bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Motion Fi1 (m) yrkande 32 avstyrks avutskottet.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderArbetsmarknadspolitiskt investeringsprogramI propositionen (s. 109--110) föreslås ett investeringsprogram somomfattar stimulansåtgärder inom en rad olika områden. Förslagen om direktavdragoch satsningen på inom kommunikationsområdet behandlas påandra ställen i detta betänkande. Övriga förslag i investeringsprogrammetbehandlas i detta avsnitt.Följande delar av det av regeringen framlagda förslaget till program förinvesteringssatsningar och ROT-åtgärder behandlas i detta avsnitt.Satsningar inom miljöområdet på:1. utbyggnad av fjärrvärmenätet med bidrag om till en kostnad av100 ,2. åtgärder som motverkar trafikbuller med bidrag om till en kostnad av50 ,3. åtgärder inom VA-sektorn med bidrag om till en kostnad av 100miljoner kronor,4. upprustning av naturvårdsområden till en kostnad av ,5. efterbehandling av gamla industriområden till en kostnad av 75 miljonerkronor.Satsningar inom kulturområdet på:6. icke-statliga kulturlokaler med bidrag om för nybyggnation och 50 %för övriga projekt till en sammanlagd kostnad av ,7. allmänna samlingslokaler till en kostnad av ,8. kulturmiljövård och byggnadsvård till en kostnad av ,9. lokaler för trossamfund med bidrag om högst till en kostnad av 20miljoner kronor,Satsningar på skolor och andra offentliga lokaler på:10. ROT-åtgärder, bl.a. för att öka tillgängligheten för personer medfunktionshinder, med bidrag om högst till en kostnad av 360 miljonerkronor.Satsningar inom bostadsområdet på:11. ROT-åtgärder avseende bostäder som en extra subvention om15 % till en beräknad kostnad av ,12. investeringar för att förbättra inomhusklimatet med bidrag om kostnad av ,13. ombyggnadsåtgärder för särskilda boendeformer för äldre och för personermed fysiska och psykiska funktionshinder med bidrag om till en kostnad av100 miljoner kronor.I Moderata samlingspartiets motion Fi1 yrkande 35 föreslås riksdagenavslå vad regeringen förordat om investeringsstöd.I motion Fi2 yrkande 52 betonas betydelsen avinvesteringar inom miljöområdet för en långsiktigt hållbar tillväxt och en ökadsysselsättning.Miljöpartiet föreslår i sin motion Fi5 yrkande 28 att hosregeringen begär förslag om särskilda miljöinvesteringar för /96omfattande utöver vad regeringen tidigare föreslagit.I motion Fi2 yrkande 51 föreslås avslag vad gäller denextra subventionen om avseende bostäder till en beräknad kostnad av1 . Detta yrkande innebär vidare att den nuvarandeskattereduktionen för byggnadsarbete på bostadshus föreslås förlängas till attgälla även . Motsvarande förslag återfinns även i motionFi10 (c) yrkande 3. I motion Fi17 (c) föreslås dessutom att reglerna förskattereduktion förändras så att det maximala avdragsgrundande underlaget försmåhus höjs från nuvarande till samt att vissamaterialkostnader får räknas in i underlaget.I motion Fi3 yrkande 16 föreslås att skall avslåförslaget om en extra subvention om avseende bostäder. Motionärerna anseratt förslaget är för vagt utformat för att kunna biträdas.Kristdemokraterna anför i motion Fi6 yrkande 6 att flera avregeringsförslagen till ROT-åtgärder i och för sig kan vara riktiga men att enfortsatt möjlighet till skattereduktion för ROT-åtgärder är att föredra framförden föreslagna extra subventionen om avseende bostäder.Enligt motion Fi16 (s) finns det utrymme för ytterligare åtgärder för attstimulera tidigareläggning av byggnadsinvesteringar. Enligt förslaget börregeringen därför senast budgetproposition återkomma med förslagtill stimulans av tidigareläggning av nyproduktion av bostäder.I motion Fi18 (s) framhålls att ROT-satsningarna i första hand börutformas så att segregationen i boendet minskar. I motion Fi19 (s)föreslås att i ett tillkännagivande bör uttala att reglerna förbidrag till ROT-åtgärder skall utformas så att den del av arbetet som utförssom industriell produktion av byggmaterial behandlas likvärdigt