bet · GH01JoU31 · 1994-05-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1993/94:215 om enhandlingsplan mot buller samt 18 motionsyrkanden som lagts frammed anledning av propositionen resp. under allmänna motionstiden1994. Utskottet ansluter sig till vad regeringen förordar om målför och inriktning på handlingsplanen mot buller samt avslårsamtliga motionsyrkanden. Regeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) föreslår ipropositionen att godkänner vad regeringen förordar ommål för och inriktning på handlingsplanen mot buller (avsnitt4.1).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisas en samlad handlingsplan mot buller.Denna syftar till att kraftigt begränsa bullerstörningarna isamhället så att ljudnivåerna sänks och färre människor utsättsför buller.Buller i arbetsmiljön, boendemiljön och fritidsmiljönbehandlas. Vidare behandlas särskilt transportsektornsbullerproblem, externt industribuller och buller frånbyggarbetsplatser och vindkraftverk, buller från produkter samtbuller i det militära försvaret.I propositionen föreslås en handlingsplan med såväl deövergripande mål som bör gälla för arbetet med att begränsabullerstörningarna som de åtgärder som regeringen avser attvidta inom olika områden.Myndigheternas insatser inom bullerområdet behöver samordnasför att handlingsplanen skall kunna genomföras på ett effektivtsätt. Regeringen avser därför att ge iuppdrag att samordna här aktuella program för åtgärder som rörden yttre miljön.Trafikbullret bör minskas kraftigt. Regeringen avser därföratt uppdra åtVägverket att tillsammans med berörda myndigheter ochKommunförbundet utarbeta ett program med syfte att minskastörningarna från vägtrafiken; programmet skall leda till attvägtrafikbullret minskas till godtagbara nivåer genom fysiskaskyddsåtgärder,att utarbeta ett förslag till forskningsprogram förminskat buller från fordon, däck och vägbanor,att i samarbete med föreslåriktlinjer för minskade bullerstörningar från järnvägstrafikenoch spårvägarna,att i samarbete med utredamöjligheterna att inom ramen för banavgifterna finansieraåtgärder mot buller ochBerörda myndigheter att analysera skärpningar avflygbullernivånormer, beräkningsmodeller för flygbuller, samtbehov av åtgärder, kostnader och tidplan för genomförande.Uppdragen inom trafikområdet skall avrapporteras tillregeringen före den 1 mars 1995.De som vistas i lokaler eller områden särskilt avsedda förolika typer av fritidsaktiviteter skall inte behöva riskera attutsättas för skadliga ljudnivåer. Regeringen avser därför att geSocialstyrelsen i uppdrag att i samarbete med utreda huruvida höga ljudnivåer vid konserter, pådiskotek och i liknande sammanhang leder till hörselskador ellerandra hälsoproblem.För att begränsa störningarna från militärt skottbuller avserregeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att i samarbete medFortifikationsförvaltningen () och utarbeta nya riktlinjer för skottbuller frånartilleri och andra tunga vapen.Det finns behov av en ökad satsning på forskning inombullerområdet. Regeringen avser därför att geTeknikvetenskapliga forskningsrådet i uppdrag att i samarbetemed Arbetsmiljöfonden, Arbetarskyddsstyrelsen,, ochStatens råd för byggnadsforskning utvärdera den tekniskabullerforskningen och föreslå var tyngdpunkten i satsningarnabör ligga. Vidare bör Arbetsmiljöfonden få till uppgift att isamarbete med bl.a. ,, , Socialstyrelsenoch utvärdera den medicinskaeffektforskningen. De två sistnämnda uppdragen skallavrapporteras till regeringen före . Motioner med anledning av propositionen1993/94:Jo69 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att överlåta till kommunerna attutforma de regler som eventuellt bör tillkomma med anledning avbl.a. att beslutar att kommunerna skall redovisaskoterleder och andra föreskrifter i kommunens översiktsplan.1993/94:Jo70 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att det före den 1januari 1995 kommer ett samlat