bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Någon särskild åtgärdbeträffande just är därför inte påkallad med anledning av motion Fi11(s) yrkande 2.Med hänvisning till ovanstående föreslår finansutskottet att med demodifieringar som här anförts godkänna propositionens förslag omungdomsintroduktion (avsnitt 10, yrkandena 1 och 5) samt som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om arbetshandikappade ungdomar ochutomnordiska ungdomar. bör också godkänna propositionens förslag omavvecklingen av ungdomspraktiken för ungdomar i åldern 20--(avsnitt 10,yrkande 4 i denna del) samt avslå motionerna Fi1 (m) yrkandena 33 och 36 (idenna del), Fi3 (fp) yrkande 13 (i denna del), Fi10 (c) yrkandena 1 och 4 (idenna del) samt Fi11 (s).AkademikerpraktikEnligt propositionen (s. 113) bör akademikerpraktiken för ungdomar iåldern 25--upphöra den 1 januari 1995.I motionerna Fi1 (m) yrkande 36 i denna del, Fi3 (fp) yrkande 13 idenna del och Fi10 (c) yrkande 4 i denna del yrkas avslag på regeringensförslag att avskaffa akademikerpraktiken från den 1 januari 1995.Arbetsmarknadsutskottet anser i sitt yttrande (AU3y) att propositionensförslag om upphörande av akademikerpraktiken fr.o.m. intebör antas.Arbetsmarknadsutskottet anför att ca 900 ungdomar befann sig iakademikerpraktik. gällande regler innebär att akademikerpraktiken, som ären tidsbegränsad åtgärd, löper även . Med hänsyn tillatt arbetslöshetstalen nu vänder nedåt och att de välutbildade generellt setthar bättre möjligheter på arbetsmarknaden kan regeringens förslag om avvecklingav akademikerpraktiken accepteras . anseremellertid att det i det rådande arbetsmarknadsläget är för tidigt att avvecklaakademikerpraktiken. Nuvarande system bör därför vara kvar i enlighet medgällande regler. Utskottet utgår från att de ändringar som kan vara aktuellaefter redovisas i budgetpropositionen i januari.Arbetsmarknadsutskottet anför att arbetsmarknadsministern har aviserat attförslag om ungdomsåtgärder kommer att läggas 1995. Detfinns skäl att i det sammanhanget pröva tidpunkten för när akademikerpraktikenupphör.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker alltså propositionens förslag i denna del.Motsvarande motioner kan anses vara tillgodosedda.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning attakademikerpraktiken inte bör avskaffas . Om antalet personer iakademikerpraktik fortsätter att vara ca 900 rör detsig om en övergångskostnad på ,en kostnad som dock bortfaller när akademikerpraktiken upphör. Den varaktigaeffekten av budgetförsvagningen begränsar sig därigenom till ränteeffekterna avmerbelastningen.Med anledning av motionerna Fi1 (m) yrkande 36 i denna del, Fi3 (fp) yrkande13 i denna del och Fi10 (c) yrkande 4 i denna del föreslår finansutskottetriksdagen att avslå regeringens förslag (avsnitt 10, yrkande 4, i denna del) omavskaffande av lagen om akademikerpraktik samt som sin mening ge regeringendetta till känna.ArbetsmarknadsutbildningRegeringen föreslår i propositionen (s. 113) att godkänner enökad omfattning av arbetsmarknadsutbildning fr.o.m. medtotalt 9 800 platser. Tonvikten bör ligga på yrkesinriktning. 5 000 platserläggs till den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen och 4 800 platser tilldet reguljära skolväsendet. Den ytterligare satsningen påarbetsmarknadsutbildning beräknas kosta under resten avbudgetåret, varav avser utbildningsbidrag.I motion Fi1 yrkande 37 anför Moderata samlingspartiet att det är riktigtatt utöka arbetsmarknadsutbildningen i det nuvarande konjunkturläget, men anseratt detta skall kunna åstadkommas genom omfördelning inom AMS ramar. Utskottetåterkommer senare i betänkandet till frågor rörande finansieringen av denutökade arbetsmarknadsutbildningen.Arbetsmarknadsutskottet anser i sitt yttrande (AU3y) att regeringensförslag beträffande omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen bör godkännas avriksdagen.