bet · GH01SfU11 · 1994-03-01 00:00:00 — Det får således inte vara fråga om arbetensom bör utföras på marknadsmässiga villkor. Inom områdenanatur-, landskaps- eller fornminnesvård torde det även ifortsättningen finnas arbetsuppgifter.Enligt regeringen kan det vara naturligt attInvandrarverket samråder med berörd facklig organisation ochlänsarbetsnämnd innan avtal om sysselsättning träffas, men någonformell samrådsskyldighet bör inte föreligga.MotionerI fem motioner framförs invändningar mot regeringens förslagom organiserad sysselsättning.I motion Sf20 av m.fl. (s) motsätter sigmotionärerna att vissa delar av den arbetsrättsligalagstiftningen inte skall gälla asylsökande. De begär därföravslag på förslagen till 5 och 7 §§ nya lagen (yrkande 3). Deanser vidare att bör besluta att det ärInvandrarverket, och inte en privat entreprenör, som skallträffa avtal om sysselsättning. Dessutom skall länsarbetsnämndenoch de fackliga organisationerna ges tillfälle att yttra siginnan sådant avtal träffas (yrkande 4).Även m.fl. (s) i motion Sf22 yrkande 2 ochBerith m.fl. (v) i motion Sf12 yrkandena 5 och 6 anseratt samråd skall ske med de fackliga organisationerna ochlänsarbetsnämnden.I motion Sf22 av m.fl. begär motionärerna vidarei yrkande 1 ett tillkännagivande om att ersättning bör utgestill asylsökande i samband med arbete knutet till förläggningoch i yrkande 3 ett tillkännagivande om vikten av att arbetet ärmeningsfullt. De asylsökande bör ges ett större ansvar för denallmänna skötseln av förläggningen.Berith m.fl. (v) begär i motion Sf12 etttillkännagivande om att i vissa fall bör fålämna ersättning för att t.ex. handikappade skall få delta iorganiserad verksamhet (yrkande 7).I motion Sf14 yrkande 2 av () anförmotionären att förslaget om arbete inom ramen för denorganiserade sysselsättningen innebär ett system med arbetspliktutan ersättning för asylsökande. Villkoren är oklara. Motionärenbegär avslag på förslaget.I motion Sf16 yrkande 6 av och (nyd) anför motionärerna att de inte motsätter sig att visssvenskundervisning sker på förläggningen men anser att man börprioritera undervisning på asylsökandens eget språk. Någonersättning bör inte lämnas till den som förmedlarundervisningen. När det gäller utomhusaktiviteter som deltagandei landskapsvård eller kulturminnesvård anser motionärerna attden asylsökande endast bör delta i sådan verksamhet som inteskulle ha utförts av svensk arbetskraft. Motionärerna begär etttillkännagivande om det anförda.Med anledning av förslaget att dagersättning skall kunnasättas ned i vissa fall anför () i motion Sf21att omsorg om egna barn bör vara giltigt skäl att inte delta iorganiserad verksamhet.UtskottetInvandrarverket har , vilket även framhålls ipropositionen, lagt ned ett förtjänstfullt arbete på att skapameningsfull sysselsättning för asylsökande . Manhar arbetat efter mycket ambitiösa riktlinjer. Verksamheten harinriktats på att en asylsökande skall ta ansvar för sin dagligalivsföring och få en aktivare roll i den dagliga skötseln avförläggningen. Sysselsättningen skall så långt möjligt vara tillnytta för asylsökanden oavsett utgången av ärendet. Barn igrundskoleåldern går i skola. Särskilda aktiviteter ordnas ocksåför barn.Regeringen föreslår nu att dessa insatser utökas somde asylsökande i princip skall vara skyldiga att delta iverksamheten. I första hand torde det bli fråga om skötsel avden egna förläggningen. Målet skall vara att en asylsökandesysselsätts . För att nå det målet måste manäven sträva efter att finna sysselsättningstillfällen utanförförläggningen. Enligt utskottets mening är det då nödvändigt attundanröja de hinder som motverkar att sådanasysselsättningstillfällen skapas. Av denna anledning tillstyrkerutskottet att en asylsökande inte skall anses som arbetstagarenär han eller hon sysselsätts i uppgifter som ingår i denorganiserade sysselsättningen. Det är också viktigt att intebygga upp en byråkrati omkring verksamheten. Utskottet anserdärför att någon skyldighet att samråda med länsarbetsnämnd ochfackliga organisationer inte skall föreligga. Som regeringenangivit är det däremot naturligt att sådant samrådsker. Något hinder för en entreprenör att träffa avtal omsysselsättning skall av samma skäl inte heller föreligga. