bet · GH01SkU34 · 1994-04-21 00:00:00 — beträffande lagförslag i motsvarande delatt med avslag på motionerna 1993/94:Sk617,1993/94:Sk620 yrkandena 1 och 2, 1993/94:Sk630 och1993/94:N431 avslår utskottets hemställan beträffandevindkraft och som en följd härav ändrar utskottets lagtext påså sätt att förslagen om ändring i 2 och 25 §§ lagen(1957:262) om allmän energiskatt utgår.3. Sänkt skatt på nya bilar (mom. 13)(nyd) hardels anfört följande:För varje ny bil som ersätter en gammal minskar utsläppen avde skadliga ämnena kväveoxid (NO), kolväten (HC) och koloxid(CO) med vid normal drift. Trafiksäkerhetenvinner på att vi får en större andel nya bilar på våra vägar.Nyare bilar är säkrare vid olyckor. Har de dessutom luftkuddeblir skillnaden än mer påtaglig. Allt talar för att allaskulle tjäna på att nybilsförsäljningen får ny fart. Och detgår att få till stånd en sådan utveckling.Ett sätt är att höja bilskrotningspremien. Höjningen kan görastemporär. En finansiering via bilskrotningsavgiften börundvikas eftersom detta kan motverka den ökning avbilförsäljningen som är önskvärd.Regeringen bör få i uppdrag att utreda saken och skyndsamtåterkomma med ett förslag om en höjd bilskrotningspremie.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande sänkt skatt på nya bilaratt med anledning av motion 1993/94:Sk624 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.4. Inblandning av alkoholer (mom. 19)(nyd) hardels anfört följande:Fördelen med biobaserad etanol och metanol som ersättning fördiesel och bensin är att detta minskar koldioxidutsläppen. Omden nuvarande bensinskatten på etanol och metanol på 80 öreper liter tas bort så skulle det vara möjligt försvenskproducerad biobränslebaserad etanol och metanol attkonkurrera på drivmedelsmarknaden.En sådan åtgärd ligger också i linje med EU:s målsättning omen maximal skatt på biobränslen om av skattesatsen förfossila bränslen.Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag i enlighetmed det anförda.dels vid moment 19 hemställt19. beträffande inblandning av alkoholeratt med anledning av motionerna 1993/94:Sk649,1993/94:T223 yrkande 6, 1993/94:N245 yrkande 4 och1993/94:N420 yrkande 1 hos regeringen begär ett förslag ienlighet med vad som ovan anförts.5. Reklamskatten (mom. 22), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Genom den nya marksända TV-kanalen och utbyggnaden avkabelnäten för TV-sändningar har den till svensk publikriktade TV-reklamen redan fått en betydande omfattning. Numerafinns också radiostationer som finansieras genom reklaminslag.Reklaminslag i radio och TV är undantagna från reklamskatt,medan reklam i tidningar och tidskrifter samt på biograferbeskattas. Denna bristande likformighet kommer att bli alltmerbesvärande i takt med att TV- och radioreklamen växer iomfattning. Enligt vår mening bör reklamskatt därför också tasut för radio- och TV-sänd reklam.Att TV-reklam inte beskattats har bl.a. motiveratsmed svårigheterna att beskatta utländska satellitsändningar.Motsvarande problem finns emellertid även när det gällertidningar och tidskrifter. Enligt vår mening bör detta problemkunna lösas genom att rätten till inkoppling till kabelnätvillkoras till att det programansvariga företaget redovisaroch inbetalar reklamskatt för sändningar som är särskiltriktade till svensk publik.Den undre gränsen för skattskyldighet bör sättas så attideellt bedriven föreningsradio/TV med begränsadereklamintäkter inte berörs av beskattningen.