förslag om hur bullret isamhället skall minska,2. att hos regeringen begär att den i det samladeförslaget om hur bullret skall minska även föreslår enbullernorm vid musikarrangemang.1993/94:Jo71 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att i handlingsprogrammet jämväl inarbetas reglerom åtgärder mot bullerstörningar från stora offentligautomhusevenemang.1993/94:Jo72 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om buller i boendemiljö,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om trafikbuller.Motion väckt under allmänna motionstiden 19941993/94:Jo616 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska bullret i arbets- ochfritidsmiljöer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska bullret i boendemiljöer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målet skall vara att antalet människorsom störs av buller måste minska,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förorenaren betalar-principen skallgälla med avseende på buller,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att öka medvetenheten om bullerproblemen,6. att hos regeringen begär förslag om att ökautbildnings- och forskningsanslagen som rör bullerproblematiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska vägtrafikbuller,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska flygtrafikbuller,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska bullret från spårtrafik. InledningRiksdagen uttalade att en samlad handlingsplan motbuller skyndsamt borde föreläggas (1990/91:JoU17,rskr. Året därpå förnyade sitt uttalande ochpåtalade, särskilt mot bakgrund av det problem som buller utgör,vikten av att ett samlat åtgärdsprogram mot buller tas fram(1990/91:JoU30, rskr. 338).Med stöd av regeringens bemyndigande utsåg chefen för naturresursdepartementet en särskild utredare föratt utarbeta ett förslag till en samlad handlingsplan mot buller(dir. 1992:20). Utredningen för en handlingsplan mot bulleröverlämnade betänkandet Handlingsplan mot buller(SOU 1993:65). Utredningen presenterar en bred analys avbullerproblemen i samhället och förslag till ett åtgärdsprogram.Buller i såväl arbetsmiljön och boendemiljön som fritidsmiljönbehandlas. Vidare behandlas särskilt transportsektornsbullerproblem, externt industribuller m.m., buller från vissaprodukter samt buller i det militära försvaret.Handlingsplan mot buller m.m.PropositionenEnligt regeringen bör en handlingsplan mot buller läggas fast.Som övergripande mål skall gälla att bullerstörningarna isamhället begränsas kraftigt såväl avseende ljudnivåerna somavseende antalet människor som utsätts för buller. Enligtregeringen bör trafikbullret minskas kraftigt. Vidare bör detexterna industribullret och miljöstörningarna frånbyggarbetsplatser minskas i första hand genom åtgärder iindustrin resp. tystare maskiner och metoder. Arbetet med attminska bullerexponeringen i arbetslivet bör fortsätta. Frågan omgodtagbara bullernivåer för konsumenterna bör i första handlösas inom det europeiska standardiseringsarbetet. När detgäller ljudnivån i nybyggda bostäder bör dygnsmedelnivån inteöverstiga . Ett system för att ljudklassa bostäder vid ny-och ombyggnad bör införas på frivillig väg. De som vistas ilokaler eller områden särskilt avsedda för olika typer avfritidsaktiviteter skall inte behöva riskera att utsättas förskadliga ljudnivåer. Försvarsmakten bör fortsätta sinaansträngningar att minska bl.a. flygbuller och skottbuller.Enligt regeringen bör myndigheternas insatser inombullerområdet samordnas för att den föreslagna handlingsplanenmot buller skall kunna genomföras på ett effektivt sätt.