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf12yrkandena 5 och 6, Sf14 yrkande 2, Sf20 yrkandena 3 och 4 ochSf22 yrkande 2.De synpunkter som framförs i motion Sf22 yrkande 3 ominnehållet i verksamheten anser utskottet överensstämmer medintentionerna i propositionen. Detta gäller även motion Sf16yrkande 6 till den del motionen gäller arbetets art.Regeringen anser att någon särskild ersättning inte skalllämnas till en asylsökande som deltar i sådan verksamhet somavses i lagen. Utskottet delar denna uppfattning. Härigenom blirgränsen också tydligare mot arbetsuppgifter som bör utföras påmarknadsmässiga villkor. Utskottet avstyrker således bifall tillmotion Sf22 yrkande 1.I propositionen anges att det normala i stället måste vara attden som sysselsätter asylsökande i ett arbete betalar ett belopptill för att få arbetet utfört. Däremot bör detenligt regeringen inte förekomma att betalar föratt asylsökande skall delta i en verksamhet. Utskottet kan dockinte se något hinder mot att ersättning i vissa fall lämnas tilluppdragsgivaren, t.ex. när sysselsättning ordnas förhandikappade asylsökande. Utskottet anser inte att en sådanlösning kräver något uttalande från sida, och motionSf12 yrkande 7 bör lämnas utan åtgärd.I propositionen anges ålder och sjukdom som exempel på giltigaskäl för att inte delta i den organiserade sysselsättningen. Imotion Sf21 anser motionären att även omsorg om egna barn börvara ett giltigt skäl. Enligt utskottets uppfattning skall vårdav barn normalt sett inte behöva vara ett skäl för en förälderatt inte delta i den organiserade verksamheten. Vidförläggningarna anordnas i regel barnverksamhet där föräldrarnaförutsätts medverka i s.k. öppen förskola. Det är vidare viktigtatt föräldrar även i annat fall och särskilt när det gällersvenskundervisning deltar i verksamheten. Utskottet förutsätterdärvid att den organiserade sysselsättningen praktiskt bedrivsså att också föräldrar till små barn har möjlighet att delta.Med det anförda får motion Sf21 anses besvarad.I motion Sf16 anges att hemspråksundervisning bör prioriteras.Utskottet anser att den närmare utformningen av den organiseradesysselsättningen inte bör regleras av . Motion Sf16yrkande 6 bör därför i denna del lämnas utan åtgärd.Ekonomiskt bistånd åt asylsökandeGällande bestämmelserEn asylsökandes rätt till ekonomiskt bistånd regleras i lagen(1988:153) och förordningen (1988:156) om bistånd åt asylsökandem.fl. Reglerna innebär bl.a. att den asylsökande har rätt tillfri bostad på förläggning eller -- om han anvisats plats ikommun -- tillfälligt logi i en genomgångsbostad. Den som harinkomst av förvärvsarbete skall dock erlägga skäligt belopp förlogi och i förekommande fall kost. En asylsökande har vidarerätt till ett behovsprövat dagbidrag för att täcka övrigalevnadskostnader upp till en skälig levnadsnivå. Dagbidraget,som skall täcka kostnader för livsmedel, kläder och skor,fritidsaktiviteter, hygienartiklar och andra förbrukningsvarorsamt tidningar och telefon, beräknas i procent avbasbeloppet. Därutöver kan särskilt bidrag lämnas för kostnadersom uppstår på grund av särskilda behov. Det särskilda bidragetfår avse kostnader för vinterkläder, glasögon, kosttillskott,medicin, akut tandvård, handikapputrustning, spädbarnsutrustningoch andra hjälpmedel som är nödvändiga för en drägliglivsföring. Bidrag kan också lämnas till lokala resor som bedömssärskilt angelägna.När dagbidraget ursprungligen fastställdes utgick man frånSocialstyrelsens rekommenderade norm för socialbidrag. Engenerell sänkning, , genomfördes i december 1992.För stora barnfamiljer var sänkningen större. Dagbidraget förensamstående uppgår till för den som haregen mathållning och för annan. För sammanboende ärbeloppen 61 resp. . Beloppen för barn är betydligt lägreoch