bet · GH01SfU11 · 1994-03-01 00:00:00 — Nuvarande praxisför familjeåterförening bör tillämpas även vid tillfälligtuppehållstillstånd.MotionerAvslag på förslaget om tidsbegränsade uppehållstillståndbegärs i motion Sf14 yrkande 3 av ().Motionären anför att de konflikter som uppstått efterandra världskriget varit av sådan art och varaktighet atttidsbegränsade tillstånd inte fyllt någon funktion.Motionären anser att den föreslagna lagregeln ger utrymme förgodtycke, och han befarar att tidsbegränsadeuppehållstillstånd kan komma att tillämpas i ökandeomfattning. Systemet skapar en B-klass av flyktingar.Flyktingarna omfattas inte av det kommunala flyktingmottagandetutan torde i flertalet fall komma att bo kvar på förläggningartrots att de har uppehålls- och arbetstillstånd.Avslag på förslaget såvitt gäller tidsbegränsadeuppehållstillstånd för anhöriga begärs i motion Sf16 yrkande 2av och (nyd). Motionärerna anseratt det inte finns anledning för att i det kortatidsperspektivet ta på sig kostnaderna för vistelsen för ochåtersändandet av kärnfamiljen. Vidare bör enligt motionärernatillfälliga uppehållstillstånd vara det normala inslaget iasylhanteringen. Bruket av tillfälliga uppehållstillstånd förmänniskor som flyr från inbördeskrig eller natur- ochhungerkatastrofer måste vara mycket restriktivt. Motionärernabegär i yrkande 12 ett tillkännagivande härom. Även i motionSf621 yrkande 3 av och (nyd)begärs ett tillkännagivande om att tillfälligauppehållstillstånd bör vara det normala i asylhanteringen.I motion Sf12 yrkande 14 begär m.fl. (v) attdet i lagen anges dels att den maximala tiden för etttidsbegränsat uppehållstillstånd är 12 månader, dels att etttidsbegränsat uppehållstillstånd inte inskränker denskyddssökandes rätt att vid behov få sin asylansökan behandlad ireguljär ordning.Börje m.fl. (s) anför i motion Sf20 att tillfälligauppehållstillstånd skall omfatta också dem som flyr undanväpnade konflikter. Enligt motionärerna skall det ankomma påregeringen att avgöra när ett sådant konflikt- ellerkristillstånd som avses har inträtt. Ett användande avtillfälliga uppehållstillstånd kräver emellertid att man sätterin ett aktivt program som syftar till att förbereda dem som fåtttidsbegränsade tillstånd att återvända till sitt land.Motionärerna konstaterar att det i propositionen inte finnsförslag om insatser för återvändande och om hur sådana insatserskall förberedas och genomföras. Motionärerna förordar attformerna för de tidsbegränsade uppehållstillstånden ikombination med utformningen av aktiva och genomarbetadeåtervändarprogram utreds i särskild ordning, och de begär iyrkande 2 ett tillkännagivande härom. I motion Sf628 av BirgittaDahl m.fl. (s) begärs i yrkande 5 ett likartat tillkännagivandeom tidsbegränsade uppehållstillstånd. I sistnämnda motion anförsvidare att frivillig återvandring, när detta är möjligt, i regelär den bästa lösningen för den som tvingats lämna sitt land. Eningående och genomtänkt planering är ofta avgörande för omåtervandringen skall bli framgångsrik. Frivilligorganisationeroch invandrarnas/flyktingarnas egna organisationer bör kunnaspela en viktig roll när det gäller stöd till den som planeraratt återvända. bör verka för en internationell enhetligsyn på återvandring och stöd till återvandring. I yrkande 9begärs ett tillkännagivande härom.I motion Sf19 av m.fl. (s) framhållermotionärerna att det med större tydlighet bör framgå att ingainskränkningar bör göras i den skyddssökandes rätt att vid behovfå sin asylansökan behandlad i vanlig ordning. Regeringen börtillse att anvisningar härom tillkommer. Motionärerna anser attfrågan om vad som skall inträffa om skyddsbehovet kvarstår inte är tillräckligt preciserat. Det behövsnya överväganden om detta och härvid bör anvisningar ochuttalanden som gjorts från UNHCR vara vägledande. Densituationen kan uppstå att ett avkall skulle kunna göras påfrivilligheten vid återvändande för personer med tillfälligtuppehållstillstånd. Motionärerna anser det därför