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets inställning och föreslåratt godkänner den av regeringen föreslagna omfattningen avarbetsmarknadsutbildningen (avsnitt 10, yrkande 6).UtbildningsbidragRegeringen föreslår i propositionen (s. 115) att systemet medutbildningsbidrag med lånedel som gäller för deltagare iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet samt förungdomar som deltar i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildningtas bort fr.o.m. den 1 januari 1995.De nu gällande reglerna, vilka infördes , innebär att destuderande får av utbildningsbidraget som bidrag och får ansöka omåterstoden, , i form av lån. Erfarenheterna av detta system visar bl.a.att vissa studerande väljer att behålla det mer förmånligaarbetslöshetsunderstödet och avstår från utbildning.Mot denna bakgrund bör lånesystemet slopas, anser regeringen, och föreslårgenom ett särskilt lagförslag att lagen (1993:719) om särskilt studielån förden som genomgår arbetsmarknadsutbildning upphävs fr.o.m. den 1 januari 1995.I propositionens lagförslag står det dock att den upphävda lagen skall gälla ifråga om arbetsmarknadsutbildning som har beviljats före den 1 januari 1995.Kostnaden för slopandet av lånereglerna beräknas till 621 miljoner kronorunder första halvåret 1995.Moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi1 yrkande 34 att mananser det vara fel att ta bort utbildningsbidrag med lånedel för deltagare iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Sammauppfattning redovisas av m.fl. (c) i motion Fi10yrkande 2.Arbetsmarknadsutskottet, som tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna, påpekar i sitt yttrande (AU3y) att knappt 4 300 personer befannsig i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet , dvs. en volym långt under den för innevarande resp. föregåendebudgetår planerade volymen (13 400 resp. 16 200). Det låga antalet tordedelvis kunna förklaras med att arbetslösa avstår från studier, därutbildningsbidraget innefattar en lånedel. De väljer att behållaarbetslöshetsersättning av ekonomiska skäl.Finansutskottet föreslår en förändring i övergångsregeln jämfört medlagsförslaget i propositionen (bilaga 1, s. 98), men har i övrigt inget atterinra mot arbetsmarknadsutskottets yttrande.I likhet med arbetsmarknadsutskottet anser finansutskottet att propositionensförslag kan ge lämpligare signaler till de studerande än dagens system.Finansutskottet anser att övergångsregeln i den av regeringen föreslagnalagen om upphävande av lagen (1993:719) om särskilt studielån för den somgenomgår arbetsmarknadsutbildning bör ges ett annat innehåll. Som framgår avpropositionen (s. 115) är avsikten med regeringens förslag att systemet medutbildningsbidrag med lånedel skall tas bort fr.o.m. den 1 januari 1995.Enligt vad utskottet inhämtat har avsikten varit att sådana äldre regler somrör återkrav och återbetalning skall fortsätta att gälla efter årsskiftet.Utskottet föreslår därför att lagen ändras i enlighet härmed. Den föreslagnalydelsen framgår av utskottets hemställan.Finansutskottet vill påpeka att den föreslagna ändringen av övergångsregelninte belastar anslaget med mer än vad som angetts i propositionen, dvs.621 miljoner kronor.Med den angivna ändringen föreslår finansutskottet att regeringens förslagtill lag om upphävande av lagen (1993:719) om särskilt studielån för den somgenomgår arbetsmarknadsutbildning bör antas av . Motionerna Fi1 (m)yrkande 34 och Fi10 (c) yrkande 2 bör avslås av riksdagen.StarthjälpI propositionen (s. 116) föreslås att en s.k. starthjälp, skall införas.Bidrag skall kunna utgå till en arbetslös som flyttar från hemorten för attarbeta på annan ort.Starthjälp skall kunna lämnas när arbetsförmedlingen medverkat tillplatstillsättningen och det inte är möjligt att dagpendla. Starthjälp lämnas inte vid en första anställning efteravslutad utbildning -- med undantag av genomförd arbetsmarknadsutbildning.Starthjälpen kan bidra till att den geografiska rörligheten ökar så att denstigande efterfrågan på arbetskraft bättre kan utnyttjas.Bidraget bör uppgå till . Omfattningen uppskattas till 15 000personer på årsbasis. Kostnaden för beräknas