dessutom halverade för barn utöver de två första.En asylsökande som i annat fall vistas utanför förläggning harrätt till asylbidrag om han har synnerliga skäl att vistas ikommunen. Bistånd lämnas också till andra utlänningar, främstanhöriga, som söker uppehållstillstånd och har rätt att vistashär medan ansökan prövas.PropositionenI propositionen föreslås att asylsökande liksom skall hamöjlighet att få bistånd i form av logi, dagersättning ochsärskilt bidrag. Den som har inkomst eller egna tillgångar skallbetala för logi och för kost när sådan ingår på förläggning.Vidare anges att nivån på det ekonomiska biståndet liksom hurstor ersättning som skall erläggas för kost och logi bör läggasfast av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.Regeringen bedömer att det finns utrymme för en generellsänkning av nivån på dagersättningen till barnfamiljer. Ensänkning inom intervallet 2--per dag och barn beroende påbarnets ålder bedöms rimlig. Regeringen anser vidare attdagbidraget bör fastställas i kronor och att kopplingen tillSocialstyrelsens rekommenderade norm för socialbidrag inte börvara utgångspunkt vid fastställandet.Som tidigare redovisats föreslås i propositionen attbostadsersättning skall kunna lämnas till asylsökande som intebor på en förläggning. En ersättning med förensamstående och för familj har av regeringenbedömts rimlig. Även denna ersättning får sättas ned för den somhar egen inkomst eller egna tillgångar.Eftersom de asylsökande vistas här ochunder inte har samma utgifter som personer som ärbosatta här, anser regeringen att det klart bör framgå att densom omfattas av den nya lagen inte skall ha rätt tillkompletterande bistånd enligt socialtjänstlagen.Regeringen föreslår vidare att dagersättningen skall kunnasättas ned för person som utan giltigt skäl vägraratt delta i program för organiserad verksamhet. Detsamma skallgälla för den som genom att hålla sig undan försvårarasylutredningen. Nedsättning får ske med belopp som motsvararersättning till asylsökande som inte har egen mathållning.Invandrarverket skall besluta om och betala ut ekonomisktbistånd till asylsökande och den som fått tillfälligtuppehållstillstånd. får uppdra åt någon annanatt svara för själva utbetalningen. För andra utlänningar(anhöriga) skall bistånd beslutas och betalas ut avsocialnämnden i vistelsekommunen.Regeringen föreslår att bestämmelserna om asylbidrag förssamman med bestämmelserna om mottagande av och sysselsättningför asylsökande till en ny lag, lag om mottagande avasylsökande m.fl. Bestämmelserna om asylsökande i lagen gälleräven den som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligtden föreslagna 2 kap. 4 a § utlänningslagen.MotionerBerith m.fl. (v) anser i motion Sf12 yrkande 8 attnivån på dagbidragen kan vara något lägre än men motsättersig att kopplingen mellan dagbidragen och Socialstyrelsensrekommenderade nivå för socialbidrag upphör. Motionärerna begärett tillkännagivande härom.I motion Sf16 av och (nyd) ansermotionärerna att nivån på dagersättning till asylsökande måstesänkas kraftigt, och de begär ett tillkännagivande härom iyrkande 7.I motion Sf18 yrkande 1 av () begärs etttillkännagivande om att asyllån bör införas när den organiseradeverksamheten är fullt utbyggd. Motionären anser att nuvarandemodell där man vid ankomsten till mer eller mindreautomatiskt slussas in i ett bidragssystem ger fel signaler omförhållandena i och bidrar till en passivisering av denasylsökande. Bidragsberoendet har också gett en skev bild av deasylsökande bland många svenskar. Asyllånet kan helt ellerdelvis återbetalas genom arbete på förläggningen ellerdeltagande i svenskundervisning eller andra aktiviteter.I flera motioner tas bestämmelserna om nedsättning avdagersättningen upp.I motion Sf12 yrkande 9 av m.fl. (v) anförsatt behovet av en bestämmelse om nedsättning av dagersättninginte har redovisats i propositionen. Motionärerna begär avslagpå förslaget att dagersättningen skall kunna sättas ner om denasylsökande försvårat utredningen