundervisning. I de fall det inte går att bilda gruppermed minst fem elever får kommunen avstå från att anordnahemspråksundervisning. För tornedalsfinska, samiska ellerzigenska elever är kommunen emellertid alltid skyldig atterbjuda sådana undervisning.Rätten till hemspråksundervisning är, enligt infördabestämmelser, begränsad till . Elever har dock rätt tillundervisning , om eleven har ett särskilt behovav sådan undervisning. Från denna tidsbegränsning är bl.a.elever med finska som hemspråk undantagna.Utskottet har understrukit vikten av attinvandrareleverna ges en kvalitativt god hemspråksundervisningunder hänvisning till att det är en tillgång för vårt land ommånga av landets invånare har en naturlig tvåspråkighet.Utskottet har alltjämt denna uppfattning. Vid föregåenderiksmöte föreslog utskottet en samlad översyn avhemspråksundervisningen. begärde i enlighet medutskottets förslag att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med en redovisning i frågan (bet. 1993/94:UbU7, rskr.208). Enligt uppgift från haröversynen ännu inte påbörjats.Vad gäller valet av B-språk är en kommun, enligt 2 kap. 7 §grundskoleförordningen, skyldig att anordna undervisning ivisst språk om minst fem elever vid den enskilda skolan väljerspråket och eleverna har möjlighet att i gymnasiet fortsättastudierna av språket. Finska och samiska får erbjudas somB-språk. Därvid gäller inte kraven på visst elevantal eller påmöjligheten att få fortsätta att läsa språket i gymnasiet. Igymnasieskolan bygger undervisningen i B-språk på att elevernahar studerat språket under i grundskolan.Undervisning i gymnasieskolan i andra språk än franska ochtyska skall påbörjas om minst fem elever i kommunen vill läsaspråket (5 kap. 2 § gymnasieförordningen).Utskottet vill påminna om att den av nyligenbeslutade timplanen för införs fr.o.m. läsåret1995/96 (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr.1993/94:82). Hemspråksundervisningen kommer då att ingå iskolans språkprogram. Det innebär att hemspråksundervisningkommer att kunna ges i stället för B-språk inom ramen för detutrymme som B-språket har i timplanen. Hemspråksundervisningenskall dessutom kunna ges på tid för elevens val eller utanförtimplanebunden tid. I gymnasieskolan kan hemspråksundervisningenligt bestämmelserna i gymnasieförordningen läsas somindividuellt val, utökat program eller i stället för B-språkeller C-språk.Utskottet vill också peka på att , enligtbestämmelserna i 2 kap. 3 § gymnasieförordningen, får anordnafinskspråkig utbildning på program. Denna utbildning skall varaöppen för sökande från hela landet. /94 deltog dockendast nio elever i utbildningen.Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning attdet finska språkets särställning bör beaktas på olika nivåer idet svenska samhället och att språkets ställning på skolområdetbör stärkas. Det är viktigt att finska elever i fårundervisning i skolan i sitt modersmål. Av skrivelsen och avvad som redovisats ovan framgår att finskans ställning harförbättrats inom skolväsendet. I samband med att en ny timplanför införs med början nästa läsår ges finskaspråket en ytterligare stärkt ställning. Genom skrivelsen harregeringen åter uppmärksammat finska språket och slagit fastdess särställning i det svenska samhället. Åtgärder aviseras isyfte att öka möjligheterna för skolhuvudmännen att anordnafinsk undervisning och stimulera dem därtill. Utskottetförutsätter sålunda att såväl skolhuvudmännen som elever ochföräldrar skall få information om de möjligheter som finns tillundervisning i och på finska.Mot bakgrund av de nu redovisade förhållandena anserutskottet att något särskilt uttalande av beträffandeundervisning i finska inte är påkallat, varför motion1994/95:Ub6 i denna del avstyrks. Skrivelsen i denna del börläggas till handlingarna.Vad gäller fristående finskspråkiga skolor vill utskottetanföra följande.Riksdagen har tidigare behandlat motioner med förslag att gedet finska språket en starkare ställning. Utskottet behandladesenast (bet. 1992/93:UbU1 s. 18) förslag att påolika sätt söka stärka finska språket i skolan och hänvisade dåbl.a. till de möjligheter som redan finns att anordnafinskspråkig undervisning i såväl det offentliga skolväsendetsom i fristående skolor.Vad gäller förekomsten av fristående skolor för finskspråkigaelever vill utskottet påminna om beslut (prop.1990/91:115, bet. UbU17, rskr. 357; prop. 1991/92:95, bet.UbU22, rskr. 346) att kommunerna fr.o.m. verksamhetsåret1992/93 skall fördela sina resurser för skolan till såvälkommunala som fristående skolor på grundskolenivå på ett sådantsätt att elever och föräldrar skall kunna välja skola i så