bet · GH01UbU8 · 1994-04-14 00:00:00 — Den påbörjade civilingenjörsutbildningen, somgenomförs i samverkan med , börpermanentas och få fasta forskningsresurser.En studie av förutsättningarna för etablering av ytterligare enteknisk högskola i landet bör omfatta såväl möjligheterna tillutveckling av samarbete mellan ochLinköpings universitet som möjligheterna att etablera en nyteknisk högskola i , anför motionärerna. -- Lokaliseringav civilingenjörsutbildning till föreslås imotion 1993/94:Ub628 (s). Motionärerna påpekar attMitthögskolan har den största tekniska utbildningssektornutanför de tekniska högskolorna och de större universiteten,och att den genom sin satsning på forskningsanknytning av delängre tekniska och naturvetenskapliga utbildningar som redanfinns där har bättre förutsättningar än någon annan av demindre och medelstora högskolorna för att startacivilingenjörsutbildning. Även motion 1993/94:T215 (s) yrkande5 förespråkar civilingenjörsutbildning vid . --Hela regionen västra skulle vinna på att detetablerades en ny teknisk högskola i , som är enort med mycket goda förutsättningar för att hysa en sådanhögskola, anförs det i motion 1993/94:Ub738 (s) yrkande 1.Fullständig civilingenjörsutbildning bör förläggas tillVästerås i både elektroteknik och maskinteknik, enligt motion1993/94:Ub685 (c). Efter hand bör även ytterligarecivilingenjörsprogram förläggas dit, anser motionärerna.Utskottet erinrar om att examensrätt för civilingenjörsexamenbeslutas av regeringen efter ansökan av resp. läroanstalt ochberedning av . Ingen av de fyra avmotionsyrkandena berörda högskolorna (,, och ) haransökt om sådan examensrätt. Regeringen anför i propositionen(s. 89) att beslut om nya examensrätter för yrkesexamina underpågående treårsperiod bör föregås av överväganden omexamensrätten skulle medföra resursanspråk av en avgörandeomfattning. Enligt regeringen bör erfarenheter ha vunnits aveffekterna av den nya studieordningen ochresurstilldelningssystemet, innan beslut fattas som eventuelltkan medföra ökade permanenta kostnader. Utskottet, som delardenna uppfattning, anser att bör avslå motionerna1993/94:Ub628, 1993/94:Ub675 yrkande 2, 1993/94:Ub685,1993/94:Ub738 yrkande 1, 1993/94:A413 yrkande 7 och1993/94:T215 yrkande 5.Ett grundläggande problem som hämmar möjligheterna att utökaden tekniska högskoleutbildningen är enligt motion1993/94:Ub715 (s) att alltför få ungdomar väljergymnasieskolans teknisk/naturvetenskapliga program. Ungdomarmed naturvetenskaplig bakgrund från gymnasieskolan behövs ocksåför t.ex. olika lärarutbildningar, vilket ytterligareaccentuerar behovet av att förmå fler ungdomar att välja dennautbildningsväg. Motionärerna, som har noterat att regeringenpåbörjat visst arbete på området, vill att regeringen förriksdagen skall redovisa en samlad strategi i frågan om attstimulera naturvetenskapliga/tekniska studier (yrkande 10).Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen (s. 28)redovisar flera initiativ som den tagit i syfte att ökarekryteringsbasen för naturvetenskapliga och tekniskautbildningar. och Verket för högskoleservice (VHS)har fått i uppdrag att inventera ochgenomföra åtgärder som långsiktigt kan öka ungdomars intresseoch förutsättningar för utbildningar med teknisk ochnaturvetenskaplig profil. Ett särskilt mål är att framför alltkvinnor skall stimuleras att söka till utbildningar inom dessaområden. För verksamheten vid vissa s.k. science centersställer regeringen stöd till förfogande inom ramen av 6miljoner kronor . Förnyad prövning avverksamheten aviseras inför /96. Vidare noterarutskottet att regeringen tillkallade enarbetsgrupp för att behandla frågor om kvinnligt och manligt iskolan. Arbetsgruppen har presenterat en delrapport, enantologi för kunskap och debatt, och kommer attslutföra sitt uppdrag . I den utvecklingsplan förskolväsendet som regeringen redovisat (skr.1993/94:183) sägs bl.a. att regeringen räknar med att inomnågra år ha underlag för en bedömning av om det finns anledningtill förändringar av det naturvetenskapliga programmet igymnasieskolan.