genom att hålla sig undan.I tre av motionerna föreslås i stället vidgade möjlighetertill nedsättning av dagersättningen. I motion Sf20 yrkande 5 avBörje m.fl. (s) påpekar motionärerna att de ungdomarmellan 16 och som saknar legal vårdnadshavare och förvilka bedriver speciell verksamhet, s.k.ungdomsboende, erhåller fullt dagbidrag. Det måste enligtmotionärerna anses som mycket angeläget att dessa ungdomarkommer i regelbunden verksamhet. Motionärerna anser att detdärför bör finnas möjlighet till nedsättning av dagbidraget fördessa ungdomar, om de utan giltigt skäl vägrar att delta iorganiserad verksamhet m.m. I motionerna Sf18 yrkande 2 avMarianne () och Sf16 yrkande 1 av (nyd) begärs att dagersättningen skall kunnasättas ned helt.Slutligen begärs i motion Sf16 yrkande 8 av (nyd) ett tillkännagivande om att () inte skall svara för utbetalning avekonomiskt bistånd till asylsökande.UtskottetEn asylsökande måste under vistelsen i ha rätt tillekonomiskt bistånd som ger honom eller henne möjlighet att levapå en rimlig nivå. En asylsökande har dock inte samma utgiftersom en person som är bosatt här, eftersom det är fråga om enbegränsad tid. Utskottet delar därför regeringens uppfattningatt nivån på dagersättningen bör -- i förhållande till de nivåersom gällde -- kunna sänkas i den omfattningsom anges i propositionen. Vid fastställandet av nivån pådagersättningen bör en bedömning göras av vilken nivå som kananses rimlig för en asylsökande. Något behov av att knytadagersättningen till rekommenderadesocialbidragsnorm föreligger inte enligt utskottet, ochutskottet avstyrker bifall till motion Sf12 yrkande 8. Någonsänkning av dagersättningen härutöver bör inte göras. Utskottetavstyrker därför bifall även till motion Sf16 yrkande 7.Utskottet har i det föregående tillstyrkt att asylsökande somordnar eget boende skall kunna få bostadsersättning. Utskottethar därvid föreslagit att regeringen övergångsvis får föreskrivaom kostnadsfri bostad i vissa fall.I propositionen föreslås att dagersättning skall kunna sättasned för den som utan giltigt skäl vägrar att delta i organiseradverksamhet. Dagersättningen skall också kunna sättas ned för densom genom att hålla sig undan försvårar utredningen i ärendet omuppehållstillstånd. Enligt utskottet är det mycket viktigt atten asylsökande eller annan utlänning inte fördröjerhandläggningen av ärendet genom att hålla sig undan. Utskottetdelar därför regeringens uppfattning att dagersättningen skallkunna sättas ned i sådana fall. Vad gäller deltagande iorganiserad sysselsättning är denna avsedd att göra väntetidenför asylsökande meningsfull. Sysselsättningen är ägnad att ökamöjligheterna till en snabbare integrering i det svenskasamhället för den som får stanna eller underlätta återvändandettill hemlandet för den som inte får uppehållstillstånd.Utskottet tillstyrker därför även förslaget att dagersättningenskall kunna sättas ned för en asylsökande som över huvud tagetinte deltar i sådan verksamhet eller när denne mer systematisktoch regelbundet undandrar sig verksamheten. Utskottet avstyrkerdärmed bifall till motion Sf12 yrkande 9. -- I avsnittet Annansysselsättning för asylsökande har utskottet behandlat frågan omvård av egna barn skall vara giltigt skäl för att inte delta iorganiserad verksamhet.Utskottet befarar emellertid att, även med denna möjlighettill nedsättning av dagersättningen, det i något enstaka fallkan förekomma att en utlänning fortsättningsvis håller sigundan. Någon dagersättning behöver därvid inte utges till enasylsökande som bor på förläggning eftersom Invandrarverketalltid kan flytta honom eller henne till en förläggning där kostingår i inkvarteringen. En asylsökande som bor utanförförläggning kan däremot fortsätta att uppbära bostadsersättningoch kostdelen av dagersättningen. Enligt utskottets mening börInvandrarverket ha möjligheten att under vissa förutsättningardra in ersättningen helt. Eftersom en asylsökande alltid harrätt att bo på förläggning, vilket normalt är kostnadsfritt,anser utskottet