ipropositionen till 112,5 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet ställer sig i motion Fi1 yrkande 41 bakomregeringsförslaget att stimulera rörligheten men anser att förslaget omstarthjälp bör finansieras genom en omfördelning inom AMS verksamhetsområde.Utskottet återkommer senare i betänkandet till hur stödet till starthjälp skallfinansieras.Centerpartiet avvisar i motion Fi2 yrkande 5regeringens förslag om starthjälp, vilket i motionen kallas flyttbidrag tilldem som söker sig från de regioner som behöver stöd till de storabefolkningskoncentrationerna.Miljöpartiet anser i motion Fi5 yrkande 29 att starthjälp skulle varaslöseri med statens resurser.I motion Fi10 yrkande 5 uttalar m.fl. (c) attregeringsförslaget bör avvisas. Ute i regionerna behöver man behållaarbetskraften, inte minst de välutbildade och nyckelpersoner.Flyttlasspolitiken är enligt motionärerna förödande för de bygder som börjatsatsa på sin utveckling genom regionalpolitiska åtgärder.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (AU3y) regeringensförslag om starthjälp medan aktuella motioner avstyrks.Arbetsmarknadsutskottet anför att starthjälpen bör kunna fungera som ettbidrag till en person som överväger att ta anställning på en ny ort. En vanligsituation kan tänkas vara att en arbetslös är orolig för att inte rentekonomiskt kunna klara av situationen med dubbla hushåll under enövergångsperiod. Bidraget ger då viss täckning för merkostnaderna under tidenfram till den första avlöningen på den nya orten.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande. påpekar är inte syftet med förslaget en"flyttlasspolitik" som får människor att lämna regionerna utan en hjälp tillde arbetslösa som själva kan tänka sig att ta arbete på annan ort menkänner oro för de ekonomiska konsekvenserna. Syftet är att få till stånd enbättre överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan på arbete. Med en ökadgeografisk rörlighet kan den stigande efterfrågan på arbetskraft bättreutnyttjas samt inflationsdrivande flaskhalsproblem motverkas. Finansutskottetvill framhålla att starthjälp kan utgå även när någon vill flytta till merglest befolkade landsdelar. Detta kan underlätta för företag i glesbygd attrekrytera folk med specialkunskap och därigenom bidra till att företagsamhetenkan utvecklas i alla delar av landet.Finansutskottet föreslår att anta propositionens förslag omstarthjälp (avsnitt 10, yrkande 9) samt avslå Fi2 (c) yrkande 5, Fi5 (mp)yrkande 29 samt Fi10 (c) yrkande 5.Anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI propositionen (s. 117) sammanfattas kostnaderna för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Dessa finansieras dels över anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2), dels över Arbetsmarknadsfonden samtanslag på och Utbildningsdepartementetshuvudtitlar. I detta sammanhang behandlar finansutskottet kostnader föråtgärder som belastar anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Det utökade antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen (755 miljonerkronor), återgång till full dagpenning i utbildningsbidraget (621 miljonerkronor) samt införande av starthjälp (112,) beräknas medföraen ökad belastning på ca för första halvåret 1995.Kostnaderna för det föreslagna investeringsprogrammet exkl. väginvesteringarnaberäknas till . De medel som anslagits tillungdomspraktik överstiger de medel som beräknas för den nya åtgärdenungdomsintroduktion plus medel för arbetslösa ungdomar (med ca1 ). Sammantaget innebär de olika posterna att ytterligare3 bör anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderpå tilläggsbudget för /95 under tionde huvudtiteln.I motion Fi1 (m) yrkande 37 föreslås att arbetsmarknadsutbildningen börtilldelas mer resurser, vilket enligt motionärerna bör åstadkommas genom enomfördelning av den anslagsram som AMS diponerar. I yrkande 41 i samma motionföreslås att det i propositionen föreslagna flyttstödet -- starthjälp -- börfinansieras på samma sätt.Som en konsekvens av att man i motion