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det intefinns anledning för att begära en sådan redovisningsom föreslagits i motionsyrkandet, vilket således bör avslås.En utökning av YTH (som motionärerna vill kallayrkeshögskolan) från dagens ca 1 000 platser till på sikt2 500 platser bör planeras, enligt motion 1993/94:Ub715(s) yrkande 3. För att skall kunna hävda sig i deninternationella konkurrensen är det, hävdar motionärerna,nödvändigt att såväl industrianställda som anställda inom olikaservicenäringar får möjligheter att utveckla sitt kunnande. YTHär en utbildningsform som har tillkommit just för dettaändamål.Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gällervikten av kompetenshöjning bland de yrkesverksamma. Det avUtbildningsdepartementet inledda arbetet med att utveckla enkompetensstrategi -- Agenda 2000 - är ett uttryck för detta.Utskottet erinrar om att högskolornas utbildningsutbud nu ihuvudsak beslutas på lokal nivå av resp. högskolestyrelse. Enviss central styrning sker genom krav på antalet avlagdaexamina omfattande minst 120 poäng (vid konstnärliga högskolorminst 80 poäng) samt på ett visst antal examinerade medcivilingenjörs-, läkar-, tandläkar-, grundskollärar- ochgymnasielärarexamen. Inom ett utbildningsområde, t.ex. dettekniska, sker ingen annan central styrning än den som ligger ikravet på antalet avlagda civilingenjörsexamina. För närvarandehar 15 universitet och högskolor rätt att utfärda yrkestekniskhögskoleexamen. Av motioner till detta framgår attåtminstone någon högskola utöver dessa planerar att anordnaYTH. Utskottet anser inte att det finns skäl att särskiltbegära att regeringen planerar en utbyggnad just avYTH-utbildningen. bör således enligt utskottetsmening avslå motion 1993/94:Ub715 yrkande 3.Vid föregående anförde regeringen att den barn- ochungdomspedagogiska utbildningen inom universitet och högskolorborde minska kraftigt mot bakgrund av att arbetsmarknadensbehov av personer med denna utbildning väntas minska under helaåterstoden av (prop. 1992/93:169 s. 47, bet. UbU14,rskr. Regeringen ansåg vidare att vissa högskolorlämpligen borde utvecklas i riktning mot den privata sektornoch näringslivet, medan deras utbildning inriktad mot denoffentliga sektorn borde minska. Detta gäller bl.a. högskolornai /, , /, /Ronnebyoch samt . Utbildningsuppdragen fördessa högskolor utformades i enlighet med detta. Riksdagenställde sig bakom regeringens förslag. När den nyahögskoleförordningen (1993:100) med examensordningenutfärdades, gavs examensrätt för barn- och ungdomspedagogiskexamen till de universitet och högskolor som tidigare haftfritidspedagog- och/eller förskollärarlinjen, med undantag förhögskolorna i /och samt Mälardalenshögskola. Dessa högskolor kompenserades med en utökning avresurserna inom områdena teknik, ADB, ekonomi och bör ges förutsättningar att snabbtkunna starta utbildning på barnomsorgsområdet, framhållsdet i motion 1993/94:Ub738 (s) yrkande 2. Sedan examensrättenfråntagits högskolan har verksamheten fortsatt i form avfortbildning. Institutionen vid arbetarockså med internationella kontakter och säljer kunnande påbarnomsorgsområdet till . Kompetensfrågan är det storaproblemet, sedan basen urholkats genom att grundutbildningentagits bort. En förbättrad arbetsmarknad kommer att ökaefterfrågan på barnomsorg, hävdar motionärerna. Det är därförenligt deras mening av största vikt att högskolaåter ges möjlighet att utfärda barn- och ungdomspedagogiskexamen.Utskottet har inhämtat att antalet antagna till barn- ochungdomspedagogisk utbildning genom den samordnade antagningenvia VHS har minskat mellan /93 ochinnevarande läsår. Enligt regeringens bedömning (prop. 1992/93:169 s. 60) borde en nedskärning med vad sommotsvarar av nuvarande kapacitet ske. De medel som idet nya styrsystemet står statsmakterna till buds för attpåverka utbildningsvolymen inom ett visst område är delsexamensordningen, dels utbildningsuppdragen. Genom