att bostadsersättningen kan dras in. Om denförläggningsplats som då erbjuds omfattar kost genomInvandrarverkets försorg skall även dagersättningen kunna drasin. måste därvid ge utlänningen en rimlig tid påsig att flytta till förläggningen och stor hänsyn måste tas tillom den asylsökande har familj. Utlänningen behöver inte rentfaktiskt ha flyttat för att hel nedsättning skall få ske, utandet räcker med att han eller hon erbjuds förläggningsplats.Någon skyldighet för honom eller henne att flytta till enförläggning föreligger inte heller. Vidare skall man först hautnyttjat möjligheten att enbart sätta ned dagersättningenenligt propositionens förslag.Utskottet lägger i bilaga 2 fram förslag till ett nytt andrastycke i 10 § lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Genomförslaget tillgodoses motionerna Sf16 yrkande 1 och Sf18 yrkande2.Vad härefter gäller ungdomar delar utskottet denuppfattning som framförs i motion Sf20. Det vore således avvärde att kunna åberopa möjligheten till nedsättning avdagersättningen för att motivera ungdomar att delta i denverksamhet som organiseras för dem. Utskottet föreslår därföratt dagersättningen skall kunna dras in även för en asylsökandesom fyllt 16 men inte och som får dagersättning m.m. somensamstående. Utskottet vill erinra om att möjligheten tillnedsättning är avsedd att användas endast när någon mersystematiskt undandrar sig den organiserade sysselsättningen.Nedsättningsmöjligheten bör kunna utnyttjas även när denasylsökande håller sig undan och försvårar utredningen.Utskottet tillstyrker motion Sf20 yrkande 5 och föreslår etttillägg i 10 § första stycket i enlighet med det anförda.Utskottet vill här också ta upp frågan om bistånd åt enutlänning i avvaktan på att ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut verkställs.Enligt 11 § lagförslaget upphör rätten till bistånd när enansökan om uppehållstillstånd har avslagits och ett beslut omavvisning eller utvisning skall verkställas. Rätten till biståndkvarstår dock för den tid som skäligen behövs förverkställigheten. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 5 § lagen ombistånd åt asylsökande m.fl. Med skälig tid avses enligt dennuvarande lagen (prop. 1987/88:80 s. 41) den förberedelsetid somutlänningen eller i förekommande fall polismyndigheten behöverför att ordna med utresan. Behovet får bedömas från fall tillfall, men rätten till bistånd bör normalt upphöra senast ett parveckor efter det att avvisnings- eller utvisningsbeslutet ellerbeslutet i verkställighetsärendet vann laga kraft. Endast iundantagsfall, såsom då verkställigheten måste anstå medhänsyn till utlänningens hälsotillstånd, bör bistånd kunnabeviljas för längre tid.Utskottet har uppmärksammat att den nuvarandebestämmelsen om rätten till bistånd på verkställighetsstadiethar föranlett problem. Särskilt har bestämmelsen blivit föremålför olika tolkningar i samband med avvisning av en grupperitreaner. har därvid hävdat att ansvaret föreritreanerna legat på kommunen. Utskottet anser att en sådanordning inte kan anses tillfredsställande. Det är rimligt attstaten, genom i första hand , har ansvar förutlänningar som tidigare omfattats av statens kostnadsansvaräven när en verkställighet drar ut . Utskottet föreslårdärför att 11 § får en sådan lydelse att därigenom klargörs attstatens kostnadsansvar omfattar även tiden för verkställighet. mån ekonomiska sanktionsmöjligheter erfordras gentemotutlänningar som på annat sätt än genom att hålla sig undanförsvårar verkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut, förutsätter utskottet att regeringenåterkommer med förslag härom.I motion Sf18 föreslås ett system med asyllån somöverensstämmer med det som lagts fram av Utredningen (Ku1992:04) om mottagandet av asylsökande och flyktingar.Regeringen har med hänsyn till bl.a. de administrativakostnaderna ansett att förslaget inte börgenomföras. Eftersom ett system med asyllån enligt utskottetsmening har många fördelar, förutsätter utskottet att regeringenåterkommer