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om reklamskatt påTV- och radiosänd reklam i enlighet med det anförda.Annonstidningar och annonsblad är vanligt förekommande.Det handlar dels om tidningar i någon form, där annonsvolymenär så omfattande att den klassas som annonstidning, delsannons- eller reklamblad, som enskilda affärsmän elleraffärskedjor ger ut. Dessa former för marknadsföring av varoroch tjänster ökar kraftigt i omfattning.När merparten av annonserandet ägde rum i dags-, vecko- ellermånadstidningar som till övervägande del innehöllredaktionellt material, var det mycket lättare att kontrolleravilka som sålde annonser och därmed var skyldiga att betalareklamskatt. Tidningarna var ofta kända och fanns på mångaplatser i samhället. I en situation med en växande flora avtidningar och blad som övervägande innehåller annonser och somkanske också utges oregelbundet och enbart till hushållen,blir det med nuvarande ordning svårt att tro att staten får inskatt i full omfattning.Det är viktigt att upprätta en hög betalningsmoral även pådetta område. Förutsättningarna för detta är attanmälningsförfarandet fungerar och att det finns enkontrollverksamhet som gör att skattelagstiftningen efterlevs.Riksdagen bör vidare som sin mening ge regeringen till kännaatt rutiner och system för tillämpning och kontroll på dettaområde bör ses över och att regeringen vid behov bör återkommamed förslag till lagändringar.dels vid moment 22 hemställt22. beträffande reklamskattenatt med bifall till motionerna 1993/94:Sk353yrkande 25 och 1993/94:Sk634, med anledning av motionerna1993/94:Sk352 yrkande 47 och 1993/94:Sk651 och med avslagpå motion 1993/94:Sk637dels hos regeringen begär förslag om reklamskatt på TV-och radioreklam enligt ovan,dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts om behovet av att se över tillämpning och kontroll.6. Reklamskatten (mom. 22)(nyd) hardels anfört följande:Reklamskatten snedvrider konkurrensen genom att tryckt reklambeskattas medan reklam i TV och radio är obeskattad.Skattebelastningen är också högre för trycksaker än förpressen och olika inom pressen. Reklamskattens negativapåverkan på mediemarknaden ökar genom TV-reklamens starkaexpansion, tillkomsten av radioreklam samt slopadgränskontroll.Reklamskattelagen är dessutom svårtolkad, oöverskådlig ochsvår att följa i praktiken. Lagen är så komplicerad att denöppnar för godtycke, och den är i praktiken omöjlig attövervaka på ett rimligt sätt.Reklamskatten har enligt min mening så stora nackdelar att detnu framstår som klart att den bör avskaffas.dels vid moment 22 hemställt22. beträffande reklamskattenatt med bifall till motion 1993/94:Sk637 och medavslag på motionerna 1993/94:Sk352 yrkande 47,1993/94:Sk353 yrkande 25, 1993/94:Sk634 och1993/94:Sk651 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts i denna del.7. Reklamskatt på efternamnsuppgifter (mom. 23)(nyd) hardels anfört följande:Ett särskilt orimligt inslag i den nuvarande lagen omreklamskatt är att den som måste betala extra för att fåuppgiften om sitt telefonnummer införd också under makens namnskall drabbas av reklamskatt.Reklamskatt bör inte utgå för efternamnsuppgifter. Det anfördabör som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 23 hemställt23. beträffande reklamskatt på efternamnsuppgifteratt med bifall till motion 1993/94:Sk605 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts i denna del.8. Bekämpningsmedel (mom. 27), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Prisregleringsavgifterna på bekämpningsmedel har haft enviktig miljöfunktion, och det är förvånande att regeringenavskaffat dem utan någon motsvarande höjning av miljöavgiften.Vi anser att miljöavgiften på bekämpningsmedel bör höjas till30 kr per dos.Detta skulle bidra till en minskad användning avbekämpningsmedel och ge en förstärkning av statensfinanser. Tillsammans med de avgifter som vi föreslår påhandelsgödsel ger avgiften en inkomst på 400 miljoner kronor.