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att samordna aktuella programför åtgärder som rör den yttre miljön. På kommunnivån börarbetet med att begränsa buller t.ex. kunna ingå som en del iutvecklingen och genomförandet av lokala Agenda 21.Länsstyrelsernas arbete med regionala miljöstrategier (STRAM)och regionala trafik- och miljöanalyser utgör ett stöd fördetta. Den fysiska planeringen bör utnyttjas i ökad utsträckningför att åstadkomma en god ljudmiljö och ett mindre bullerstörtsamhälle. Enligt regeringen är det en uppgift för ochNaturvårdsverket att utveckla metoder och ge råd för dettaarbete. Miljökonsekvensbeskrivningar bör ges en utökadanvändning för att förstärka redovisningen av bullerfrågornainför ett ställningstagande även om det formellt sett inte ärfråga om ett tillståndsbeslut. Miljökvalitetsnormer bör kunnameddelas inom bullerområdet.MotionernaEnligt motion Jo69 (s) har regeringen i sin skrivelse omåtgärder mot buller i fjällområden och skärgårdar (1993/94:175)föreslagit att länsstyrelserna skall utarbeta förslag tillåtgärder mot bl.a. bullrande skotertrafik. I förslaget tillhandlingsplan mot buller framhålls att bulleraspekterna börbeaktas såväl i kommunernas fysiska planering enligt plan- ochbygglagen som i planering och beslut enligt andra lagar som röranvändningen av mark och vattenområden. Översiktsplanenssamordnande roll betonas särskilt. Enligt motionärerna bör sammaregler gälla även fjällområdena, och berörda kommuner bör därföräven få i uppdrag att utarbeta förslag till reglering avskotertrafik m.m. i fjällområdena. bör överlåta tillkommunerna att utforma de regler som eventuellt bör tillkommamed anledning av bl.a. (yrkande 1). Kommunernaskall redovisa skoterleder och därmed förenade föreskrifter ikommunens översiktsplan (yrkande 2). I motion Jo70 (v)konstateras att propositionen saknar de flesta av de effektivaförslag som redovisats av utredningen för en handlingsplan motbuller. Flera bullerproblem, som är väl dokumenterade, behandlasöver huvud taget inte. Utredningens förslag är omfattande ochdetaljerade, men regeringen föreslår i stort sett fortsattutredande. Regeringen bör därför före kommamed ett samlat förslag om hur bullret i samhället skall minskas(yrkande 1). Enligt motion Jo616 (v) yrkande 3 måste kraftfullaåtgärder vidtas för att förebygga och minska bullerproblemen isamhället. Målet skall vara att antalet människor som störs avbuller minskar. Principen att förorenaren betalar skall ävengälla med avseende på buller. Detta innebär att företag ochtillverkningsindustri har ansvaret för att bullernivåerna inteblir för höga när det gäller såväl produktion som produkter(yrkande 4). Vidare framhålls att man måste öka medvetenheten ombullerproblemen. Detta kan göras med hjälp av bl.a.varudeklarationer, miljöundervisning, utvecklande av ekonomiskastyrmedel för främjande av tysta maskiner och bullerklassning avfordon (yrkande 5).Utskottets övervägandenMålet med miljöpolitiken är bl.a. att skydda människors hälsa,och försiktighetsprincipen skall vara en viktig ledstjärna.Buller är den miljöfaktor som drabbar flest människor. Bullretökar också i samhället genom bl.a. intensivare trafik, bullrandearbetsredskap, ökad ventilation och ökad användning avmotordrivna verktyg, musikanläggningar med förstärkt musik ochhushållsmaskiner. Trots detta har åtgärder mot bullerproblemen istor utsträckning försummats.Som regeringen anför krävs kraftfulla åtgärder mot buller ivår omgivning för att tillförsäkra människor en god miljö sominte negativt inverkar på hälsa och välbefinnande. Åtgärderbehöver genomföras på såväl central som regional och lokal nivå.Detta ställer krav på berörda myndigheter avseende en genomtänktarbetsfördelning, samarbete och samordning vid både genomförandeoch uppföljning. Myndigheternas insatser inom bullerområdet börsamordnas för att den föreslagna handlingsplanen mot bullerskall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Erfarenheternavisar att fysisk planering i hög grad kan medverka till attsåväl begränsa som förebygga bullerstörningar. Åtgärder påplaneringsstadiet är ofta betydligt mer kostnadseffektiva änåtgärder som måste genomföras i efterhand. Bulleraspekterna börsåledes beaktas såväl i kommunernas fysiska planering