Fi1 (m) avvisar det föreslagnainvesteringsprogrammet samt föreslår att en ökad satsning påarbetsmarknadsutbildning skall finansieras genom omfördelning inomA 2-anslaget, avstyrker motionären i yrkande 44 propositionens förslag attunder innevarande budgetår tillföra A 2-anslaget ytterligare drygt3 miljarder kronor.Arbetsmarknadsutskottet anser i sitt yttrande (AU3y) att det avregeringen begärda beloppet bör beviljas. Motionen avstyrks av utskottet.Kulturutskottet avstyrker i sitt yttrande (KrU4y) Moderatasamlingspartiets motion.Finansutskottet har i det föregående i huvudsak ställt sig bakomregeringens förslag vad gäller åtgärdsvolymer och åtgärdsutformning. Utskottethar vidare avstyrkt olika motionsförslag som har en annan syn på omfattningenoch utformningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna än regeringen ochutskottet har. Ej heller kan utskottet godta den finansiering av vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreslås i motion Fi1 (m). Motionärernaföreslår att åtgärderna skall finansieras inom ramen för A 2-anslaget. Detförutsätter att någon annan verksamhet som finansieras från detta anslagbegränsas. Eftersom motionärerna inte pekar ut någon sådan nedskärning kan intederas förslag ses som ett realistiskt finansieringsalternativ.De förändringar i regeringens förslag som utskottet föreslår inomarbetsmarknadspolitiken och som berör medelsberäkningen gäller avslag påförslaget att avskaffa akademikerpraktiken fr.o.m. samtmodifieringar av förslaget om ungdomsintroduktion.Ändringarna i regeringens proposition har finansutskottet gjort på förslag avarbetsmarknadsutskottet som tillstyrker att det till anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder bör anvisas ytterligare3 på tilläggsbudget för innevarande budgetår.I konsekvens härmed anser finansutskottet sålunda att det av regeringenbegärda beloppet (avsnitt 10, yrkande 13) bör beviljas. Motion Fi1 (m)yrkandena 37, 41 och 44, bör avslås av riksdagen.UtbildningsvikariatRegeringen föreslår i propositionen (s. 115--116) att omfattningen avutbildningsvikariat ökas med 5 000 till 20 000 fr.o.m. den1 . Åtgärden innebär att arbetsgivaren får göra ett avdrag påarbetsgivaravgiften med per dag för vikarie som anvisas frånarbetsförmedlingen. Förslaget beräknas kosta och belastar arbetsmarknadsfonden i form av minskadeavgiftsinkomster.Moderata samlingspartiet avvisar i motion Fi1 yrkande 39 regeringensförslag att lägga mer resurser på utbildningsvikariat.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionen. anför att uppgår volymen inomåtgärden utbildningsvikariat till ca 15 600 platser. Under den tiden åtgärdenhar funnits, , har volymen långsamt ökat.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till AMS skrivelse till regeringen den24 enligt vilken utbildningsvikariaten i huvudsak omfattarungdomar. Vidare gör AMS bedömningen att inriktningen bör vara att öka volymenutbildningsvikariat i den privata sektorn. har konstaterats att överhälften av deltagarna har bestått av kvinnor.Finansutskottet har inget att erinra mot arbetsmarknadsutskottetsyttrande. Utbildningsvikariat har visat sig vara ett effektivt sätt att höjakompetensen hos de anställda. Kompetenshöjande åtgärder är viktiga, ochfinansutskottet föreslår att med avslag på motion Fi1 (m)yrkande 39 godkänna vad regeringen förordar om omfattningen avutbildningsvikariat (avsnitt 10, yrkande 8).Omfattningen av ALUI propositionen (s. 116--117) föreslår regeringen att ALU-verksamhetenminskas i omfattning fr.o.m. . inriktas ifortsättningen mot miljö- och kultursektorn.ALU beräknades kompletteringsproposition omfatta i genomsnitt 75000 personer under /95. När företagen nu har börjatatt nyanställa beräknar regeringen antalet personer i ALU till 25 000 personeri genomsnitt under . Verksamheten kommer därefteratt successivt trappas av.Moderata samlingspartiet anför i motion Fi1 yrkande 40 i denna del attregeringens bedömning av vad som är en rimlig neddragning av antaletALU-platser inte är realistisk. ALU är ett kostnadseffektivt sätt attunderlätta för arbetslösa att upprätthålla anknytningen till arbetslivet.Miljöpartiet anser i motion Fi5 yrkande 34 att det är för tidigt attskära ner ALU-satsningen. Satsningen bör få fortgå ytterligare ett år.Centerpartiet anför i motion Fi2 och Fi10 att det är fel att som förändra förutsättningarna för ALU-verksamheten.