bet · GH01SkU20 · 1994-03-15 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner omskattepolitiken och beskattningen av enskilda personer m.m.Med anledning av en av motionerna förordar utskottet ettriksdagsuttalande angående F-skattesedlar. I övrigt avstyrkerutskottet motionerna.Till betänkandet har fogats 15 reservationer (från s och frånnyd) och en meningsyttring (v). 1993/94:Sk301 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring i kommunalskattelagen vad avserförmånstagare till pensionsförsäkring.1993/94:Sk304 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagstiftning omavdragsrätt för gåvor till internationalisering avutbildningen på alla nivåer.1993/94:Sk305 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet.1993/94:Sk308 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett införande av enu-skattsedel.1993/94:Sk314 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om avdragsrätt förvissa gåvor för ideellt och humanitärt ändamål.1993/94:Sk315 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avdragsgilla gåvor vid juletid.1993/94:Sk316 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om avdragsgilltkulturstöd.1993/94:Sk321 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att befria måltidsförmåner från socialaavgifter.1993/94:Sk327 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till höjning av beloppet förskattefri inkomst från bär- och svampplockning, som inte skeryrkesmässigt, från till 10 000 kr.1993/94:Sk329 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avdrag för vissa tjänster i hemmet.1993/94:Sk333 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattning av arvoden för personer som deltar imedicinska försök.1993/94:Sk334 av () vari yrkas1. att beslutar att ett avdrag införs förhushållstjänster motsvarande det avdrag som redan införts förreparationsarbeten i bostaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till utredningen omförutsättningar för expansion av privat tjänsteproduktion vadgäller frågan om kvinnors tjänsteproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förmånsbeskattning av fri parkering vidarbetsplatsen.1993/94:Sk335 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avskaffande av sambeskattningen avförmögenhet.1993/94:Sk340 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att befria måltidssubventioner från socialaavgifter.1993/94:Sk342 av m.fl. (c,m,fp,kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilförmånsbeskattning.1993/94:Sk343 av och ()vari yrkas, såvitt nu är i fråga,1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering avskattesystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skattehöjning.1993/94:Sk345 av i (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattefri ränta för barn och ungdom.1993/94:Sk346 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändra bilförmånsreglerna för småföretagare.1993/94:Sk347 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av definitionen av privata dagmammor iskattehänseende, så att de oberoende av verksamhetensomfattning erhåller F-skattsedel.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga,1. att beslutar om slopat grundavdrag överbrytpunkten enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar om höjd statsskatt från 20 till25 % enligt vad i motionen anförts,3. att beslutar att inrätta ett nytt skikt iskatteskalan på för inkomster ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpt skatt på förmånsvärdet förtjänstebil,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattereglerna för det individuellapensionssparandet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avdragsrätt för pensionsförsäkringar ochpensionssparande,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avveckling av avdragsrätten förskuldräntor,14. att hos regeringen begär förslag på ett striktavdragstak för bruttoräntor överstigande enligtvad i motionen anförts,15. att , vid avslag på yrkande 14, återinför detidigare regler för ränteavdrag som gällde före riksdagensbeslut med anledning av regeringens proposition 1991/92:60,30. att beslutar att inte avvecklaförmögenhetsskatten års taxering enligt vad imotionen anförts,31. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en reformerad förmögenhetsbeskattning,32. att beslutar att införa nya skalsteg iförmögenhetsbeskattningen enligt vad i motionen anförts,33. att beslutar om en förändrad begränsningsregel iförmögenhetsbeskattningen enligt vad i motionen anförts,34. att hos regeringen begär förslag om höjdaskatteskalor i arvs- och gåvobeskattningen enligt vad imotionen anförts,35. att beslutar höja stämpelskatten enligt vad imotionen anförts.1993/94:Sk353 av m.fl. (s) vari yrkas, såvitt nuär i fråga,1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattesystemets utformning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättande av ,7. att beslutar att grundavdraget skall vara 32 %av basbeloppet vid taxering,8. att beslutar att grundavdrag skall få göras vidtaxeringen till statlig inkomstskatt årstaxering,9. att beslutar att den statliga inkomstskattenfr.o.m. höjs till på inkomster överden s.k. brytpunkten,10. att som sin mening ger regeringen till känna atthöjningen av statsskatten skall användas för att finansierakostnaderna för arbetslösheten, och att den skall kvarstå tilldess att Arbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter är ibalans,13. att beslutar att skatten på fysiska personersoch dödsbons kapitalinkomster skall vara även efter den1 ,18. att beslutar att nuvarande lagregler omförmögenhetsskatt skall fortsätta att gälla även efter den 1januari 1995,19. att hos regeringen begär förslag till en ny lagom förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt i enlighet med vad somanförts i motionen,28. att hos regeringen begär en översyn avstipendiebeskattningen i syfte att åstadkomma likformighet ochlikabehandling,29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillkallande av en parlamentariskskatteberedning,30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetet i avskattereformen ().1993/94:Sk354 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en solidaritetsskatt.1993/94:Sk355 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att den gör enöversyn av hur skatteregler och regler för KBT berörpensionärer enligt vad i motionen anförts.1993/94:Sk361 av och i (nyd,m) vari yrkas att hos regeringen begär förslagom att det skattefria hobbyhästägandet återinförs med maximalttvå hästar per person.1993/94:Kr419 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avdragsrätt för enskilda bidrag tillföreningslivet. Skattepolitikens inriktning m.m.De motionsyrkanden som utskottet tar upp i detta betänkandegäller skattepolitikens allmänna inriktning m.m. ochutformningen av beskattningen av enskilda personer.I motionerna Sk353 av m.fl. (s) och Sk352 avGudrun m.fl. (v) redovisar motionärerna sinskattepolitik och framställer en rad yrkanden om ändringar somutskottet tar upp under särskilda rubriker i detta betänkandeeller behandlar i andra betänkanden om företagsbeskattning,aktiebeskattning och indirekta skatter. Motionerna innehålleren omfattande kritik mot regeringens skattepolitik och innebärsammanfattningsvis att man av samhällsekonomiska,miljöpolitiska och fördelningspolitiska skäl bör återgå tillden tidigare skattepolitiken och dessutom höja beskattningenpå vissa områden och för vissa grupper.Enligt Socialdemokraternas beräkningar innebär deras förslagskatteskärpningar på /95 i form av höjd marginalskatt, återgång tilltidigare regler för aktier och ändringar avföretagsbeskattningen. Motionen innebär vidare att dengenerella nedsättningen av skattesatsen för kapitalinkomsterfrån per inte skallgenomföras, vilket till följd av motsvarande ändringar för demsom har underskott totalt sett beräknas ge ett skattebortfallpå , och att förmögenhetsskatten skallbevaras. Socialdemokraternas förslag innehåller ocksåskattelättnader på i form av höjtgrundavdrag (från av basbeloppet) och i form av en tillfällig konjunkturstimulansgenom direktavskrivningar för investeringar. Beräkningarna avskatteutfallet avser genomgående /95 ochinnebär totalt sett skattelättnader på . --Västerpartiets förslag innebär kraftigare skärpningar avmarginalskatterna och av beskattningen av kapital och företagoch höjningar av energi- och miljöbeskattningen. EnligtVänsterpartiets beräkningar innebär deras förslagskatteskärpningar på för budgetåret1994/95. Inkomstförstärkningen beräknas i motionen till28 för . Totalbeloppen i de bådamotionerna är inte direkt jämförbara bl.a. därför attberäkningarna avser olika perioder.S-motionen utmynnar också i krav på ett riksdagsuttalande ianslutning till vad som anförts i motionen om skattessystemetsutformning. Vidare yrkas att en skatteförenklingskommissionoch en parlamentarisk skatteberedning skall tillsättas och attarbetet i av skattereformen (,Fi 1990:08) påskyndas (yrkandena 1, 2, 29 och 30).Ett jämförbart utredningsyrkande framställs i motion Sk343 avBengt Silfverstrand och () där motionärernabegär en utvärdering av skattesystemet och dess roll ifördelningspolitiken (yrkande 1).Utskottet har vid sin återkommande