med det arbetesom utförs på byggarbetsplatsen.Bostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande regeringens förslag ochavstyrker aktuella motionsyrkanden.Bostadsutskottet redogör i sitt yttrande kortfattat för de två s.k.ROT-program som har beslutat om under de senaste två åren.Bostadsutskottet anför att i såväl som ROT-program harsom en väsentlig del ingått stöd till ROT-åtgärder i kommunala byggnader.Erfarenheterna av dessa åtgärder är mycket goda. Även när det gäller det avsysselsättningsskäl betingade stödet till icke-statliga kulturlokaler samtallmänna samlingslokaler framhåller bostadsutskottet att de hittillsvarandeerfarenheterna är goda.Byggarbetsmarknaden är, framhåller bostadsutskottet, kanske den del avarbetsmarknaden som har drabbats hårdast av lågkonjunkturen. Medan det undernågra år fanns klara tendenser till överhettning inombyggsektorn är förhållandena nu de omvända. De rådande problemen riskerar attfå återverkningar inom byggsektorn . Om stora delar avproduktionskapaciteten slås ut under lågkonjunkturen kan även en måttliguppgång i byggproduktionen under en kommande högkonjunktur riskera att ledatill en överhettning och snabbt stigande byggpriser.Det finns också anledning att framhålla att varje byggarbetsplats förutom detegentliga byggarbetet genererar nya arbetstillfällen förbyggmaterialstillverkare, hantverkare, åkare m.fl. Det finns såledesfortfarande starka samhällsekonomiska skäl att ta till vara byggsektornsresurser under en lågkonjunktur.Bostadsutskottet framhåller att det är mot den nu beskrivna bakgrunden somregeringens förslag om ett program för investeringssatsningar och ROT-åtgärderbör ses.Bostadsutskottet kan till viss del instämma i synpunkten att beskrivningen ipropositionen av den närmare utformningen av extrasubventionen är välknapphändig. uttrycker emellertid förståelse för dennytillträdda regeringens önskan att snabbt kunna lägga fram förslag som kanbidra till att mildra de akuta problemen på byggarbetsmarknaden. Införriksdagsberedningen av förslagen i propositionen har också bostadsutskottetunder hand erhållit kompletterande uppgifter om inriktningen av de föreslagnastödformerna från . Dessa uppgifter återges kortfattat i detföljande vad avser ROT-åtgärder avseende bostäder som en extra subvention om15 % till en beräknad kostnad av 1 500 miljoner kronor.Ett extra statligt stöd för förbättring av bostäder föreslås införas år 1995.Stödet lämnas som engångsbidrag för åtgärder som påbörjas ochslutförs senast . Samtliga upplåtelseformer, dvs. såväl hyres- ochbostadsrätt som egnahem, avses bli stödberättigade.För hyres- och bostadsrätter lämnas bidrag för ombyggnadsåtgärder motsvarandevad som kan erhålla reguljärt ombyggnadsstöd (se SFS 1992:986) samt tillunderhålls- och reparationsåtgärder enligt vad som är stödberättigat i den s.k.RBF-förordningen (förordning 1983:974 om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus). Bidragsunderlaget beräknas således i dessa fall i enlighet med vadsom anges i förordningarna. I fråga om egnahem lämnas bidrag tillarbetskostnaden för reparation och underhåll samt för om- och tillbyggnadenligt i huvudsak samma principer som gäller för skattereduktionen för utgifterför byggnadsarbete (SFS 1993:672). Åtgärder i fritidshus avses dock inteberättiga till stöd.För hyres- och bostadsrättshus avses det extra statliga stödet utgå utöverdet reguljära ombyggnadsstödet. Om RBF-stöd har beviljats skall dock endastdetta stöd eller det extra statliga stödet kunna utgå.Bidrag avses lämnas med ett belopp som motsvarar högst av ettbidragsunderlag beräknat enligt de ovan angivna principerna. En förutsättningför bidraget föreslås dock vara att bidragsbeloppet för de sökta åtgärdernauppgår till minst 1 000 kr.Det extra statliga stödet för förbättring av bostadshus, liksom de nedanbehandlade övriga stödformerna för bostäder, förutsätts administrativt hanteraspå motsvarande sätt som övriga bostadssubventioner. Detta innebär att Boverketoch