nödvändigt atten översyn görs av samtliga återvändandefrågor och att ettförslag till ett konkret återvändandeprogram för flyktingar ochandra tillfälligt skyddsbehövande läggs fram förriksdagen. I yrkandena 1--4 begärs tillkännagivanden i enlighetmed det anförda. Även i motion Sf636 (yrkandena 2--5) av HansGöran m.fl. (s) begärs tillkännagivanden härom. Etttillkännagivande om att ett program för frivilligt återvändandeutreds och förslag läggs fram i samt attinternationella initiativ tas därom begärs dessutom i motionSf627 yrkande 5 av m.fl. (s).I motion Sf22 av m.fl. (s) anförs att det, föratt undvika att det skapas något B-lag, är viktigt att så likavillkor som möjligt gäller för dem som får tidsbegränsade ochdem som får permanenta uppehållstillstånd. Ett tillfälligtuppehållstillstånd skall också kunna övergå i ett permanent, omsituationen så motiverar. Motionärerna vill även framhållavikten av att ett genomarbetat repatrieringsprogram utarbetas.Motionärerna begär i yrkandena 4 och 5 tillkännagivanden härom.I ytterligare ett antal motioner väckta /94 tas frågor om tidsbegränsadeuppehållstillstånd upp.I motion Sf602 av och () anförsatt situationen i Kosovoområdet och bristen på särskiltFN-beskydd motiverar att kosovoalbanerna i vart fall fårtillfälliga uppehållstillstånd. Motionärerna begär i yrkande 2ett tillkännagivande härom.Gudrun m.fl. (v) i motion Sf622 yrkande 9 anser atttillfälliga uppehållstillstånd kan vara en lösning i vissa fallnär man har anledning att räkna med att återvandring skall varamöjlig inom rimlig tid. Om det inte är möjligt att återvändatill hemlandet måste permanent uppehållstillståndbeviljas. Tillfälliga uppehållstillstånd får inte innebära någoninskränkning i asylrätten enligt flyktingkonventionen.Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet med detanförda.I motion Sf620 yrkande 3 av () begärs att ikomplicerade ärenden där utredningstiden är mer än sex månaderskall tillfälligt uppehållstillstånd kunna beviljas för längretid och asylsökanden även få arbeta.Slutligen begärs i motion Sf608 yrkande 16 av (-) ett tillkännagivande om en förbättrad återvandringspolitik.UtskottetI beviljas en skyddsbehövande i regel permanentuppehållstillstånd och inte tidsbegränsat sådant. För jämförbaravästeuropeiska länder gäller att uppehålls- och arbetstillståndunder den i allmänhet ges i korta intervaller(6--12 månader), för att sedan ges i längre intervaller (1--2år). Detta framgår bl.a. av en rapport från , Invandring och asyl i teori och praktik (SOU1993:113). Enligt rapporten ges permanent uppehållstillstånd iregel efter en varaktig vistelse på . T.ex. ärkvalifikationstiden i och . I rapportenredovisas vidare att flykten från har letttill att en ny typ av flyktingstatus vid sidan av dehittillsvarande har börjat utvecklas i flera europeiska länder,nämligen temporärt skydd. Sådana särordningar för att ge skyddåt krigsdrabbade från det tidigare finns nu isamtliga utom och i flera EFTA-länder. Bl.a.har infört en särskild lag härom, som innebär attutlänningen beviljas förnybara 6-månaderstillstånd, sammanlagtdock längst för två år.Utskottet har tidigare, med anledning av den kraftigatillströmningen av asylsökande från f.d. , uttalatatt möjligheten att ge någon form av temporärtuppehållstillstånd i sådana situationer måste utredas medstörsta skyndsamhet. Som ovan angivits har ett utredningsförslaglagts fram med förslag om särskild lagstiftning omvistelsetillstånd. Utskottet delar emellertid regeringensbedömning att frågan måste beredas ytterligare och att detta börske inom ramen för Invandrar- och flyktingkommittén. Utskottethar erfarit att kommittén, som enligt direktiven skall göra enbedömning av behovet av mer omfattande användning av tillfälligaskyddsanordningar, redan kommit långt i arbetet med denna fråga.De förändringar regeringen nu föreslår inom ramen för befintliglagstiftning får därför ses som en form avberedskapslagstiftning i avvaktan på ett slutligt förslag frånkommittén. Utskottet