en avvägningav vilket antal helårsprestationer inom olikautbildningsområden som läroanstalten kan få ersättning för,styrs i viss mån hur många studenter som resp. läroanstalt kananta till olika utbildningar. Utbildningsuppdragen för den nupågående treårsperioden har utformats för att svara mot enplanerad minskning av den totala utbildningsvolymen i landet pådetta område av den storleksordning som regeringen förordade.Det finns anledning att vänta att vissa högskolor kommer attminska sin antagning till denna utbildning ytterligare under denärmaste åren.Utskottet anser att de skäl som låg bakom att Mälardalenshögskola inte gavs examensrätt för barn- och ungdomspedagogiskexamen är bärande. bör därför enligtutskottets mening avslå motion 1993/94:Ub738 yrkande 2.Sju motioner tar upp frågan om examensrätt förgrundskollärarlinjens inriktning mot årkurserna 4--9. Motion1993/94:Ub664 (v) yrkande 1, 1993/94:Ub677 (s) yrkande 2 och1993/94:Ub688 (c) yrkande 1 avser Högskolan iGävle/. Motionärerna framhåller att dennahögskola, där det anordnas både barn- ochungdomspedagogisk utbildning och grundskollärarutbildning medinriktning mot årskurserna 1--7, har mycket godaförutsättningar att också anordna inriktningen mot årskurserna4--9. En samverkan skulle kunna ske mellan dessa treutbildningar. Det anförs att lärarkompetens finns, forsknings-och utvecklingsarbete har påbörjats och högskolan har byggt uppett kontaktnät för utbyte av såväl lärare som studenter. Enligtmotion 1993/94:Ub664 yrkande 2 bör /Sandvikentilldelas ytterligare medel /96 för att utvecklaoch starta denna utbildning. -- Motion 1993/94:Ub606 (m) avserHögskolan i , som enligt beslut skallöverföras i stiftelseform. Motionären anser att jämvikten ochjämbördigheten mellan de olika delarna av den blivandestiftelsehögskolan skulle upprätthållas bättre, omgrundskollärarutbildningen där kompletterades med inriktningenmot årskurserna 4--9. Detta utgör även en väsentligförutsättning för en effektiv organisation med gemensamtkompetensutnyttjande inom stiftelsehögskolan, enligtmotionären. -- Motionerna 1993/94:Ub646 (c), 1993/94:Ub649 (s)och 1993/94:T215 (s) yrkande 9 avser Mitthögskolan.Enligt de båda förstnämnda motionerna har mycketgoda förutsättningar att anordna denna utbildning, genom atthögskolan har tillgång på lektorskompetenta lärare inomsamtliga kärnområden för grundskollärarutbildning. Det finnsett stort rekryteringsbehov av grundskollärare med inriktningpå årskurserna 4--9 i och samt inorra . I motion 1993/94:T215 anges att utbildningenbör förläggas till , som är en av de fyra orter därMitthögskolan har kontinuerlig verksamhet.Utskottet hänvisar till att dessa tre högskolor har ansökt omexamensrätt för grundskollärarutbildning med inriktning motårskurserna 4--9, något som även motionärerna haruppmärksammat. Ansökningarna befinner sig underprövning hos . Utskottet ansluter sig, somnämnts i det föregående till vad regeringen (s. 89) anfört ombeslut om nya examensrätter för yrkesexamina under pågåendetreårsperiod.Vid sin behandling av propositionen om lärarutbildning anförde utskottet att om en närmare analys avlärarbehovet på visade att dimensioneringen av dendittillsvarande grundskollärarlinjen med inriktning påårskurserna 4--9 behövde ökas, utgick utskottet från atthögskolorna i och /skulle komma ifråga som lokaliseringsorter för nytillkommande platser (prop.1991/92:75, bet. UbU20 s. 57, rskr. Utskottet hänvisarvad gäller till vad som då anfördes. Högskolan iLuleå har redan tilldelats examensrätt för grundskollärarexamenmed denna inriktning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1993/94:Ub606, 1993/94:Ub646,1993/94:Ub649, 1993/94:Ub664, 1993/94:Ub677 yrkande 2,1993/94:Ub688 yrkande 1 och 1993/94:T215 yrkande 9.Examensrätt för specialpedagogexamen bör enligt motion1993/94:Ub677 (s) yrkande 4 ges till Högskolan iGävle/. Motionärerna påpekar attspecialpedagogutbildning numera inte anordnas någonstans iUppsala universitets region, samt att ett