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad vianfört om en höjning av avgiften på bekämpningsmedel.dels vid moment 27 hemställt27. beträffande bekämpningsmedelatt med bifall till motion 1993/94:Jo233 yrkande12 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.9. Handelsgödsel (mom. 28), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Kadmium kan hos människan ansamlas i njurarna och kan även gegenetiska skador. Det är därför viktigt att minskakadmiumbelastningen på människor och miljö. Större delen avvårt intag av kadmium sker via födan.Vi anser att en avgift på kadmium som börjar utgå vid 50 gper ton fosfor riskerar att bli verkningslös.Genomsnittshalten ligger på mellan 60 och /tonfosfor, och i den handelsgödsel som såldes av kooperationenunder var genomsnittshalten /ton. Avgiften bör istället börja utgå vid per ton fosfor.Prisregleringsavgiften på fosfor avskaffades ochden sammanlagda avgiften har därmed sänkts från /kgtill /kg. När avgiften var som högst uppgick den till4,/kg. har både och högrefosforavgifter än . Höga avgifter på fosfor, insatserför rådgivning m.m. har mer än halverat fosforanvändningensedan år 1980. Det finns enligt vår mening anledning attfortsätta denna prispolitik och vi anser att avgiften påfosfor bör återinföras och bestämmas till per kg.Avgiften på kväve bör höjas till per kg.Vad vi anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 28 hemställt28. beträffande handelsgödselatt med bifall till motion 1993/94:Jo233 yrkande12 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.10. Alkohol och tobak (mom. 29)(nyd) hardels anfört följande:Den totala skatteinkomsten på starksprit, vin och öl låg 1993på ca . Denna skatt bör sänkas av två skäl:För det första att vi med stormsteg närmar oss EU och därförbör anpassa oss till denna marknad. Detta medför i sin tur attvi kan konkurrera med utlandet och behålla försäljningen avspritdrycker inom landet och därigenom får behållaskatteintäkterna inom landet.För det andra att den illegala marknaden av spritdryckerminskas genom en skattesänkning och staten då inte förlorarskatte- och momsinkomster. Nya undersökningar visar att dets.k. mörkertalet ligger av den totalakonsumtionen. Vad som också kan nämnas är att hembränd alkoholkan vara direkt farlig. Likaså har den ryska maffian kommit ini den svenska marknaden främst då genom att handla illegaltmed alkohol. Detta medför troligen att prostitution,narkotikahandel, illegal vapenhandel samt grova våldsbrottkommer att öka eftersom den beryktade ryska maffian inte skyrnågra som helst medel.Sverige bör anpassa alkoholskatterna till EU. Annarsfinns det stor risk för att gränshandeln ökar lavinartat närvi är med i EU. Detta skedde ju i där det förekom import av danskt öl från . Denna import av ölskadade förvisso inte de danska ölproducenterna men den danskastatskassan led svårt. Detta har den danska regeringen insettoch anpassat skatten på öl till samma nivå som Tyskland.Ny demokrati anser att man i förebyggande syfte, innan maninför försäljning av vin och starköl i livsmedelsbutiker m.fl.försäljningsställen samt innan man sänker skatten radikalt,måste starta en intensiv, målriktad utbildning av ungdomar iskolorna om alkohol, dess skador och kostnader orsakade avskadorna, samt driva en upplysningskampanj i samtligamassmedia med samma inriktning, dvs. att få medborgarnamedvetna om alkoholens verkningar och de kostnader somuppkommer genom missbruk. Staten bör även satsa stora resurserpå att utbilda människor verksamma inom sjukvården,socialvården och andra instanser som tar hand om de personersom redan råkar vara alkoholister eller är på väg att bli detså att de kan få adekvat vård resp. hjälp att komma ur sittalkoholberoende.Genom utbildning undviker man många problem, onödiga åtgärderoch undersökningar av befintliga skador hos personer ialkoholistens omgivning som man kan elimineramänskligt lidande. En sådan satsning gjordes i denkanadensiska delstaten före ett frisläppande avalkoholförsäljningen (från ca 750 till nästan 12 000försäljningsställen) med ett mycket gott resultat. Antaletalkoholister ökade inte utan tvärtom minskade liksomförbrytelser som kan sättas i samband med alkoholmissbruk.