enligtplan- och bygglagen som i planering och beslut enligt andralagar som rör användningen av mark- och vattenområden och denbyggda miljön. Det är vidare angeläget att bullerproblemenbelyses i kommunernas översiktliga planering och iåtgärdsprogram på miljöområdet. Sammanfattningsvis delarutskottet regeringens bedömning att bullerstörningarna isamhället måste begränsas såväl avseende ljudnivåerna somavseende antalet människor som utsätts för buller. Enförutsättning härför är en åtgärdsinriktad handlingsplan som kanligga till grund för konkreta åtgärder. Utskottet föreslårdärmed att godkänner vad regeringen förordat om målför och inriktning på handlingsplanen mot buller. MotionernaJo70 (v) yrkande 1 och Jo616 (v) yrkande 3 avstyrks i den mån deinte kan anses tillgodosedda.Med anledning av de i motion Jo616 yrkandena 4 och 5 framfördasynpunkterna beträffande ökad medvetenhet om bullerproblemen ochden s.k. PPP-principens (Polluter Pays Principle) tillämpningvill utskottet anföra följande. Regeringens förslag tillhandlingsplan mot buller bör kunna leda till ökad medvetenhet ombullerproblemen och underlätta aktiva insatser för entystare miljö från enskilda. I detta sammanhang bör ävenmöjligheterna till ökad användning avmiljökonsekvensbeskrivningar och miljökvalitetsnormeruppmärksammas. Konsekvensbeskrivningar kan medverka tillförbättrad kunskap och insikt om miljö-, hälso- ochnaturresursfrågor i samhället. De förbättrar ävenbeslutsunderlaget i enskilda avgöranden som kan påverkamänniskors hälsa eller miljön. Regeringen har i lagrådsremissenom (avlämnad ) uttalat sitt stöd förMiljöskyddskommitténs förslag (SOU 1993:27) att i miljöbalkeninföra ett principiellt krav på miljökonsekvensbeskrivningar ifall av betydande hälso- eller miljöpåverkan.Miljöskyddskommittén har i sitt förslag även framhållit att detinom bullerområdet förefaller finnas särskilt storaförutsättningar att införa miljökvalitetsnormer. Regeringendelar kommitténs uppfattning när det gäller miljökvalitetsnormeroch konstaterar att sådana normer bör användas i det framtidahälso- och miljöskyddsarbetet och att användningen bör reglerasi den nya samlade miljölagstiftningen. Miljöskyddslagen(1969:387) bygger på principen att det är den som förorsakarmiljöstörningar som har att bekosta de åtgärder som behövs föratt förebygga eller avhjälpa dem. Denna princip är ävenaccepterad inom miljöpolitiken internationellt och finnsinskriven i som en av hörnpelarna i EU:s miljörätt(artikel 130 r). Enligt nämnda lagrådsremiss skall den s.k.PPP-principen även läggas till grund för den nya lagen.Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av denfortsatta beredningen av och föreslår därför attmotion Jo616 (v) yrkandena 4 och 5 lämnas utan någon riksdagensvidare åtgärd.När det gäller bullerproblemen i fjällområdena har utskottetnyligen behandlat en skrivelse från regeringen med förslag tillåtgärder (1993/94:JoU21). Utskottet uttalar därvid bl.a. sittstöd för regeringens förslag att ge vissa länsstyrelser iuppdrag att, med utgångspunkt i de förslag som lämnats avUtredningen om åtgärder mot buller i fjällområden och skärgårdarm.m. (SOU 1993:51), göra en översyn av områden i fjällen medbegränsningar för trafik med snöskotrar m.m. och flyg. Kraven pålokalt inflytande m.m. bör enligt utskottets mening i alltväsentligt kunna tillgodoses genom det samråd som skall skemellan berörda länsstyrelser, kommuner, statliga myndigheter ochövriga intressenter. Utskottet avstyrker därmed framställdayrkanden om att kommunerna skulle ges i uppdrag att utformaifrågavarande regler samt att föreskrifter om skoterleder m.m.skulle redovisas i den kommunala översiktsplanen. Samma kravåterkommer i motion Jo69 yrkandena 1 och 2. Utskottet, somvidhåller sin uppfattning, avstyrker motionen.Transportsektorns bullerproblemPropositionenEnligt regeringen bör vägtrafikbullret minskas kraftigt. Vidny- eller väsentlig ombyggnad av vägtrafikleder bör åtgärdervidtas