med förslag i frågan så snart de administrativasvårigheterna och andra problem kan övervinnas. Något uttalandefrån sida med anledning av motion Sf18 yrkande 1 ärsåledes inte påkallat.Vidare anser utskottet att inte bör göra någotuttalande i frågan om CSN skall kunna få svara för utbetalningav asylbidrag. Motion Sf16 yrkande 8 bör således avslås.Utskottet har upprättat förslag till ny lydelse av 10 och 11§§. Med denna ändring tillstyrker utskottet att antarlagförslaget såvitt avser ekonomiskt bistånd.Utskottet föreslår att de hänvisningar som finns i 1§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och 5 § lagen(1986:378) om förlängt barnbidrag ersätts med hänvisningar tillden nya lagen. Utskottet lägger i bilaga 2 fram förslag tilllagändringar.Hälso- och sjukvård m.m.Gällande ordningLandstingen har enligt 4 § hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) skyldighet att erbjuda omedelbar hälso- och sjukvårdåt dem som vistas inom . Detta innebär en skyldighetatt erbjuda asylsökande akut sjukvård. Nivå och innehåll isjukvården för asylsökande styrs förutom genom hälso- ochsjukvårdslagen av bl.a. den statliga ersättningen ochSocialstyrelsens allmänna råd. Enligt förordningen (1990:927) omstatlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andrautlänningar har sjukvårdshuvudmännen i fråga om asylsökande rätttill ersättning av staten genom för akut- ochförlossningsvård samt för vård vid abort.I allmänna råd (1988:8) om hälsovård förflyktingar och asylsökande, vilka nu håller på att revideras,anges några riktlinjer för vad som avses med akutvård. Avgörandevid bedömningen är om en fördröjning av vårdinsatserna kan ledatill negativa följder för patienten -- varvid bl.a. poängterasatt psykiska symtom och störningar som ångest och depressionerkräver akuta åtgärder -- och vid bedömningen måste hänsyn tastill patientens möjligheter att få vård inom en nära framtid.Den asylsökandes behov av vård måste bedömas i perspektivet avatt det kan dröja innan han eller hon harmöjlighet att få annan vård än akutvård och att detta harsärskilt stor betydelse när det gäller barn.Asylsökande barn får mer omfattande hälso- och sjukvård änvuxna. Barnen får barnhälsovård och vaccination i sammautsträckning som barn bosatta i asylsökande som vistas på förläggning finns som regel enförläggningssjukvård för vilken är huvudman. Försjukvård utanför kontorstid och för sluten vård svararlandstinget. Besök inom sjukvård är kostnadsfri förden asylsökande. kan ersätta kostnader för akuttandvård och för medicin inom ramen för bestämmelserna omsärskilt bidrag.PropositionenRegeringen anser att asylsökande även fortsättningsvis skallha tillgång till akut sjuk- och tandvård men att tillgången inteskall vara större än för befolkningen i övrigt och attasylsökande i första hand bör ges sjukvård på vanligavårdcentraler etc. För att dämpa efterfrågan och för att ge enrealistisk bild av vad det kostar att leva i börasylsökande, i enlighet med principbeslut, betalaviss avgift för sina sjuk- och tandvårdsbesök.I propositionen anges att asylsökande barn i princip bör fåtillgång till samma hälso- och sjukvård som barn bosatta iSverige. Vid bedömningen av vilken vård som skall ges bör dockbeaktas att det inte är klart om barnet kommer att stanna iSverige och vidare bör beaktas asylärendets förväntadehandläggningstid. Vård som kräver långvariga behandlingstideroch inte är av akut karaktär bör inte påbörjas när ettavbrytande kan få negativa följder för en asylsökande som intetillåts stanna i Sverige.Andra utlänningar (anhöriga) bör endast erbjudas omedelbarvård enligt en strikt tillämpning av begreppet akutvård i hälso-och sjukvårdslagen. Statlig ersättning skall inte lämnas försjukvård åt sådana utlänningar men kostnadsökningen förlandstingen skall beaktas i annat sammanhang.Enligt regeringen bör nivån på avgifterna vara sådan attnormal vårdkonsumtion ryms inom dagbidraget. För läkar- ochtandläkarbesök bör avgiften vara , för sjukvårdandebehandling och för medicin .