problem är attalltför få lärare söker till utbildningen på de fyra orter ilandet där den nu finns. Detta talar enligt deras mening föratt utbildningen bör etableras även vid iGävle/, som tidigare haft speciallärarutbildning ochsom har god kompetens på området.Utskottet erinrar om att frågan om examensrätt avgörs avregeringen efter ansökan från läroanstalten och prövning genomKanslersämbetet. Enligt vad utskottet inhämtat har Högskolan iGävle/inte ansökt om examensrätt förspecialpedagogexamen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Högre konstnärlig utbildning i tas upp i tremotioner, nämligen 1993/94:Ub609 (s) och 1993/94:Ub706 (fp)yrkande 1 samt 1993/94:Ub660 (s). I de båda förstnämndamotionerna understryks vikten av att får denrätt att ge konstnärlig högskoleexamen i konst och design somuniversitetet ansökt om. Det är enligt motionärernaoacceptabelt att det inte finns någon konsthögskola i , enav landets storstadsregioner, som dessutom har mycket godaförutsättningar för sådan verksamhet genom sitt aktiva konstlivoch genom närheten till den europeiska kontinenten. Enkonsthögskola i avses bygga på de s.k. Forumskolorna ochbedrivas i befintliga lokaler. I motion 1993/94:Ub660 anförsatt om konstnärlig högskoleutbildning kommer till stånd iMalmö, så bör åtminstone någon del av utbildningen ske påÖsterlen i form av en filial till Malmö.Utskottet konstaterar att regeringen numera har tagitställning till Lunds universitets ansökan och beslutat attLunds universitet får utfärda konstnärlig högskoleexamen ikonst och design (ändring i högskoleförordningen, 1994:37).Motionerna 1993/94:Ub609 och 1993/94:Ub706 yrkande 1 är därmedtillgodsedda, varför de bör avslås. Utskottet erinrar om attdet är vederbörande läroanstalt som själv beslutar om varutbildning som den ansvarar för skall förläggas. Det uttalandeom detta som gjorde efter förslag av utskottet ibetänkande 1989/90:UbU18 s. 13--14 avsåg de dåvarande allmännautbildningslinjerna. har läroanstalternassjälvständiga ansvar för sin verksamhet ytterligare förstärkts.Utskottet anser att bör avslå motion 1993/94:Ub660.Frågor som rör fasta forskningsresurser vid ytterligarehögskolor tas upp i flera motioner.Minst en högskola, förslagsvis någon av de f.d.universitetsfilialerna, bör byggas ut till universitet, enligtmotionerna 1993/94:Ub691 (c) och 1993/94:Ub722 (c) yrkande 1.Enligt den förstnämnda motionen bör regeringen utreda formernaför detta och återkomma till senast inför nästaforskningspolitiska proposition. I den andra motionen anförsatt grundutbildning och forskning hör ihop. Med en bättrefördelning av ekonomiska insatser och forskningsresurserskulle, anser motionärerna, de mindre och medelstorahögskolornas betydelse både för den nationella och denregionala utvecklingen mångfaldigas. I motionerna påtalas attde mindre och medelstora högskolorna har avstudenterna, men av resurserna. Kostnaderna för ettnytt universitet kan enligt båda motionerna finansieras inombefintliga anslag genom omfördelning mellan olika orter.Dessutom finns det, påpekar motionärerna, pengar kvar ilöntagarfonderna, som bör användas för en fortsattdecentralisering och utbyggnad av den högre utbildningen ochforskningen.Mitthögskolan bör byggas ut till universitet, enligtmotionerna 1993/94:Ub640 (s) och 1993/94:T215 (s) yrkande 4.Detta behövs för regionens långsiktiga utveckling. I denförstnämnda motionen påtalas också att har enmycket god tillgång på forskarutbildade lärare och att mer än100 doktorander är knutna till denna högskola. Utvecklingen avforskningen vid har enligt motionärernatill stor del finansierats med externa medel, som ärkortsiktiga. De nuvarande statliga anslagen förforskningsstödjande åtgärder bör därför kompletteras med anslagför forskning och forskarutbildning, anser de.I motionerna 1993/94:Ub675 (s) yrkande 1 och 1993/94:Ub736(m, fp, c, kds) anförs att nu är nära attuppfylla kvalitetskriterierna för en reguljär organisation förforskning och forskarutbildning. Enligt den sistnämnda