länsstyrelserna får ansvaret för bidragsverksamheten.Bostadsutskottet konstaterar att det föreslagna stödet i flera avseendeninnebär en förbättring i förhållande till det stöd som kunnat utgå enligttidigare ROT-program. Den föreslagna stödperioden ger rimlig möjlighet tillframförhållning och nödvändigt förberedelsearbete på byggherresidan. Iförhållande till vad som gäller för s.k. skattereduktion får stödet också ansesha en bättre inriktning mot åtgärder som är angelägna ur bostadssektornssynvinkel. Denna effekt uppnås bl.a. genom att stödet endast ges tillpermanentbostäder och genom den koppling som i hyreshus- och bostadsrättsfalletgörs till reglerna för det reguljära ombyggnadsstödet. Vidare innebär förslagetatt åtgärder som erhållit RBF-stöd även fortsättningsvis kan ges visststöd.Bostadsutskottet konstaterar att vad gäller de åtgärder som vidtas i hyres-och bostadsrättshus kommer sålunda även materialkostnaderna att kunna räknas ini bidragsunderlaget. Detta utgör en klar förbättring i förhållande till deregler som gäller för skattereduktionen.Stödet till ROT-åtgärder i flerbostadshusområden måste ur samhälletssynvinkel anses vara det mest angelägna. Denna del av stödet kommer sannoliktatt ge den största effekten inom den egentliga byggsektorn, anserbostadsutskottet. Även det föreslagna stödet till ROT-åtgärder i egnahem kommeremellertid att kunna lämna ett positivt bidrag till sysselsättningen inombyggsektorn. Vad gäller egnahemmen föreslås i huvudsak samma stödavgränsninggälla som för den nuvarande skattereduktionen, dvs. att endastarbetskostnaderna läggs till grund för bidraget. Eftersom inget reguljärtombyggnadsstöd utgår för denna upplåtelseform kan motsvarandebidragskonstruktion som för hyres- och bostadsrättshusen i praktiken inteväljas.Bostadsutskottet övergår sedan till att behandla de två övrigastödformerna till ROT-åtgärder i bostäder som föreslås i propositionen, dvs.investeringsbidraget för att förbättra inomhusklimatet ochombyggnadsbidraget för särskilda boendeformer.Även vad gäller dessa stödformer har bostadsutskottet under sittberedningsarbete från erhållit kompletterande uppgifter omden planerade inriktningen av stöden. Dessa uppgifter sammanfattas nedan.Ombyggnadsbidraget för särskilda boendeformer för äldre och för personermed fysiska och psykiska funktionshinder avses utgå enligt i huvudsak de reglersom tillämpats för ett särskilt ombyggnadsbidrag föräldrebostäder (SFS 1993:166). Skillnaden blir att bidragskretsen vidgas tillatt även omfatta bostäder för personer med psykiskt och fysisktfunktionshinder. Vidare höjs bidragsnivån från nuvarande till 20 %.Gällande ram för bidragsformen vidgas med . Bidrag enligt denya reglerna avses lämnas för ombyggnadsarbeten som påbörjas före utgången avår 1995 och som slutförs senast . En samordning med det extrastatliga stödet för förbättring av bostadshus föreslås ske så att detsammanlagda stödet inte överstiger 20 %.Bidraget till förbättring av inomhusklimatet i bostäder föreslås utformasså att det påskyndar verksamheten med funktionskontroll av ventilationssystem.Som en förutsättning för att bidrag skall kunna utgå föreslås därför gälla attbyggnaden skall ha genomgått funktionskontroll av ventilationssystemet om sådankrävs enligt förordningen 1991:1273. Bidrag kan sedan utgå dels för attavhjälpa de tekniska brister som upptäckts vid besiktningen, dels för vissaandra åtgärder som bidrar till att förbättra inomhusklimatet. Inom en total ramom skall bidrag kunna utgå till av en godkändkostnad för åtgärderna. Liksom för det extra statliga stödet för förbättring avbostadshus föreslås bidraget utgå för förbättringsåtgärder som påbörjas underår 1995 och slutförs senast . Bidraget till förbättring avinomhusklimatet föreslås samordnas med det extra statliga stödet så att detsammanlagda bidraget inte överstiger . Samordning förutsätts också ske meddet stöd som kan utgå enligt de regler som gäller för den statliga fonden förfukt- och mögelskador