för att begränsa bullernivån i bostadsmiljöer utomhus såatt den inte överstiger vid fasader eller, om sådanaåtgärder inte är rimliga, att inomhusnivåerna inte överstiger 30dBA. För befintliga miljöer bör i samarbete medNaturvårdsverket, och utarbeta ettprogram för hur man genom fysiska skyddsåtgärder kan minskavägtrafikbullret. Önskvärt är att buller i befintligabostadsmiljöer överstigande vid fasader utomhus blirföremål för åtgärder först. Programmet bör omfatta enredovisning av kostnader och tidplan. Huvudansvaret för åtgärderna åvilar väghållaren.Programmet skall ligga till grund för regeringens fortsattaställningstaganden när det gäller finansiering och genomförande.Forskning om buller från däck, fordon och vägbanor bör stödjas,och skall därför ges i uppdrag att utarbeta ettprogram härför.När det gäller tågbuller bör riktvärden läggas fast.Naturvårdsverket och bör ges i uppdrag att föreslåsådana. I uppdraget bör även ingå att föreslå riktlinjer förbuller från järnvägsnätet, spårvägar och rangerbangårdar. Iförsta hand bör riktlinjerna avse ny- och ombyggnad. Ett programför kartläggning av behov och kostnader beträffande åtgärder ibefintlig miljö bör tas fram av i samarbete medberörda kommuner. ges även i uppdrag att i samarbetemed utreda möjligheterna att inom ramen förbanavgifterna finansiera åtgärder mot buller samtdifferentiering av dessa med hänsyn till bullerstörningarna frånden rullande materielen.Luftfartsverkets arbete med att minska det civila flygetsbullerproblem bör fortsätta, såväl i internationellaorganisationer som genom utvecklande av ekonomiska styrmedel.Berörda myndigheter ges i uppdrag att analysera en skärpning avflygbullernivånormen () för planering av nyaflygplatser och nya bostadsområden samt i vissa fall enskärpning för befintlig bebyggelse. Analysen bör även somkomplement innefatta en maximalbullernivå vid . Uppdragetbör även omfatta att i samarbete med berörda kommuner analyserabehovet av åtgärder, kostnader samt tidplan för genomförande.Samtliga uppdrag avseende bullerproblemen inomtransportsektorn skall avrapporteras till regeringen före den 1mars 1995.MotionernaEnligt motion Jo72 (fp) yrkande 2 kommer de vanligastförekommande bullerstörningarna från vägtrafik och i avgränsadeområden från flygtrafik. I första hand skall bullret motverkasvid källan. Vägtrafikbuller domineras alltmer avdäck/vägbanebuller. Det mest kostnadseffektiva sättet att dämpadetta torde vara med lågbullrande vägbeläggningar. För att få enstörningsrelaterad bedömning av trafikbuller räcker det intealltid med att för vägtrafik utgå från dygnsmedelvärde och förflygtrafik årsmedeldygn. Hög andel tung trafik ochallmänflyg koncentrerat till några sommarmånader då människor istörre utsträckning vistas utomhus i närbelägen friluftsmiljökan innebära helt andra störningsbilder. Detta måste beaktas närtrafik- och flygbullernormer fastställs.Enligt motion Jo616 (v) yrkande 7 störs flertalet av demänniskor som är bullerstörda av buller från vägtrafik. Attomfördela transporter från bilism till kollektiva trafikslaginnebär en liten men otillräcklig minskning av vägtrafikbullret.En extra fordonsskatt på personbilar och tunga fordon skullekunna finansiera bulleråtgärder (, skärmar, tystavägbeläggningar). I arbetet med miljöklasser för vägfordon skalläven fordonets bulleregenskaper vägas in. Flygtrafiken orsakarlokala bullerproblem i huvudsak vid flygplatserna. Störningarförekommer även bl.a. vid Flygvapnets övningsområden och iområden med allmäntrafikflyg. Bullerkraven förallmäntrafikflyget bör skärpas. Detta är en nödvändighet för atttvinga fram en utveckling mot tystare och miljövänligareflygmotorer. Ytterligare forskning om effekter krävs dock inomdetta område. En kraftig utbyggnad av snabbjärnvägar skulle ävenkunna minska problemen med inrikesflyget. Vid planering avbostadsområden måste skyddsavstånd införas för att undvika nyaflygbullerstörda bostäder (yrkande 8). I yrkande 