behandling av likartadeyrkanden från motionärernas sida bestämt motsatt sig attåtergå till den tidigare högskattepolitiken. Som utskottetkonstaterade (1993/94:SkU1y, jfr prop. 25,FiU1) råder det bred enighet om att den höga arbetslöshetenoch de stora underskotten i statsfinanserna utgör deallvarligaste symptomen på den ekonomiska krisen i ochatt den viktigaste uppgiften därför är att snabbt skapaförutsättningar för fler jobb i ett växande näringsliv.Regeringens politik har alltsedan hösten 1991 haft dennainriktning. Som ett led häri har ingått att begränsa detalltför höga skattetrycket, i första hand genom att sätta nedeller avskaffa sådana inslag i beskattningen som har bedömtssom särskilt skadliga. En sammanfattning av regeringensförslag i dessa hänseenden och beslut har lämnats iutskottets betänkande 1992/93:SkU20. Bland de åtgärder somhärefter har genomförts bör särskilt nämnas att grundavdragetslopats vid taxeringen till statlig inkomstskatt (se prop.1993/94:90, SkU10) i syfte att underlätta en bred förankringav krispolitiken. Vidare har dubbelbeskattningen avaktiebolagens utdelade vinster slopats genom att undantaaktieutdelningar från beskattning. I samband därmed harbeskattningen av reavinster på aktier begränsats ochföretagsbeskattningen justerats även i övrigt för attåterskapa en tillfredsställande tillväxtkraft i svensk ekonomi(prop. 1993/94:50, SkU15).Utskottet anser nu liksom tidigare att regeringens politik harlagt grunden för en positiv ekonomisk utveckling. Den allmännautvecklingen bekräftar enligt utskottetsuppfattning att vi nu står inför en återhämtning och att årenav stagnation är på väg att brytas.I motionerna har inte anförts något nytt som bör föranleda attden förda skattepolitiken omprövas. Enligt utskottetsuppfattning bör ansträngningarna liksom inriktas påatt minska skattetrycket och att begränsa de svåraskadeverkningar som de alltför höga marginalskatterna ochstora skattekilarna har medfört för hela vår ekonomi.Beträffande de fördelningspolitiska frågorna vill utskottetåterigen framhålla att man i första hand bör säkerställa enekonomisk utveckling som innebär att det även i framtidenkommer att finnas ett välstånd att fördela.Av det anförda framgår att utskottet inte kan ställa sig bakomatt skattepolitiken läggs om i den riktning som förordas imotionerna. Enligt utskottets mening är det inte hellerpåkallat att -- såsom yrkas i s-motionen Sk353 -- kort tidefter det omfattande utredningsarbete som ligger bakom 1990års skattereform -- och vid sidan av det utredningsarbete iövrigt som pågår rörande beskattningen -- tillsätta en och en ny allmän parlamentariskskatteberedning. Det bör nämnas att regeringen harutfärdat direktiv för en parlamentarisk utredning om en ökadmiljörelatering av skattesystemet. När det gäller Kommitténför utvärdering av skattereformen (Fi 1990:08) bör detframhållas att arbetet i kommittén med nödvändighet måstegrunda sig på statistiska uppgifter rörande förhållandena föreoch efter skattereformen. Det är först , i och med attsådana uppgifter blivit tillgängliga för , som man kanbedöma utvecklingen i ett fördelningspolitiskt perspektiv. Vadsom har framkommit visar att materialet kan behövakompletteras. Utskottet har mot denna bakgrund inte något attinvända mot den arbetsplan som utredningen har presenterat.Arbetsplanen innebär att utredningen kommer att redovisauppdraget löpande genom delrapporter och att slutrapportenkommer att avges under våren 1995.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk353 yrkandena 1,2, 29 och 30 och motion Sk343 yrkande 1.SkatteuttagetTill följd av krisuppgörelsen mellan regeringspartierna ochSocialdemokraterna sänktes grundavdraget vidinkomsttaxeringen från av basbeloppet , dvs. med , eftersom basbeloppet för1994 är . Grundavdraget har enligt riksdagsbeslutförra året (1992/93:FiU30 och prop. 1993/94:90, SkU10) slopatsvid den statliga taxeringen för inkomståren 1994 och 1995.Dessa båda åtgärder innebär i princip att kommunalskatten höjsför alla med ca och att den statliga inkomstskatten fördem som har inkomster på ca eller mer höjs med2 . Beslutet att slopa grundavdraget statligt grundadesig på önskemålet att underlätta en bred förankring avkrispolitiken.I motionerna Sk353 av m.fl. (s) och Sk352 avGudrun m.fl. (v) återkommer motionärerna till de kravpå ändringar av skatteuttaget som de ställde förra året.S-motionen innebär att grundavdraget skall återställas till32 % av basbeloppet med verkan fr.o.m. , attdet statliga grundavdraget skall återinföras och att den statliga inkomstskatten, somutgår över den s.k. brytpunkten, höjs