i småhus. I praktiken innebär detta att statligtengångsbidrag lämnas för här aktuella åtgärder enligt bestämmelserna endast ien förordning.Skatteutskottet behandlar i sitt yttrande (SkU3y) motionerna Fi2 (c)yrkande 51, Fi6 (kds) yrkande 6 och Fi17 (c) med krav på attskattereduktionen för underhåll, och om- och tillbyggnad förlängs.Skattereduktionen infördes för tiden till 31 december1994. Skattereduktion medges av kostnaderna bortsett från material.Motionerna avstyrks av skatteutskottet.Kulturutskottet anför att de medel, , som regeringenföreslår att anslå till bidrag inom kulturområdet tillkulturmiljövård och byggnadsvård också skall kunna användas till insatser förmuseernas föremålsvård.Finansutskottet instämmer i propositionens uppfattning att trots atttecken till ökad investeringsbenägenhet nu föreligger, främst inomexportindustrin, är det angeläget att skapa tillfälliga stimulanser tillytterligare, nya eller tidigarelagda, investeringar.Enligt finansutskottets mening är det i rådande läge betydelsefullt att deföreslagna åtgärderna kommer i gång snabbt. Inte minst gäller dettaROT-satsningarna på bostäder. Enligt regeringens förslag skall det aktuellastödet till ROT-åtgärder lämnas som engångsbidrag för åtgärder som påbörjasunder och slutförs senast . För att stimulera till ensnabb igångsättning av ROT-investeringarna vill utskottet i stället förorda attde bidragsberättigade åtgärderna skall vara påbörjade före den 1 oktober 1995och slutförda senast . Detta gäller alltså de satsningar somföreslås på bostadsområdet:en extra subvention om för ROT-åtgärder avseende bostäder inkl.tillgänglighetsskapande åtgärder till en beräknad kostnad av 1 500 miljonerkronor.ett investeringsbidrag om för att förbättra inomhusklimatet till enkostnad av 200 miljoner kronor.ett ombyggnadsbidrag om för särskilda boendeformer för äldre ochpersoner med fysiska och psykiska funktionshinder till en kostnad av100 miljoner kronor.Finansutskottet biträder således bostadsutskottets förslag med det tilläggetatt de tre föreslagna stödformerna för ROT-åtgärder inom bostadssektorn skallavse arbeten som påbörjas före och avslutas senast under1996.Finansutskottet noterar vad kulturutskottet anfört om museernas eftersattaföremålsvård och önskan om att stödet på kulturmiljövårdsområdet också skallkunna användas för att planlägga en räddningsaktion för museisamlingar.Finansutskottet finner det dock för sin del svårt att i detta sammanhangföreslå att även behandla frågan om de statligt stödda museernasföremålsvård.Finansutskottet är inte heller berett att nu biträda förslag omytterligare för miljöinvesteringar.Finansutskottet föreslår att godkänner propositionens förslag ominvesteringssatsningar (avsnitt 10, yrkande 3) samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om tiden för igångsättande.Motionerna Fi1 (m) yrkande 35, Fi2 (c) yrkandena 51 och 52, Fi3 (fp)yrkande 16, Fi5 (mp) yrkande 28, Fi6 (kds) yrkande 6, Fi10 (c)yrkande 3, Fi16 (s), Fi17 (c), Fi18 (s) samt Fi19 (s) bör avslås.Ungdomsintroduktion och ungdomspraktikI propositionen (s. 111--112) föreslår regeringen att godkänneren ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, benämnd ungdomsintroduktion, för ungdomari åldern 20--. Ungdomsintroduktionen innebär fyra månaders praktik somföljs av sex månaders anställning, eventuellt med rekryteringsstöd. Underpraktiktiden, vilken räknas som arbetsmarknadsutbildning, får ungdomarnautbildningsbidrag. är de inte att anse som arbetstagare, vilketklargörs i propositionens förslag till lag om praktik för ungdomar iungdomsintroduktion. Enligt förslaget skall lagen träda i kraft den 1 januari1995 och gälla till utgången av juni 1996.