Även i motion Fi3 (fp) yrkande 12 i denna del framhålls att den, sommotionärerna ser det, kostnadseffektiva inriktningen av arbetsmarknadspolitikenbibehålls.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yrkande (AU3y) regeringensförslag om omfattningen av ALU-verksamheten. Motionsyrkandena från Moderatasamlingspartiet och avstyrks. påpekar tidigare varnat för ALU:s undanträngning av ordinarie jobb och snedvridningav konkurrensen.Finansutskottet har inget att erinra mot vad arbetsmarknadsutskottetanfört. I likhet med arbetsmarknadsutskottet noterar finansutskottet att ALUinte används upp till den budgeterade volymen. När konjunkturen går upp minskarbehovet, och i och med det ljusnande konjunkturläget är det viktigt att inriktaarbetsmarknadspolitiken mot utbildnings- och rekryteringsåtgärder.Finansutskottet föreslår att med avslag på motionerna Fi1 (m)yrkande 40 i denna del, Fi3 (fp) yrkande 12 i denna del och Fi5 (mp) yrkande34 bifaller propositionens förslag om omfattningen av ALU-verksamheten.ALU-delegationenGeorg () föreslår i motion Fi15 att ALU-delegationensverksamhet avvecklas med hänsyn till att antalet föreslås minskastill 25 000. För de insatser som fortfarande behövs har AMS erfarenhet ochkompetens.I sitt yttrande (AU3y) om motion Fi15 (s) uttryckerarbetsmarknadsutskottet att neddragningen av ALU-volymen motiverar enorganisatorisk anpassning. En avveckling bör dock organiseras på ett sådantsätt att den erfarenhet som finns samlad hos ALU-delegationen -- bl.a. påmiljö- och kulturområdet -- bör kunna tillvaratas under det kommande halvåret.Arbetsmarknadsutskottet framhåller att vad som anförts i yttrandet medanledning av motion Fi15 bör ges regeringen till känna.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning och menar atten översyn av ALU-delegationen är rimlig när verksamheten nu skärs ner.Finansutskottet föreslår att som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört med anledning av motion Fi15 (s).KomvuxRegeringen redovisar i propositionen (s. 114) att antalet platser ikomvux genom omfördelning av befintliga medel kan utökas med ca 13 000 platserunder . Förslaget bör enligt regeringen täcka föreliggandebehov av ytterligare platser i komvux. I propositionen föreslås dock attregeringen bemyndigas att, vid behov, utöka antalet platser ytterligare inomkomvux för arbetslösa.Skälet till att en sådan omfördelning kan göras är att det enligt Skolverketsberäkningar blir platser över inom tredje året i gymnasieskolan och attutbildningscheckarna inte kommer att utnyttjas fullt ut.Regeringen föreslår därför att skall godkänna vad regeringenförordar om att vid behov utöka antalet utbildningsplatser inom komvux förarbetslösa under /95.Moderata samlingspartiet motsätter sig i motion Fi1 yrkande 38 attresurser avsedda till platser för det tredje året i gymnasiet och tillutbildningscheckar överförs till kommunerna för deras eget ansvarsområde, idetta fall vuxenutbildningen.Utbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU3y) att finansutskottetbör föreslå att med avslag på motionen godkänna vad regeringenförordat.Utbildningsutskottet anför att för att uppnå flexibilitet skall Skolverketkunna göra omfördelningar mellan utbildningsplatserna i gymnasieskolan och inomkomvux, men även mellan dessa utbildningar och utbildningar som finansierasgenom utbildningscheckar. Av regleringsbrevet för innevarande budgetår framgåratt inriktningen för platsfördelning är 26 100 extra platser igymnasieskolan, 20 000 extra platser i komvux och 8 000 nya platser medutbildningscheck.Utbildningsutskottet har erfarit att enligt beräkningar kommersamtliga 20 000 beräknade extra platser i komvux att tas i anspråk. Däremotkommer