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 29 hemställt29. beträffande alkohol och tobakatt med anledning av motionerna 1993/94:Sk616yrkandena 1 och 2, 1993/94:Sk635 och 1993/94:So272 yrkande2 och med avslag på motion 1993/94:Sk352 yrkandena 37 och 38som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.Särskilda yttranden1. Industrins energiskatter (mom. 7), , , ,, och (alla s) anför:Vi har tidigare motsatt oss den omläggning av industrinsenergiskatter som genomförts och sominnebär att de särskilda reglerna om nedsätttning förkonkurrensutsatt och energiintensiv industri ersatts medslopad energiskatt och lägre koldioxidskatt för helatillverkningsindustrin. Vi anser att en så kraftig ochgenerell nedsättning av industrins energiskatter är alltförkostsam och riskerar miljömålen för energibeskattningen.Vi har inte ändrat vår ståndpunkt i denna fråga men har idagsläget inte något yrkande i denna del.2. Förpackningsskatten (mom. 25), , , ,, och (alla s) anför:Med hänsyn till att det införts ett system medproducentansvar för förpackningar anser vi attförpackningsskatten har förlorat sin betydelsesom ett verkningsfullt instrument i miljöpolitiken. Närskatten avskaffades motsatte vi oss detta därför att förslagetinte var finansierat, och vi begärde att regeringen skulleåterkomma med ett nytt finansierat förslag om skattensavskaffande.Vi anser inte att det finns anledning attöverväga att återinföra en skatt på förpackningar. Vi hardärför inte något yrkande i denna del.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Skatteväxling (mom. 1)En skatteväxling bör genomföras som innebär höjd skatt påenergi och sådan produktion och konsumtion som påverkar miljönnegativt. Detta innebär bl.a. ökade skatter på koldioxid,kväve och svavel liksom andra åtgärder som avgifter påklorerade organiska ämnen, på arsenik och krom, förpackningaroch sådant avfall som bränns eller deponeras. Inkomsterna böranvändas för att sänka skatten på arbete. Detta kan ske genomatt arbetsgivaravgifterna sänks eller genom sänkt moms påtjänsteproduktion.I motion Sk607 redovisas riktlinjer och branschspecifikaförslag som bör beaktas av den kommission som regeringenbeslutat tillsätta. Med hänsyn till läget på arbetsmarknadenoch då en skatteväxling kan bidra till nya arbeten är detviktigt att kommissionens arbete påskyndas.Det anförda bör ges regeringen till känna.Internationellt samarbete (mom. 2)Med en ökad global handel följer ökade godstransporter. Det ärviktigt att dessa transporter får bära sina miljökostnader.Sverige bör därför ta initiativ till ett internationelltinförande av en koldioxidskatt.Kraftvärme, industrileveranser, råtallolja och cement- ochkalkindustri (mom. 3--6)Jag ansluter mig i denna del till hemställan iSocialdemokraternas reservation 1.Industrins energiskatter (mom. 7)gick emot de kraftiga skattesänkningarna påindustrins energiförbrukning. En uthållig industripolitik kaninte bygga på att industrin skall stimuleras med låga priserpå el eller andra energikällor. Det är riktigt att de svenskaenergiskatterna för industrin var höga men detta kompenseradesav att de svenska elpriserna var och är mycket låga vid eninternationell jämförelse.Miljöskäl och resurshushållningsskäl talar för ettåterställande av industrins energiskatter. Genom devalveringenhar exportindustrins konkurrenskraft förstärkts med mellan 15och . Till detta kommer sänkta arbetsgivaravgifter ochåterhållsamma löneavtal.Beslut bör nu fattas om ett återställande avenergiskatteuttaget för industrin. En delvis återställdskattebelastning på industrin från , dvs. /95, kan beräknas ge skatteinkomster på 3miljarder kronor. Detta bör ske genom att industrin åter fårerlägga full skatt på elektrisk kraft, samt genom ett delvisåterinförande av den allmänna energiskatten på övrigabränslen. Industrins energiskatt för övriga bränslen börsättas så att den motsvarar hälften av den allmänna nivån. Detgenerella taket för industrins energiskatter fastställs till1,av försäljningsvärdet med möjlighet för regeringen attmedge ytterligare nedsättning.Nettointäkten för den återinförda skatten på el kan beräknastill . Inkomsten från den delvisåterinförda allmänna energiskatten på övriga bränslen kanberäknas till . Summa 3 030 miljonerkronor.