Åtgärden beräknas omfatta 24 000 platser . Förarbetshandikappade ungdomar bör arbetsförmedlingen kunna förlängapraktikperioden.Ungdomsintroduktion, som avser ungdomar i åldern 20--, skall ersättaungdomspraktik fr.o.m. . Ungdomspraktiken för ungdomar 20--24år bör upphöra enligt propositionen. Under enövergångsperiod kommer ungdomspraktik att kunna beviljas ungdomar under 20 år.Den nu gällande lagen om ungdomspraktikanter får därför fortsätta att gällafram till den 1 juli 1995.Vad gäller ungdomar och det kommunala uppföljningsansvaret fördenna grupp avser regeringen att återkomma.Moderata samlingspartiet anför i motion Fi1 yrkandena 33 och 36 i dennadel att det inte finns någon anledning att införa någon ny typ avåtgärd för ungdomar. Ungdomsintroduktion skulle förmodligen bli mer kostsam perplats än ungdomspraktik. Förslaget om ungdomsintroduktion avvisas därför avmotionärerna som i stället vill behålla ungdomspraktiken.Även avvisar regeringens förslag att avskaffa ungdomspraktiken imotion Fi3 yrkande 13 i denna del.I motion Fi10 yrkandena 1 och 4 i denna del av m.fl. (c)understryks vikten av att ta ytterligare steg för att utveckla ungdomspraktikenmed ännu tydligare inriktning mot kommande anställning, t.ex. genom kortaretidsperioder än . Den i propositionen föreslagna lagen om praktik förungdomar i ungdomsintroduktion blir då obehövlig.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) redovisar i motion Fi11 yrkandena 1 och2 viss oro angående möjligheterna att få fram tillräckligt antalungdomsintroduktionsplatser. Det finns enligt motionärerna risker för en ökadöppen arbetslöshet bland ungdomar om inte ytterligare åtgärder vidtas. Vidarebegärs i motionen att utses till försökslän för att bekämpaungdomsarbetslösheten.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (AU3y) huvudsakligenregeringens förslag om ungdomsintroduktion. föreslårdock att ungdomsintroduktionen förses med en ventil för att säkerställa attarbetshandikappade ungdomar och utomnordiska ungdomar inte skall missgynnas.Aktuella motioner avstyrks.Arbetsmarknadsutskottet anför att regeringens förslag tillungdomsintroduktion enligt propositionen syftar till en tillsvidareanställning(efter fyra månaders praktiktid) men anställningen skall kunna gälla sexmånader. Därvid skall det regelverk som redan finns beträffande tidsbegränsadeanställningar tillämpas, dvs. lagen (1982:80) om anställningsskydd. Med hänsyntill syftet torde provanställning bli den vanligaste formen.Arbetsmarknadsutskottet kommenterar rekryteringsstödets roll inomungdomsintroduktionen. Liksom rekryteringsstödets användning i övrigt skall deterbjudas endast om det förefaller vara svårt att få åtgärden till stånd.Arbetsmarknadsutskottet pekar vidare på att ungdomsintroduktionen ställerstörre krav på arbetsgivaren än den nuvarande ungdomspraktiken. Vidungdomsintroduktion måste arbetsgivaren redan innan praktikperioden påbörjasförbinda sig att anställa den unga personen . Vid ungdomspraktik behöver ett sådant beslut inte fattasförrän den första sexmånaders praktikperioden går mot sitt slut och det ärfråga om förlängning med ytterligare en period. Detta förhållande kan göravissa arbetsgivare mer negativa till att pröva en ung person iungdomsintroduktion jämfört med i ungdomspraktik.Arbetsmarknadsutskottet framhåller att svårigheter att få framungdomsintroduktionsplatser kan leda till att volymutvecklingen inte når upptill den beräknade genomsnittliga nivån av 24 000 platser. Utskottet anserdärför att det kan finnas visst fog för den oro över volymutvecklingen som tasupp i motion Fi11 (s).De som i första hand torde drabbas av denna osäkerhet från arbetsgivarnassida är sådana grupper som arbetshandikappade ungdomar och utomnordiskaungdomar.Arbetsmarknadsutskottet framhåller att det mot den bakgrunden kan finnasanledning att modifiera regeringens förslag på ett par punkter.För att målet skall kunna uppnås i fråga om den planerade volymutvecklingenkrävs det ett gemensamt ansvar från arbetsmarknadens parter.Arbetsmarknadsutskottet påpekar att det bör vara lättare att nå den åsyftadevolymen om arbetsgivarna vet att det går att avbryta ungdomsintroduktionensåväl som under anställningsförhållandet. Enligt utskottetsuppfattning är det viktigt att informationen om regelsystemet