förutsätter att resultatet av kommitténsarbete där frågan sätts in i ett större sammanhang ganska snartkan föranleda justeringar av det nu framlagda förslaget. bör man därvid också sträva efter en nordisksamordning.Propositionens förslag innebär främst att personer som flytttill från ett annat land där kris eller katastrof råderkan beviljas uppehållstillstånd endast för ochsamtidigt vara kvar i systemet för asylsökande. Förslaget medförenligt utskottet däremot inte att ytterligare kategorier avpersoner kommer att få uppehållstillstånd här i landet. Det bliri stället så att de som med dagens regler skulle fått permanentuppehållstillstånd kan beviljas tidsbegränsat sådant, och därvidkommer det särskilda regelsystemet för asylbistånd m.m. attfortsätta att gälla. Någon begränsning av vilka typer av kris-och katastrofsituationer som förslaget skall anses omfattabehöver mot denna bakgrund inte närmare anges. Således görsinget undantag för väpnade konflikter. Det är i ställetbedömningen av skyddsbehovets varaktighet som avgör vilken formav uppehållstillstånd som skall beviljas. Till skillnad frånutredningsförslaget ankommer det inte på regeringen att avgöraom en kris eller katastrof av visst slag föreligger. , eller i förekommande fall ,anser att regeringens bedömning av situationen erfordras, fårdetta ske genom att enskilda ärenden överlämnas till regeringenför beslut.Utskottet vill framhålla att förslaget inte kommer attinnebära någon ändring av handläggningsordningen. En asylansökankommer således att få behandlas i vanlig ordning, och asylskälendärvid prövas noggrant. Endast om sökanden inte har asylskäl menbedöms ha rätt att stanna av humanitära skäl, kommer frågan ompermanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd attaktualiseras. De nya reglerna med det särskilda regelverketgäller endast om det är krisens eller katastrofens varaktighetsom föranleder att uppehållstillståndet tidsbegränsas. Etttillfälligt uppehållstillstånd kan beviljas av annat skäl, t.ex.om sökanden på grund av medicinsk behandling tillåts stanna iSverige . I sådant fall kommer utlänningen liksomnu att omfattas av kommunens ansvar. Med anledning bl.a. häravär det viktigt att grunden för det tidsbegränsadeuppehållstillståndet klargörs i beslutet. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att grunden för ett uppehållstillståndnumera får betydelse även för den framtida rätten tillfolkpension. Endast personer som har beviljats asyl får nämligenbeakta bosättningstiden i sitt hemland vid beräkning avfolkpensionens storlek, när sådan blir aktuell.I propositionen anges att ett tidsbegränsat uppehållstillståndenligt föreslaget lagrum i regel torde komma att avse högst ettårs vistelse i . Utskottet anser det inte lämpligt att ilagen ange en längsta tid för tillfälliga uppehållstillstånd.Med hänsyn till att Invandrar- och flyktingkommitténs arbetetorde komma att leda till ändringar i detta förslag bedömerutskottet att lagen knappast kan komma att tillämpas vidförlängningar av uppehållstillstånd utöver . Utskottetvill ändå tillägga att i den mån skyddsbehovet kvarstår förbetydligt än bör enligt nu framlagt förslagpermanent uppehållstillstånd beviljas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet anser detdärvid rimligt att personer som tillhör en kärnfamilj gesmöjlighet att förena sig här i avvaktan på att en kris- ellerkatastrofsituation avklingar. Utskottet avstyrker följaktligenbifall till motionerna Sf14 yrkande 3, Sf16 yrkandena 2 och 12,Sf22 yrkande 4 delvis och Sf621 yrkande 3.Några motioner får anses tillgodosedda med vad utskottetanfört. Det gäller motionerna Sf12 yrkande 14 delvis, Sf19yrkandena 1--3 och Sf636 yrkandena 2--4.Motion Sf602 yrkande 2 får anses besvarad med vad utskottetanfört om i vilka situationer bestämmelserna är avsedda atttillämpas. Även motionerna Sf20 yrkande 2 delvis, Sf622 yrkande9 och Sf628 yrkande 5 delvis får anses besvarade med vadutskottet anfört.Av vad utskottet ovan anfört torde framgå