storutsträckning som möjligt. Av rapporten från arbetsgruppen förstärkande av det finska språkets ställning i framgåratt det under /94 fanns fem friståendesverigefinska skolor och att ytterligare sådana skolorplaneras.Utskottet erinrar i sammanhanget om att underföregående begärde av regeringen att frågan om eleversoch föräldrars inflytande i skolan skulle bli föremål för enallsidig belysning genom en utredning (bet. 1993/94:UbU1 s. 35,rskr. Utskottet har erfarit att en särskild utredare inomUtbildningsdepartementet har i uppdrag att göra en sådanöversyn. Arbetet beräknas vara avslutat vid utgången av år1994.Utskottet konstaterar att kommunerna har det ytterstaansvaret för de finskspråkiga elevernas språkliga ochkunskapsmässiga utveckling. Kommunerna får sålunda inteundandra sig ansvaret att anordna finskspråkig undervisningeller undervisning i finska i form av hemspråk eller B-språk.Utskottet instämmer i vad som anförts i motion 1994/95:Ub5yrkande 2. En fristående skola är i vissa fall ett alternativtill den undervisning som erbjuds i den kommunala skolan.Kommunerna kan emellertid inte fritas från sitt ansvar genomatt hänvisa föräldrar och elever till möjligheten att startaegna finskspråkiga skolor.Utskottet föreslår att med anledning av motion1994/95:Ub5 yrkande 2 och med avslag på motion 1994/95:Ub6, idenna del, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet ovan anfört om kommunernas ansvar för definskspråkiga elevernas språkliga och kunskapsmässigautveckling. bör regeringens skrivelse i denna delläggas till handlingarna.Enligt motion 1994/95:Ub4 (kds) yrkande 2 behövs det intelängre någon försöksverksamhet med tvåspråkig undervisningför finskspråkiga elever i . I stället bör detinföras regler som anger under vilka omständigheter kommunernaär skyldiga att anordna tvåspråkig undervisning förfinskspråkiga elever i hela . bör enligtmotionären få i uppdrag att utforma förslag till timplan försådan undervisning.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.I förordningen (SKOLFS 1991:25) om pedagogiskutvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever finnsbestämmelser om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisningpå högstadiet. beslutar om villkoren för ochomfattningen av verksamheten. beslutar även omsärskilt statsbidrag för kostnader för genomförande avverksamheten. Syftet med verksamheten är att genom ettsystematiskt utvecklings- och uppföljningsarbete med särskildinriktning på kvalitetsfrågor i den tvåspråkiga undervisningenutveckla metoder, modeller och material som främjar aktivtvåspråkighet och allsidig personlighetsutveckling.Verksamheten bedrivs i totalt 18 kommuner.På uppdrag utvärderas dennaförsöksverksamhet av . En första lägesrapporthar avlämnats, På väg mot aktiv tvåspråkighet, som är enutvärdering av det pedagogiska klimatet i utvecklingsarbetetför finskspråkiga elever i i 18 kommuner.Skolverket har givit ut en förkortad version avforskningsrapporten (nr 41). Av rapporternaframgår bl.a. att verksamheten har varit framgångsrik. Konkretaresultat som rapporteras från olika projekt talar t.ex. omförändringar av elevers studieval i för eleverna positivriktning, ökad skrivlust hos elever och säkrarespråkbehandling, förstärkt tvåspråkighet samt bättre samverkanmed lärare. I rapporten pekas emellertid också på att detfinska språkets särställning inte finns klart uttalad ikommunernas skolplaner. Utvärderingen fortsätter och Skolverketplanerar en slutrapport under år 1995.Den i regeringsskrivelsen åberopade arbetsgruppen berör i sinrapport denna försöksverksamhet och understryker vikten av attförsöksverksamhet får fortsätta att utvecklas och att man påflera håll provar denna modell för att förbättra undervisningenför finskspråkiga elever. Arbetsgruppen föreslår därför attregeringen ger kommunerna rätt att inrätta tvåspråkiga klasserför finskspråkiga elever i hela och att regeringenfastställer en ramtimplan härför.Av skrivelsen framgår, som redan angetts, att regeringen harför avsikt att införa en möjlighet att anordna en tvåspråkigundervisning för finskspråkiga elever i hela grundskolan.Utskottet ser positivt på den försöksverksamhet som i dagbedrivs med tvåspråkig undervisning och noterar medtillfredsställelse regeringens avsikt i vad gäller tvåspråkigundervisning. Utskottet är däremot inte berett att redan nuföreslå att en skyldighet införs för kommunerna att anordnasådan undervisning, inte minst mot bakgrund av att det alltjämtpågår en vetenskaplig utvärdering av verksamheten. Utskottetutgår emellertid från att regeringen kommer att fastställatimplan för den aktuella undervisningen.