inte samtliga platser inom de andra två här aktuella utbildningsformernaatt kunna påbörjas. uppskattar att 3 500 platser för tredje året igymnasieskolan och 4 300 platser finansierade med utbildningscheckar intekommer att kunna utnyttjas. Enligt verkets uppfattning kan de outnyttjaderesurserna finansiera15 500 platser i komvux.Vidare har utbildningsutskottet erfarit att avser att inom ramenför sin uppföljning och utvärdering samla in underlag för att kunna bedömatillgång och efterfrågan på sådana komvuxplatser som inte finansieras medsärskilt anvisade medel. Verket räknar med att kunna lämna enredovisning av den undersökningen.Finansutskottet instämmer i utbildningsutskottets bedömning och villframhålla att det är viktigt att anvisade medel för utbildningsplatser användspå ett så effektivt sätt som möjligt för att söka motverka arbetslösheten.Finansutskottet föreslår att godkänna vad regeringen förordar omatt vid behov utöka antalet utbildningsplatser i komvux för arbetslösa /95 (avsnitt 10, yrkande 7) samt avslå motionen Fi1 (m)yrkande 38.VuxenstudiestödRegeringen föreslår i propositionen (s. 114) att till Vuxenstudiestödm.m. på tilläggsbudget anvisas ett reservationsanslag på 342 miljonerkronor. Skälet till att antalet särskilda vuxenstudiestöd för arbetslösa(svuxa) kan behöva ökas är bl.a. omfördelningen av medel till komvux.I motion Fi1 yrkande 43 avvisar Moderata samlingspartiet regeringensförslag.Socialförsäkringsutskottet (SfU6y) tillstyrker regeringens föreslagnamedelsanvisning och avstyrker bifall till motionen.Finansutskottet föreslår att godkänna regeringens förslag(avsnitt 10, yrkande 12) att till Vuxenstudiestöd m.m. på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /95 anvisa ett reservationsanslag på342 . Motion Fi1 (m) yrkande 43 bör avslås av riksdagen.FolkbildningRegeringen föreslår i propositionen (s. 114--115) att Folkbildningsrådettillförs ytterligare motsvarande ca 1 200 utbildningsplatserinom folkbildningen för arbetslösa . Regeringenframhåller i propositionen att folkbildningen är en lämplig studieform förmånga människor. och folkhögskolor utgör därför ett värdefulltkomplement till den allmänna vuxenutbildningen.I propositionen begärs att regeringen bemyndigas att omfördela medel frånanslaget Försöksverksamhet med trainee-utbildning till anslaget Bidrag tillfolkbildning, båda anslagen under åttonde huvudtiteln.Enligt Moderata samlingspartiets motion Fi1 yrkande 42 är regeringensförslag att omfördela medel till folkhögskolor och folkbildning på bekostnad avtrainee-utbildningen olyckligt. I motion Fi5 yrkande 35avstyrks regeringens förslag. I motion Fi10 yrkande 6 framhåller ElvingAndersson m.fl. (c) att trainee-utbildningen kan ge den enskilde möjlighet attpå eget initiativ skaffa sig kompetens för ett jobb och motionärerna motsättersig därför att verksamheten läggs ned.Utbildningsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (UbU3y) regeringensförslag och avstyrker motionerna.Utbildningsutskottet vill i sitt yttrande fästa finansutskottetsuppmärksamhet på att anslaget Försöksverksamhet med trainee-utbildning /95 är lägre än de som regeringen vill skalltillföras anslaget Bidrag till folkbildningen. Enligt regleringsbrevetanvisades för innevarande budgetår till försöksverksamhet medtrainee-utbildning motsvarande 1 000 utbildningsplatser. Enligt inhämtaduppgift från menar regeringen att böromfördelas från anslaget Försöksverksamhet med trainee-utbildning och överförastill folkbildningsanslaget. Resterande belopp, , bör tillförasanslaget som nya medel. Den föreslagna omfördelningen skulle enligtUtbildningsdepartementets beräkningar innebära att medel motsvarande ca200 platser (ca ) kan behållas på anslaget förtrainee-utbildning.Utbildningsutskottet har inget att erinra mot den av regeringen föreslagnaomfördelningen av medel för utbildningsplatser. Mot bakgrund av vad som anförsi motionerna vill utskottet stryka under att den föreslagna åtgärden inte skallinnebära att försöksverksamheten med trainee-utbildning avvecklas.