att tillfälligauppehållstillstånd inte är avsedda för personer som väntat längepå att få sitt ärende handlagt. Utskottet avstyrker därförbifall till motion Sf620 yrkande 3. Utskottet vill dock tilläggaatt den som får vänta på beslut har möjlighet att arbetaunder tiden och får med föreliggande förslag även möjlighet attbosätta sig i en kommun.I flera av motionerna tas återvandringsfrågor upp. Utskottetvill nämna att särskilt noga avser att följaåtervandringsfrågorna . Vidare ingår det iInvandrar- och flyktingkommitténs uppdrag att lägga fram förslagom en aktiv politik för frivilligt återvändande.Utskottet anser att det fortsatta arbetet medåtervandringsfrågor bör avvaktas, och motionerna i fråga -- Sf19yrkande 4, Sf20 yrkande 2 delvis, Sf22 yrkande 5, Sf608 yrkande16, Sf627 yrkande 5, Sf628 yrkandena 5 i denna del och 9 ochSf636 yrkande 5 -- bör därför inte föranleda någon vidareåtgärd.Ny ansökanNuvarande ordningNy ansökan om uppehållstillstånd kan, som ovan angivits,prövas av utan hinder av lagakraftvunnet menicke verkställt beslut om avvisning eller utvisning. Ansökan fårbifallas endast om det framkommer omständigheter som inte harprövats tidigare och om det föreligger grund för asyl ellersynnerliga skäl av humanitär art. beslut kaninte överklagas. får vidare besluta ominhibition av verkställigheten av det tidigare beslutet.Om rättshjälp genom offentligt biträde har beviljats omfattarrättshjälpen även biträde vid ny ansökan.PropositionenI propositionen anges att ny ansökan i stor utsträckning gesin då avslagit överklagande över beslut omavvisning eller utvisning. Vid införandet av den nyautlänningslagen förutsattes däremot att antalet nya ansökningarskulle bli mycket begränsat. Som exempel nämns att under detförsta avslog överklagandenrörande drygt 10 000 personer och gavs ca5 000 nya ansökningar in. av de nyaansökningarna ledde till bifall.Att ny ansökan ges in i denna omfattning innebär enligtregeringen att många utlänningar invaggas i en ofta heltorealistisk förhoppning om att de kommer att få stanna här. Detkan medföra att såväl verkställigheten som hemkomsten blirsvårare än vad som hade varit nödvändigt. En del ansökningar gesdessutom in enbart för att förhala verkställigheten. De mångaansökningarna medför en stor arbetsbelastning förInvandrarverket och bidrar därmed till längre handläggningstideri alla ärenden och stora kostnader för samhället.Regeringen anser att det fortfarande, vid sidan avresningsförfarandet, bör finnas en möjlighet att i denna typ avfall få en ändring till stånd av ett lagakraftvunnetavlägsnandebeslut. En revolution eller liknande kan inträffa ihemlandet som gör att den som inte haft tillräckligapolitiska skäl nu måste bedömas som flykting på grund avhändelseutvecklingen i hemlandet. Trovärdiga och avgörandeskriftliga bevis kan komma fram efter det att beslut meddelats.En person kan bli svårt sjuk så att en längre resa skulle kunnainnebära fara för hans liv. I dessa och liknande situationermåste det alltjämt finnas möjlighet att få ett lagakraftvunnetavlägsnandebeslut omprövat.Det är emellertid angeläget att söka nedbringa antaletansökningar. Regeringen föreslår därför att kriterierna för nären ny ansökan får bifallas bör vara att utlänningen har rätttill asyl här eller att ett genomförande av verkställighetenskulle innebära fara för hans liv eller bestående men för hanspsykiska eller fysiska hälsa. Med fara för liv avses fara förliv i medicinsk mening. Det skall dessutom vara själva detförhållandet att verkställighet sker som innebär fara för liveteller risk för bestående men. I propositionen föreslås också atti lagen anges vad en ny ansökan bör innehålla.Starka principiella skäl talar mot att en lägre instans irealiteten skall överpröva beslut som fattats av en högreinstans. Regeringen anser därför att prövningen av en ny ansökanskall göras av Utlänningsnämnden.I propositionen anförs vidare att den omständigheten att ettförordnande om offentligt biträde gäller vid ingivande av