motionenbör anta en plan över hur högskolan under de närmasteåren skall kunna ta de ytterligare steg som erfordras (yrkande2). Motionärerna anger fem "nischer" som lämpliga för samverkanmellan å ena sidan och framtidsbranscheroch offentliga institutioner å den andra (yrkande 3).Det är viktigt att högskolorna i , ochKarlskrona/tillsammans med utvecklarett nätverkssamarbete med forskarutbildning och fastaforskningsresurser, sägs det i motion 1993/94:Ub623 (s) yrkande1.Motion 1993/94:Ub703 (kds) tar upp frågan ombedömningsgrunder för ett beslut om att ge någon eller någramedelstora högskolor fasta forskningsresurser inför nästatreåriga budgetperiod. bör enligt motionärerna begäraen utredning som tar sikte på att finna sådanabedömningsgrunder.Utskottet vill inledningsvis erinra om attforskningspolitiska beslut harfattats för treårsperioder, senast vid föregående förperioden /94--1995/96 (prop. 1992/93:170, bet. UbU15,rskr. Frågan om att förlägga fasta forskningsresursertill ytterligare högskolor är av den arten som hör hemma i ettsådant sammanhang. I den senaste forskningspropositionen (s.198) anförde regeringen att det är viktigt att kvalificeradforskning kan bedrivas vid alla universitet och högskolor,inklusive de mindre och medelstora högskolorna. Finansieringenav forskningen vid de sistnämnda högskolorna kan enligt nämndaproposition ske genom den rörliga resursen inomfakultetsanslagen, genom externa anslag och genom anslaget tillforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor. Frågan om att inrätta ytterligare ett eller flerauniversitet togs inte upp i propositionen. Motionsyrkanden omatt tillföra fasta forskningsresurser avstyrktesdå av utskottet (s. 43 f.) och avslogs av riksdagen.Yrkandet om en utredning för att hitta bedömningsgrunderförutsätter att redan nu tar ställning för attytterligare någon högskola skall ges fasta forskningsresurserinför nästa treåriga planeringsperiod. Utskottet är inte berettatt förorda ett sådant ställningstagande.Även för den grundläggande högskoleutbildningen gäller nu entreårig budgetperiod, 1993/94--1995/96. Utskottet är inteberett att medverka till omfördelning mellan läroanstalternaunder löpande treårsperiod.Regeringen har i proposition 1993/94:177 lagt framförslag om hur de medel som återstår av de tidigarelöntagarfonderna skall användas. Där föreslås att avdessa medel skall avsättas till en stiftelse med ändamål bl.a.att stödja profilforskning vid mindre och medelstora högskolorinom deras särskilda styrkeområden i samarbete mednäringslivet. Förslaget kommer att behandlas av utskottet i ettsenare betänkande.Uppfattningen att utbildning och forskning hör ihop delarutskottet -- liksom regeringen -- med motionärerna. När detgäller resurstilldelningen till de mindre och medelstorahögskolorna i relation till övriga delar av högskoleväsendetkonstaterar utskottet att förevarande proposition innebär attde mindre och medelstora högskolorna tilldelas av anslagentill grundutbildning, vilket väl svarar mot deras andel avtotalantalet studenter enligt vad som uppges i motionerna. Avde totala anslagen till grundutbildning, forskning ochforskarutbildning samt forskningsstödjande åtgärder föreslås demindre och medelstora högskolorna bli tilldelade drygt 11 %.Därvid bör noteras att anslagen till universiteten ochfackhögskolorna för forskning och forskarutbildning användsäven för forskning vid mindre och medelstora högskolor. Deforskarutbildade lärarna vid dessa högskolor ingår ifakulteterna vid universiteten och fackhögskolorna och harsamma rätt som övriga lärare inom resp. fakultet när det gälleratt få medel för forskning ur den s.k. rörliga resursen.Fr.o.m. innevarande budgetår finns under anslagetForskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor ett belopp på ca beräknat för stödtill nätverk för forskning mellan å ena sidan en eller fleramindre och medelstora högskolor och å andra sidan ett ellerflera universitet och högskolor med fasta forskningsresurser.Medlen fördelas av regeringen, som beslutat tilldelahögskolorna i , /och sammanlagt7 för samarbete i nätverk med urdet nämnda anslaget /94.