till25 %. Höjningen av statsskatten skall enligt motionenanvändas för att finansiera kostnaderna för arbetslösheten ochkvarstå tills Arbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter äri balans (yrkandena 7--10). -- V-motionen innebär attgrundavdraget skall trappas av i inkomstläget160 000--så att det upphör även kommunalt förinkomster över den s.k. brytpunkten. Vidare skall enligt dennamotion statsskatten höjas till och för inkomster över300 till , allt med verkan fr.o.m. inkomståret1995 (yrkandena 1--3).Motionerna grundar sig på statsfinansiella ochfördelningspolitiska skäl. Av samma skäl yrkas i två andramotioner -- yrkande 2 i motion Sk343 av () och motion Sk354 av ochLars () -- riksdagsuttalanden om behovet avskattehöjningar i form av en s.k. solidaritetsskatt förhöginkomsttagare.Som utskottet anförde vid sin prövning av motsvarande frågorförra året är det viktigt att slå vakt om grundprincipen iskattereformen att marginalskatterna skall begränsas tillhögst . Enligt utskottets uppfattning bör man inte pånytt öka de skadliga marginaleffekterna i skattesystemet.Detta innebär att det saknas utrymme för att frångåkrisöverenskommelsen att begränsa det fasta grundavdraget till25 % av basbeloppet. En återgång till den tidigare nivåninnebär ett kommunalt skattebortfall på över 4 miljarderkronor. Detta kräver ytterligare regleringar med kommunerna,vilket då innebär en oacceptabel försvagning av statsbudgeten.Som framgår av vad utskottet redan har anfört bör man istället skapa en grund för en på hållbarfördelningspolitik genom att stå fast vid strävandena attbegränsa budgetunderskotten och förbättra desamhällsekonomiska förutsättningarna för en uthållig tillväxt,expansion av enskild näringsverksamhet och en ökadsysselsättning.Utskottet vidhåller alltså sin ståndpunkt i dessa frågor ochavstyrker motionerna i de aktuella delarna.KapitalBland de ändringar i beskattningen som genomfördes (prop. 1991/92:60, SkU10) ingick bl.a. en avveckling avförmögenhetsskatten, sänkt arvs- och gåvoskatt och en sänkningav skatten på kapitalinkomster från , en sänkningsom har genomförts års taxering i fråga omreavinster på aktier och vissa andra värdepapper.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små och medelstoraföretag slopades och arvs- och gåvoskatten sänktes betydligt.Beslutet innebar också ett antal följdändringar i fråga omskattereduktionen för underskott. Som ett resultat av det s.k.krispaketet som regeringen lade fram efteröverenskommelse med Socialdemokraterna har detta beslutändrats så att den sänkning av skattesatserna förkapitalinkomster, som ännu inte trätt i kraft, skjutits upptill (prop. 1992/93:50, SkU3y, FiU1,SkU18). Slopandet av förmögenhetsskatten har också skjutitsupp till denna tidpunkt. -- slopadesdubbelbeskattningen av aktiebolagens utdelade vinster genomundantag från beskattning för utdelning på aktier.Dubbelbeskattningen av kvarhållen vinst lindrades genom enbegränsning av beskattningen av reavinster på aktier (prop.1993/94:50, SkU15). Till dessa frågor återkommer utskottet iett särskilt betänkande om företagsbeskattning m.m. senare ivår.I motion Sk353 av m.fl. (s) yrkas att skatten påkapitalinkomster skall vara och att förmögenhetsskattenskall behållas även efter 1994 (yrkandena 13 och 18). De begärockså förslag från regeringen om nya regler förförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten av innebördbl.a. att olika förmögenhetstillgångar beskattas enligtlikartade grunder (yrkande 19).Även i motion Sk352 av m.fl. (v) yrkas attförmögenhetsskatten skall behållas och reformeras (yrkandena30 och 31). I motionen yrkas vidare att uttaget avförmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt skärps (yrkandena32--34). Motionärerna återkommer också med ett yrkande om attstämpelskatten, som utgår med 0,4--3,vid förvärv av fastegendom m.m. och på aktier och inteckningar, höjs med 0,25procentenheter.Riksdagens beslut i fråga om skattesatsen förkapitalinkomster, förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskattenhar vid upprepade tillfällen prövats på nytt med anledning avväckta motioner. I sitt betänkande 1992/93:SkU20 hänvisadeutskottet till de skäl som legat till grund för riksdagensställningstaganden i dessa frågor och erinrade omatt förmögenhetsskatten och arvsskatten utgjort en allvarligbelastning framför allt för små och medelstora företag.Utskottet anförde att det skulle innebära ett allvarligt slagmot en positiv utveckling och försvåra tillgången tillriskkapital om man återgår till en förmögenhetsbeskattning ochtidigare skatteskala för