intebara en ny ansökan utan för flera sådana utan tvekan harbidragit till det stora antalet nya ansökningar. Enligtregeringen torde det sällan finnas något behov av rättsligtbiträde mellan lagakraftvunnet beslut ochverkställigheten, frånsett fallet att frågan om ny ansökankommer upp. För att undvika att som rättshjälp ges i ettstort antal ärenden där det redan från början står klart attnågra utsikter till bifall egentligen inte föreligger, börmöjligheten inskränkas till de fall där det framstår somangeläget. Regeringen anser att en lämplig avvägning är attoffentligt biträde får förordnas i de fall Utlänningsnämndenmeddelar beslut om inhibition av verkställigheten av dettidigare avvisnings- eller utvisningsbeslutet. Ett sådant beslutinnebär att ansökningen inte varit grundlös utan åtminstoneförtjänar närmare överväganden eller ytterligare utredning.I övrigt bör rättshjälpen upphöra när lagakraftvunnet beslutföreligger. Möjlighet till rättshjälp bör dock föreligga iärende om anmälningsplikt vid särskild utlänningskontroll.MotionerAvslag på förslaget om skärpta kriterier för ny ansökan begärsi sex motioner, Sf12 av m.fl. (v) yrkande 15,Sf14 av () yrkande 4, Sf15 av . (kds) yrkande 1, Sf19 av m.fl. (s)yrkande 5, Sf20 av m.fl. (s) yrkande 9 och Sf22 avBerndt m.fl. (s) yrkande 6. I motion Sf15 begärs iyrkande 2 även ett tillkännagivande om syftet med ochhumaniteten i nuvarande bestämmelser om ny ansökan.I motion Sf12 av m.fl. anser motionärerna attny ansökan bör prövas av kammarrätt (yrkande 16). Motionärernayrkar vidare avslag på förslaget om lagfästa formkrav på nyansökan (yrkande 17).Förslaget om begränsningar i rättshjälpen kritiseras i tremotioner. I motion Sf12 av m.fl. yrkande 18yrkas avslag också på ändringarna i rättshjälpslagen. Även HansGöran m.fl. i motion Sf19 yrkande 6 anser att nuvaranderätt till rättshjälp skall kvarstå, och motionärerna begär etttillkännagivande härom. m.fl. begär i motion Sf15(yrkandena 3 och 4) att rättshjälp vid ny ansökan skall kunnabeviljas under förutsättning att ny omständighet åberopas.UtskottetUtskottet delar uppfattningen att antalet nya ansökningar somgörs efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnitlaga kraft medför problem, inte minst med tanke på att de bidrartill längre handläggningstider i alla övriga ärenden. Helt klartär dock att möjligheter fortfarande måste finnas att kunna få enny prövning till stånd. Regeringen har, i avsikt att minskaantalet ansökningar, föreslagit dels skärpta kriterier för attfå en ny ansökan beviljad, dels begränsningar i rättshjälpen.Enligt utskottets mening bör åtgärderna syfta till att minskaantalet ansökningar utan att därmed minska antalet bifallnaansökningar. För att begränsa antalet ansökningar somregelmässigt leder till avslag godtar utskottet att vissabegränsningar av rättshjälpen görs. Den som skall avvisas ellerutvisas och som vill få sin sak prövad genom en ny ansökan måstedärigenom ta ställning till om det verkligen är fråga om nyaomständigheter som tillkommit och vilken tyngd dessa har.Utskottet anser mot denna bakgrund att med bifalltill motionerna Sf12 yrkande 15, Sf14 yrkande 4, Sf15 yrkandena1 och 2, Sf19 yrkande 5, Sf20 yrkande 9 och Sf22 yrkande 6 böravslå förslaget om skärpta kriterier för bifall till ny ansökan.Anledning saknas att då lagreglera formkraven för ny ansökan,varför med bifall till motion Sf12 yrkande 17 böravslå förslaget även i denna del. Nuvarande bestämmelser om nyansökan och de uttalanden i förarbeten som gjorts skall såledesfortfarande gälla.Utskottet tillstyrker förslaget om begränsning avrättshjälpen. Utskottet anser därvid att rättshjälp skall kunnabeviljas även om , innan en ny ansökan har givitsin, har beslutat att verkställigheten skall avbrytas. Rättshjälpbör också kunna beviljas om bifaller enansökan utan att pröva frågan om inhibition.Riksdagen bör med avslag på motionerna Sf12 yrkande 18, Sf19yrkande 6 och Sf15 yrkandena 3 och 4 anta regeringens förslagtill begränsningar av