når ut tillarbetsgivarna.När det gäller en provanställning är de nuvarande reglerna sådana attarbetsgivaren kan bryta anställningsförhållandet såväl vid prövotidens slut somi förtid. I normalfallet kan en provanställning avbrytas genom ett formlöstbesked från arbetsgivaren. Vid avslutande av provanställningen -- såväl efterprövotiden som -- måste arbetstagaren underrättas minst iförväg.Arbetsmarknadsutskottet anser att en arbetsgivare som har förbundit siggentemot arbetsmarknadsmyndigheterna att provanställa en ungdom i sex månaderbör ha särskilda skäl för att kunna frångå sitt åtagande. Utskottet förutsätteratt det kommer att tillhöra undantagsfallen att provanställningar omotiveratbryts före prövotidens utgång. Om det visar sig att reglerna missbrukas avarbetsgivare bör spärrar kunna sättas in, exempelvis så att en sådanarbetsgivare inte kan få ytterligare ungdomar i ungdomsintroduktion.Arbetsmarknadsutskottet framhåller vidare att det bör finnas en ventil iregelsystemet så att också arbetshandikappade ungdomar och utomnordiskaungdomar får möjlighet att komma i fråga för en ungdomsintroduktion. mening bör därför huvudprincipen om att arbetsgivarenmåste förbinda sig att (prov)anställa den unge efter praktikperiodens slut heltkunna frångås när det gäller arbetshandikappade ungdomar och utomnordiskaungdomar. I fråga om dessa ungdomar kan en fullgjord praktiktid ses som ett måli sig.För arbetshandikappade ungdomar bör arbetsförmedlingen kunna förlängapraktikperioden i enlighet med propositionens förslag.Arbetsmarknadsutskottet påpekar att motion Fi11 (s) yrkande 1 i vissomfattning kan anses vara tillgodosedd genom utskottets ställningstaganden.Arbetsmarknadsutskottet framhåller att utöver vad som uttalats någon riksdagensåtgärd inte bör vara påkallad med anledning av denna motion.Även om ungdomsintroduktion är en tidsbegränsad åtgärd vill utskottetframhålla vikten av att åtgärden följs upp, så att inte oönskade effekteruppstår. Även de i Moderata samlingspartiets motion Fi1 efterfrågadekostnadskonsekvenserna av ungdomsintroduktionen bör redovisas.För ungdomar vilka inte omfattas av förslaget omungdomsintroduktion kommer ungdomspraktikåtgärden att finnas kvar under detförsta . har inhämtat att volymen kanberäknas till ca 10 000 ungdomar under detta halvår. Planeringen avåtgärdsansvaret för övriga ungdomar (ca 16 000) är inte klarlagd.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att regeringen återkommer i denna frågainom kort.Arbetsmarknadsutskottet anser att -- med den modifiering somanförts av utskottet -- bör godkänna vad regeringen förordat omungdomsintroduktion. Vidare bör anta regeringens förslag till lag ompraktik för ungdomar i ungdomsintroduktion samt godkänna vad regeringenförordar om att ungdomspraktiken för ungdomar 20--upphör fr.o.m. den 1januari 1995. Aktuella motioner avstyrks av arbetsmarknadsutskottet.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande.Ungdomsintroduktion är en lämpligare åtgärd i en konjunkturuppgång änungdomspraktik.Liksom arbetsmarknadsutskottet utgår finansutskottet från att på samma sättsom gäller vid ungdomspraktik praktikperioden måste kunna avbrytas ompraktikanten t.ex. gör sig skyldig till allvarlig misskötsamhet.Finansutskottet delar uppfattningen att det för arbetshandikappade ungdomaroch utomnordiska ungdomar bör finnas en ventil i regelsystemet som gör detmöjligt att frångå huvudprincipen att arbetsgivaren måste förbinda sig att(prov)anställa den unge efter praktikperiodens slut. Dessa grupper har en såbesvärlig situation på arbetsmarknaden även i en konjunkturuppgång att ettundantag är motiverat. vill dock bestämt framhålla att ventileni regelsystemet måste tillämpas på ett sådant sätt att det inte ges möjlighettill missbruk från arbetsgivarens sida. Det måste därför finnas särskilda skälom man skall godkänna avsteg från huvudregeln.Finansutskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen avungdomsarbetslösheten över hela landet, inkl. .