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till återställdenergibeskattning för industriell produktion och om höjd skattpå elektrisk kraft.Trafikområdet (mom. 12)En rad forskningsresultat visar att vägtrafiken inte betalarde externa kostnader som den orsakar i form avträngseleffekter, olyckskostnader, slitage på infrastrukturensamt övriga miljökostnader.Utan att exakt låsa sig för med hur mycket, och hur snabbtskatterna på trafiken bör höjas, kan konstateraatt trafikskatterna och då främst skatten på bensin bör höjasunder . Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Det är också viktigt att priset på fossila bränslen utvecklasi en sådan takt att investeringar i annan miljövänlig teknikkan vinna ett ökat marknadsutrymme. Principen om en indexeringav de miljörelaterade skatterna, bl.a. koldioxidskatten ochbensinskatten, är därför riktig. finns det skäl attbruka skatteinstrumentet så att prisnivån för fossila bränslenökar relativt andra bränslen. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Miljöklasser för nya fordon (mom. 14)För att stimulera till produktion och val av mer miljövänligafordon bör inte bara försäljningsskatten utan ocksåfordonsskatten eller en eventuell registreringsavgiftdifferentieras efter fordonets miljöklass. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Växling från fordonsskatt till drivmedelsskatt (mom. 15)Ny teknik och nyare fordon är avsevärt mer miljöanpassade änäldre fordon. En förnyelse av fordonsparken kommer därför attfå en positiv miljöeffekt. Ett styrinstrument som kanutnyttjas i detta syfte är en överflyttning från fordonsskatttill drivmedelsskatt. Således en skatteväxling därskatteuttaget minskas eller slopas på fordonet, och där dettakompenseras genom ett ökat skatteuttag på drivmedelssidan. Enutredning i syfte att klarlägga möjligheterna för en sådanövergång i skatteuttaget bör tillsättas. bör som sinmening ge regeringen detta till känna.Regional differentiering (mom. 17)Kostnaderna varierar mycket med avseende och rummet.Att köra en mil med bil i rusningstrafik i genererarmycket högre externa kostnader än att köra samma mil iglesbygd. Därför är det angeläget att preciseraskattebelastningen på vägtrafiken så långt det går ochrum.Den moderna datatekniken ger också dessa möjligheter.Vänsterpartiet föreslår i sin motion att en utredningtillsätts med uppgift att föreslå utformningen av en regionaltdifferentierad bensinskatt. I första hand bör dennadifferentiering utformas så att bensinskatten ökar i de trestorstadsregionerna. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Inblandning av alkoholer (mom. 19)Framställning av fordonsbränslen ur skogsråvara öppnarmöjligheter för bättre balans i koldioxidcykeln, minskadeutsläpp av NOX, mutagena kolväten och ämnen som genererarfotooxidanter. Forskning på detta område har gjort det möjligtatt redan nu bygga fullskaleanläggningar för produktion avfordonsbränsle. Restprodukten kan användas som energiråvara istor skala t.ex. för att ersätta kol och olja iprocessindustrin eller i kraftvärmeverk. Enbart i Norrbottenslän finns biomassa som kan användas i sådanenergiproduktion. I full skala skulle denna energiproduktionkunna ge ett väsentligt tillskott av nya arbetstillfällen.Tiden har kommit att göra större satsningar och prova dettasystem i större skala. Staten har ett ansvar att medverka isådana satsningar. För att stimulera efterfrågan på etanoleller alkoholderivat för inblandning i fordonsbränsle börregeringen utreda om den del som blandas in i bensinen kan halägre bensinskatt eller stödjas genom subventioneradupphandling.Miljöklassning av drivmedel (mom. 20)fick 1992 i uppdrag av regeringen attredovisa förslag till miljöklassning av bensin.Naturvårdsverket har också redovisat ett sådant förslag. Detinnebär att bensin som ger mindre utsläpp av kolväten,kväveoxider, svavelföreningar, cancerframkallande ämnen ochbly får en skattelättnad på 10 till litern. De minskadeinkomsterna förutsätts finansieras genom en allmän höjning avbensinskatten