rättshjälpen, dock med följande ändring.Om rättshjälpen upphör i och med att ett lagakraftvunnetavvisnings- eller utvisningsbeslut föreligger, kommer enutlänning som i samband med verkställighet av beslutet tas iförvar inte att ha möjlighet att få offentligt biträde.Utskottet anser att 41 § rättshjälpslagen bör kompletteras meden bestämmelse om att rättshjälp kan beviljas även i samband medverkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, omutlänningen hålls i förvar . En sådanmöjlighet fanns vid förvar enligt den tidigare utlänningslagen.Den av utskottet föreslagna bestämmelsen kommer att även omfattaförvar i samband med utvisning på grund av brott. förslag även föranleder redaktionella ändringar i 43§ rättshjälpslagen, lägger utskottet fram ett eget lagförslag ibilaga 2.Utskottet anser det principiellt riktigt att Utlänningsnämndeni fortsättningen skall pröva nya ansökningar, och utskottettillstyrker förslaget i denna del och avstyrker bifall tillmotion Sf12 yrkande 16. Denna ändring medför att ändringar avmer redaktionell karaktär bör göras i 7 kap. 15 §utlänningslagen, och utskottet lägger i bilaga 2 fram förslagtill ny lydelse av lagrummet.Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen avformerna för ny ansökan och lägger fram förslag om åtgärder, omsådana visar sig erforderliga.MedborgarskapEtt utländskt barn, vars far sedan barnets födelse är svenskmedborgare, kan efter anmälan få svenskt medborgarskap, omfadern genom dom ensam eller gemensamt med modern fått vårdnadom barnet.I propositionen föreslås att barnet skall kunna få svensktmedborgarskap också om den gemensamma vårdnaden följer avregistrering hos skattemyndighet. Detta innebär en anpassningtill nuvarande bestämmelser om gemensam vårdnad.Utskottet tillstyrker förslaget.Ikraftträdande och kostnadskonsekvenserI propositionen föreslås att de ändrade reglerna om svensktmedborgarskap träder i kraft och förändringarna iövrigt . Förläggningssjukvården bör dockövergångsvis vara kvar på Invandrarverket.I propositionen beräknas förslaget om ökade möjligheter tilleget boende medföra en besparing på 45--perår vid nuvarande nivå på antalet asylsökande. Den sänktadagersättningen beräknas medföra en besparing på 10--15 miljonerkronor. Även vissa övriga förslag leder till besparingar menbeloppen har inte kunnat anges. Vidare bedömer regeringen attförslaget att ny ansökan skall prövas av ärkostnadsneutralt i förhållande till dagens situation.Utskottet vill tillägga att i årets budgetproposition harangivits att förslaget såvitt gäller besparingar på kostnadernaför förläggningsboendet beräknas till /95. Den begränsade rättshjälpen innebär minskaderättshjälpskostnader med för kommandebudgetår.I motion Sf16 av och (nyd) begärmotionärerna i yrkande 13 ett tillkännagivande om attkostnaderna för asylmottagandet måste pressas ner med betydandebelopp, vilket skulle komma att ske om Ny demokratis förslaggenomförs.Utskottet har ovan avstyrkt bifall till flertalet av förslageni motion Sf16, och utskottet avstyrker därför bifall även tillmotion Sf16 yrkande 13.Utskottet bedömer att de förändringar av regeringens förslagsom utskottet förordat sammantaget inte medför någrakostnadsökningar.Gränsdragning mellan utlänningslagstiftning ochsociallagstiftningJustitieombudsmannen har tillsocialförsäkringsutskottet för kännedom överlämnat ett beslutden (dnr 1261-1993). Den väsentliga frågan iärendet, som initierats av en länsstyrelse, är om tvångsbeslutenligt sociallagstiftningen utgör hinder mot verkställighet avavlägsnandebeslut enligt utlänningslagen.Bakgrunden i ärendet var följande. En anmälan inkom tillsocialnämnden beträffande ett barn fött 1989. Fadern hadeutvisats och modern och barnet skulle avvisas enligt beslut avInvandrarverket. omhändertog barnet med stöd av 6§ socialtjänstlagen och placerade det på ett barnhem. Enligtbarnhemsföreståndaren påkallade barnets förhållandenomhändertagande för vård enligt lagen med särskilda bestämmelserom vård av unga (LVU).