9 framhålls attriktvärden för buller från tågtrafik saknas. Pågående studiervid när det gäller effekter från tågtrafikoch vibrationer bör läggas till grund för prioritering avåtgärder i befintlig, tågbullerexponerad, miljö.Utskottets övervägandenNär det gäller vägtrafikbullret anser utskottet i likhet medregeringen att detta bör minskas kraftigt. Vägtrafikbuller frånfordon härrör i huvudsak från två skilda bullerkällor. Den enaär fordonens motor och kraftöverföring och den andra de ljud somuppkommer mellan däck och vägbana. Fordonens tekniska utrustningregleras till stor del genom internationella överenskommelseroch genom EU-direktiv. Förändringar av kraven på fordon måstedärför i många fall genomföras i ett internationellt samarbete.För att nå ytterligare reella effekter bör andra åtgärderövervägas. Som anförs i propositionen är en ytterligare sänkningav buller från fordonen bl.a. beroende av om nyadäck/hjulkonstruktioner kan tas fram och om vägbeläggningar kanges egenskaper som medför minskat buller. Även metoderna förmätning av buller bör förbättras. En ökad satsning på forskningoch utveckling inom dessa områden är angelägen. Även om bullretpå sikt kan reduceras vid källan kommer behov av andra åtgärderatt finnas för de mest utsatta miljöerna. Det är därförangeläget att vidta bullerbegränsande åtgärder på dessa platser.Utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller åtgärdersom bör vidtas för att begränsa bullernivån vid ny- ellerväsentlig ombyggnad av vägtrafikleder. För befintliga miljöerbör det program som skall utarbetas av i samarbetemed vissa andra myndigheter kunna ligga till grund för fortsattanödvändiga ställningstaganden i fråga om finansiering ochgenomförande.Som framhålls i propositionen är buller och vibrationer devanligaste miljöstörningarna från järnvägstrafiken. Utskottetanser i likhet med regeringen att riktvärden för sådant bullerbör läggas fast. Det bör även vara möjligt för attställa krav på högsta ljudnivå från rullande materiel som fårtrafikera olika banor. Vidare bör krav kunna ställas på högstaljudnivå under vissa tider på vissa sträckor.Utfasning av äldre bullrande flygplan bör kraftigt kunnaminska antalet bullerstörda runt de svenska civilaflygplatserna. arbetar aktivt för attkontinuerligt minska bullerstörningar från flygtrafiken. Vidarefortsätter det internationella arbetet på detta område med siktepå att ta fram överenskommelser om ytterligare skärptabullernormer. är pådrivande i detta arbete.Nämnas bör även att sedan den 1 januari 1994genomfört en bullerrelatering av sina landningsavgifter.Utskottet delar regeringens uppfattning attbebyggelseplaneringen runt flygplatserna bör förbättras så attden inte leder till ökade bullerproblem genom tillkommandebebyggelse närmare flygplatserna.Sammanfattningsvis kan konstateras att transporter av personeroch gods har stor betydelse för vårt nuvarande samhällesfunktion men påverkar också miljön. Transporterna har hittillsökat i takt med samhällets utveckling och ökad ekonomisktillväxt. De prognoser, nationella och internationella, somgjorts i olika sammanhang pekar på en fortsatt ökning avtransporter inom i stort sett alla transportslag men framförallt inom vägtrafiksektorn. De olika transportslagen ger upphovtill negativa effekter på miljön bl.a. genom att orsakabullerstörningar. Detta drabbar boendet eller minskarmöjligheten till ostörda naturupplevelser. Som framhålls ipropositionen är det med dagens teknik möjligt att vidta vissaåtgärder för att minska bullerstörningarna från de olikatrafikslagen. Åtgärder kan vidtas vid källan, mellan källan ochmottagaren och vid mottagaren. Den mest effektiva åtgärden ärsom regel att minska bullret vid källan även om bullerproblemenhärigenom aldrig kan undanröjas helt. Samhällsplaneringen harstor betydelse för att minska bullerstörningar. Åtgärder påplaneringsstadiet är som nämnts ovan ofta betydligt merkostnadseffektiva än efterhandsåtgärder.