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att deföreliggande motionerna om fasta forskningsresurser tillytterligare högskolor inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. bör således avslå motionerna 1993/94:Ub623yrkande 1, 1993/94:Ub640, 1993/94:Ub675 yrkande 1,1993/94:Ub691, 1993/94:Ub703, 1993/94:Ub722 yrkande 1,1993/94:Ub736 yrkandena 2 och 3 och 1993/94:T215 yrkande 4.3. Fristående högskolors villkorEn redogörelse lämnas i propositionen över regleringen avexamensrätten för offentliga lärosäten och för enskildautbildningsanordnare. I högskoleförordningen (1993:100) anges ibilaga 3, examensordningen, dels vilka examina som får avläggasinom den grundläggande högskoleutbildningen vid lärosäten medoffentlig huvudman, dels vilka examina som de olikauniversiteten och högskolorna har rätt att utfärda. Rätten förenskilda utbildningsanordnare att ge sådana examina som tas uppi examensordningen regleras i lagen (1993:792) om tillstånd attutfärda vissa examina.Regeringen avgör ärenden om examensrätt efter rekommendationav gör på uppdrag enhelhetsbedömning av utbildningsanordnarens förutsättningar attupprätthålla den kvalitet som krävs för att examensrätt skallkunna beviljas. Vid sin bedömning ser tillföljande kriterier: lärarkompetens och kompetensutveckling,behörighet och antagning, utbildningens organisation ochomfattning, ämnesdjup och ämnesbredd, kritisk och kreativmiljö, bibliotek och litteraturförsörjning, lokaler ochutrustning, internationalisering, övergångsmöjligheter tillforskarutbildning, utvärdering och kvalitetssäkring. Därutöverär för vissa examina frågor om forskningsaktivitet ochutbildningsaktivitet på högre nivåer inom grundläggandeutbildning av stor betydelse.I propositionen erinras om att vissa enskildautbildningsanordnare (fristående högskolor) fått examensrättutan särskild prövning genom övergångsbestämmelserna till lagenom tillstånd att utfärda vissa examina. Regeringen har därefteroch efter prövning givit tre teologiskautbildningsanordnare vissa examensrättigheter. I avtal mellanstaten och var och en av dessa tre har det stadgats om villkorför statsbidrag. De teologiska fristående högskolorna skalldelta i sådana uppföljningar och utvärderingar som statenanordnar för offentliga universitet och högskolor. De ärskyldiga att avge redovisningar enligt samma krav som gällerför statliga myndigheter. Därutöver har bl.a. överenskommitsvillkor för att avgifter skall få tas ut samt för antagning avstudenter.Fristående högskolor bör enligt motion 1993/94:Ub714 (v)yrkande 13 omfattas av högskolelagen och högskoleförordningen.Motionärerna anser att det är allvarligt att riktlinjerna förprövning av examensrätt för fristående högskolor inteinnefattar studenternas möjlighet till inflytande ochrepresentation (yrkande 12). Vidare ser motionärerna allvarligtpå att regeringen gett examensrätt till de tre teologiskahögskolorna som -- genom att de är s.k. fristående högskolor --inte omfattas av högskolelag och högskoleförordning (yrkande14).Utskottet vill framhålla att för fristående högskolor gällerdels bestämmelserna i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärdavissa examina, dels de villkor som ställts upp i avtal mellanstaten och högskolan. I lagen föreskrivs att en enskildutbildningsanordnare som fått tillstånd att utfärda examina ärskyldig att medverka i uppföljningar och utvärderingar avutbildningen (5 §). Enligt 2 § samma lag skall utbildningenvila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och bedrivas såatt den i övrigt uppfyller de krav som uppställs pågrundläggande högskoleutbildning i 1 kap. högskolelagen(1992:1434). Det står vidare de enskilda utbildningsanordnarnafritt att i egna bestämmelser ta in centrala delar avhögskolelagen och högskoleförordningen. Utskottet anser med detanförda att bör avslå motion 1993/94:Ub714 yrkandena12, 13 och 14.4.