med litern.Förslaget har varit ute på remiss, men har inte föranlettförslag från regeringens sida. Enligt uppgifter beror detta påatt regeringen vill avvakta utvecklingen inom EU.Detta är inte tillfredsställande. En miljöklassning av dieselär redan genomförd. Oljeföretag, bl.a. , har tagitfram en produkt som svarar mot miljöklassningens krav.Riksdagen bör därför med det snaraste begära förslag frånregeringen om att införa en miljöklassning av bensin, så attsystemet kan träda i kraft , eller senast under1994.Motorsågsbensin (mom. 21)Eftersom den vanliga bensinen orsakade hälsobesvär hosskogsarbetare när den användes till motorsågar och röjsågarframtogs en speciell, mindrehälsovådlig motorsågsbensin. Behovet av specialbensin förskogsbruket kan beräknas till ca ,varav huvuddelen -- ca -- används inom detprivata skogsbruket. Den ringa kvantiteten innebär tillsammansmed speciella tillverkningskrav att specialbensinen blirdyrare att tillverka än vanlig motorbensin. Transport, lagringoch försäljning vid bensinstationerna kräver dessutomspeciella arrangemang som innebär ytterligare kostnader. Dethär innebär att den s.k. miljöbensinen för motorsågar i stortsett kostar dubbelt så mycket per liter som den vanligabensinen.Med tanke på de arbetsmiljö- och hälsoproblem som är förenademed en användning av vanlig bensin i skogsbruket är det högstönskvärt att till motorsågar och röjsågar använda denspecialgjorda bensinen. Då får självfallet inte priset bli enhämsko som hindrar en användning. i harbeslutat att från befria specialbensin avden typ som det här är fråga om från både bensin- ochCO2-avgift.En sådan avgifts- och skattebefrielse bör också vara möjlig iSverige. Vad som kan diskuteras är om befrielsen endast skallavse den användning som sker i skogsbruket eller om ävenanvändning i andra sammanhang skall komma i fråga. Det senareär väl en fråga som regeringen får överväga i samband med ettförslag om skattebefrielse för bensinen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Reklamskatten (mom. 22)Reklamskatt tas ut för trycksaker och för reklam i pressen menutgår inte på reklam i TV. Där betalar företaget i stället enkoncessionsavgift för rätten till markbundna sändningar medreklam. I övrigt utgår inte någon skatt på reklam i etermedia.Vänsterpartiet anser att reklamskatten kan höjas och breddast.ex. även till radio- och TV-kanaler med rätt att sändareklam. En snabbutredning för detta syfte bör tillsättas. Idirektiven skall ingå att lägga förslag så att intäkterna ökarmed . Detta torde vara möjligt bl.a.genom att bredda reklamskatten till nya media. börge regeringen detta till känna.Förpackningsskatten (mom. 25)Det producentansvar som genomförts för förpackningar börenligt min mening ses som en grundläggande åtgärd. För attkomma till rätta med de miljöproblem som förpackningarnaorsakar krävs ytterligare åtgärder.Förpackningsutredningen har i delbetänkandet (SOU 1990:85)Översyn av skatten på dryckesförpackningar lagt fram ettförslag om en differentierad skatt på dryckesförpackningar sombygger på att dessa rangordnas ur miljösynpunkt. Enligt minmening finns det inte någon anledning att låta frågan om endifferentierad skatt på förpackningar falla som en följd avatt det införs ett producentansvar.En differentierad skatt på dryckesförpackningar har en viktiguppgift att fylla som ett komplement till ett allmäntproducentansvar. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Bekämpningsmedel (mom. 27)Jag biträder Socialdemokraternas reservation.Handelsgödsel (mom. 28)Jag biträder Socialdemokraternas reservation.Alkohol och tobak (mom. 29)Folkhälsoskäl talar för en kraftig beskattning av dessaprodukter. Tobaksskatten har också höjts kraftigt. Medanledning av proposition 1993/94:25 beslöt attindexera såväl tobaks- som alkoholskatten. En förstärkning avstatskassan med för tobaksskatten och0,för alkoholskatten.För framtida budgetår kan överväga attgenomföra ytterligare höjningar av såväl alkohol- somtobaksskatten.