arvs- och gåvoskatten. De förslag sommotionärerna nu upprepar innebär därutöver en allvarligskärpning av dessa skatter just för små och medelstoraföretag. När det gäller beskattningen av kapitalinkomster ärskatteuttaget, som utskottet anförde i det nämnda betänkandet,fortfarande högt och medför snedvridande effekter, särskiltsom beskattningen drabbar alla slags nominellt beräknadekapitalinkomster.Utskottet, som på nytt har framhållit dessasynpunkter i olika yttranden till finansutskottet(1992/93:SkU5y och 1993/94:SkU1y), har inte skäl att nu ändraståndpunkt i dessa frågor utan avstyrker motionerna i dessadelar.När det gäller stämpelskatten har utskottet senast i sittbetänkande 1992/93:SkU33 och i sitt yttrande 1993/94:SkU5ytill finansutskottet deklarerat som sin principiellauppfattning att speciella skatter av detta slag harsnedvridande effekter som bör undvikas. Eftersom man frånVänsterpartiets sida inte har åberopat andra skäl för sittyrkande än att en skattehöjning ingåri deras budgetpolitik avstyrker utskottet deras yrkande även idetta avseende.Utskottet har också att ta ställning till motion Sk335 avLotta () om ett avskaffande avsambeskattningen av förmögenhet.Utskottet, som har avstyrkt att frågan om en avvecklingav förmögenhetsskatten fr.o.m. omprövas,finner inte skäl att nu förorda en särskild lösning avsambeskattningsfrågan. Utskottet avstyrker alltså motionen.I motion Sk345 av i (kds) återkommerett yrkande om skattefrihet för räntor på högst förbarn och ungdom.Bakgrunden till motionen är att det s.k. sparavdraget på1 har slopats och att grundavdrag inte längre medgesfrån kapitalinkomster. Bankerna skall lämna kontrolluppgifterpå räntor som sammanlagt uppgår till eller mer, och deskall också dra preliminärskatt. Till följd av svårigheter förbankerna att fullgöra avdragsskyldigheten i fråga om småbeloppskall skatteavdrag på ränta göras endast om räntan uppgår tillminst per konto. Reglerna kan på grund av dennakonstruktion föranleda kvarskatt med obetydliga belopp, t.ex.för barn som inte har andra inkomster än småräntor.Utskottet har senast i sitt betänkande 1992/93:SkU20 haftförståelse för syftet att förenkla reglerna men har medhänvisning till den statsfinansiella situationen avstyrkt demotionsyrkanden som då förelåg. Å andra sidan har utskottetframhållit att de närmast tekniska problem som sammanhängermed denna fråga givetvis bör kunna tas upp av denuppbördsutredning som pågår (SkattebetalningsutredningenFi 1993:07). Utskottet vidhåller denna ståndpunkt ochavstyrker motionen i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet.StipendierYrkande 28 i motion Sk353 av m.fl. (s) innehållerkrav på en översyn av stipendiebeskattningen i syfte attåstadkomma likformighet och likabehandling.Bakgrunden till motionen är att hösten 1992beslutade att begränsa skattefriheten för stipendier till vadsom gällde före en lagändring 1983 (prop. 1992/93:127, SkU14),nämligen att skattefrihet medgavs om stipendiet utgick förkurser som enbart hade till syfte att höja den allmännakunskapsnivån. Återgången till de tidigare reglerna grundadesig på uppfattningen att man genom regler tillskapatett särskilt undantag för sådana stipendier för utbildning avfackliga förtroendemän som enligt allmänna principer bordebeskattas. Kritiken från motionärernas sida mot lagändringen1992 har riktat sig mot att beslutet endast berör fackligastipendier och att denna skatteskärpning för en visskategori enligt deras mening måste anses stötande.Vid sin prövning av samma fråga 1993 vidhöll utskottet(1992/93:SkU20) att undantag gick för långt och fanninte skäl att med anledning av motionerna förorda någonförnyad utredning av skattereglerna för stipendier. I denaktuella motionen har inte anförts något nytt som börföranleda en annan bedömning, och utskottet avstyrker alltsåmotionen i denna del.BilförmånHösten 1993 resulterade den översyn som pågått rörandebeskattningen av tjänsteinkomster i att förmånsbeskattningenav tjänstebilar deltaljjusterades. förbättradesmöjligheterna till jämkning av förmånsvärdena. Vissa frågorsom kvarstod olösta bereds skyndsamt vidare inomFinansdepartementet, bl.a. miljöaspekterna på de schablonersom tillämpas.I motion Sk342 av m.fl. (c,m,fp,kds) begärmotionärerna att önskemål om lättnader i beskattningen föräldre bilar och för bilar som utnyttjas såsom arbetsredskapskall vägas in i den fortsatta beredningen av reglerna. Vidareyrkas i motion Sk346 av Skånberg (kds) att en firmabilbör kunna parkeras vid hemmet utan att en förmånsbeskattningskall behöva aktualiseras. Motion Sk352 av . (v) går i annan riktning.