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet ochföreslår att lägger regeringens skrivelse i nu berörddel till handlingarna.Radio- och TV-sändningar för de finskspråkiga i SverigeTvå motioner tar upp frågan om finskspråkig radio- ochTV-verksamhet.I motion 1994/95:Ub4 (kds) yrkande 3 framhålls att regeringenvid utformandet av ett nytt förslag till avtal mellan statenoch () bör ålägga radioföretaget att införaen finskspråkig fullservicekanal. Även i motion 1994/95:Ub5(s) yrkande 3 anförs att det är viktigt att regeringen åläggerSR att införa en finskspråkig kanal när den nya digitalasändningstekniken är klar.Arbetsgruppen konstaterar i sin rapport att de finskspråkigasändningarna i radio och TV, genom sin omfattning och medhänsyn till de historiska banden mellan och ,intar en särställning gentemot sändningar på andra invandrar-och minoritetsspråk. Införandet av en finskspråkigfullservicekanal i SR skulle enligt arbetsgruppen stärka detfinska språkets ställning i . Dels skulle en heltäckanderadioservice bättre betjäna lyssnarna, dels skulle det visa förden svenska allmänheten att de finskspråkiga lyssnarna är en såbetydande del av den svenska befolkningen att de bedöms habehov av egen och omfattande radioservice. Av rapporten framgårvidare att man inom SR utreder möjligheterna attstarta en finskspråkig kanal. Ett sådant projekt skulle kunnagenomföras i samband med införandet av ny digitalsändningsteknik.Regeringen anför i skrivelsen att projektet med enfinskspråkig fullservicekanal är intressant. Regeringen menaratt frågor om radio och TV för de finskspråkiga i kanaktualiseras i samband med att nya avtal skall slutas mellanstaten och SR den 1 januari 1997.Kulturutskottet har inkommit med ett yttrande över skrivelseni denna del jämte motionerna i fråga (bilaga till dettabetänkande).Kulturutskottet pekar på att verksamheten vid bl.a.regleras genom avtal mellan staten och programföretaget. Nugällande fyraåriga avtal, som träffades efter beslutvåren , löper ut (prop. 1991/92:140,bet. KrU28, rskr. konstaterar attinförandet av den digitala tekniken DAB (Digital AudioBroadcasting) kommer att medföra stora förändringar för radio-och TV-sändningarna. Tekniken förväntas innebära såvälbetydligt fler frekvenser som bättre ljudkvalitet. mening är det naturligt att frågan ominförande av en finskspråkig radiokanal inom SR närmareövervägs, när de ekonomiska och tekniska förutsättningarnaklarlagts. Detta bör kunna ske senast i samband med beredningenav ett nytt avtal. anser dock inte attriksdagen nu bör göra något uttalande i denna fråga utanföreslår att utbildningsutskottet avstyrker de här aktuellamotionsyrkandena.Utbildningsutskottet anser, mot bakgrund av de förhållandensom beskrivits i de föregående, att bör kunna utgåfrån att regeringen kommer att bevaka de finskspråkigaintressena då nya avtal skall slutas på radio- och anser därför att bör avslåmotionerna 1994/95:Ub4 yrkande 3 och 1994/95:Ub5 yrkande 3.Skrivelsen i denna del bör läggas till handlingarna.I motion 1994/95:Ub5 (s) yrkande 4 framhålls att det ärviktigt att förbättra finländska TV-sändningar i Sverigegenom att inom lösa föreliggandeupphovsrättsliga problem. Ett positivt resultat skulle, menarmotionärerna, få stor betydelse för det finska språketsställning i Sverige.I skrivelsen omtalar regeringen att ,som fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för en ökadspridning av nordisk grannlands-TV, också arbetar för att lösaupphovsrättsliga problem. Enligt regeringen kan ett positivtresultat av detta arbete få stor betydelse för det finskaspråkets ställning i framhåller i sitt yttrande, att ett ökatnordiskt samarbete på TV-området enligt kulturutskottetsuppfattning skulle få stor betydelse såväl för finska språketsom för övriga berörda språk. En förutsättning för ett sådantökat samarbete är att de upphovsrättsliga ersättningsfrågornakan lösas. Resultatet av det pågående utredningsarbetet inomNordiska ministerrådet förväntas, enligt vad kulturutskottethar inhämtat, föreligga . bör i avvaktan härpå inte vidta någonåtgärd i den i motion 1994/95:Ub5 yrkande 4 upptagna frågan.Vad särskilt gäller de upphovsrättsliga frågorna noterarutbildningsutskottet att regeringen uppmärksammat och avser attdriva dessa frågor. Mot bakgrund härav, och av vadkulturutskottet inhämtat om det pågående utredningsarbetet inomNordiska ministerrådet, anser utbildningsutskottet attriksdagen skall avslå förevarande motionsyrkande och läggaregeringens skrivelse i denna del till handlingarna.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelseom det finska språkets ställning i till handlingarnaäven i den del den inte behandlats i det föregående.