bet · GH01JuU13 · 1994-04-19 00:00:00 — Enligt regeringens mening har det inteframkommit något som ger anledning att ändra den svenskainställningen att vi uppfyller konventionens krav.I propositionen (s. 24) påpekas särskilt att bestämmelsen omhets mot folkgrupp är tillämplig i falldå rasistiska eller liknande uttalanden sprids inom en förening.Härigenom har rasistiska organisationer i praktiken betagitsmöjligheten att verka utan att bryta mot lagen. Den nu aktuellakriminaliseringen tar sikte på ett visst samröre med enorganisation, i vilken medlemmarna förutsätts göra sådant somredan är kriminaliserat. Man kan alltså, anför regeringen, pågoda grunder anta att de föreslagna straffbestämmelserna skulleträffa personer som i de allra flesta fall kanstraffas.Vidare anför regeringen i propositionen (s. 24 f) att desammanslutningar som utredningsförslagets straffbestämmelse tarsikte på inte torde vara registrerade och lätt kan ombildas. Debehöver inte ha någon styrelse eller några stadgar. I praktikentorde det vara fråga om löst sammansatta grupperingar utan någonegentlig organisationsstruktur. Svårigheten att tillämpastraffbestämmelser av detta slag kan enligt propositionen ledatill att bestämmelserna blir ineffektiva och därigenom utgör ettdåligt hjälpmedel i kampen mot rasismen. En rasistiskorganisation kan nämligen, anförs det, oförtjänt komma attuppfattas som godkänd av samhället i fall då inget rättsligtförfarande inleds eller, om så sker, detta inte leder tillfällande dom. Det framhålls också att det inte är önskvärt attge de aktuella organisationerna ökad uppmärksamhet, bl.a. därföratt allmänheten kan få en överdriven föreställning om derasbetydelse. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns enpåtaglig risk för att ett genomförande av förslaget tillnykriminalisering inte kommer att få den avsedda effekten.En ytterligare aspekt som tas upp i propositionen är att detär svårt att utforma straffbestämmelser av den typ utredningenföreslagit utan att eftersätta grundläggande rättssäkerhetskravvad gäller förutsebarhet och avgränsning av det straffbaraområdet. Osäkerheten gäller enligt regeringen både vilkasammanslutningar som bestämmelsen är tillämplig på och vilkenbefattning med sammanslutningen som är avsedd att medföraansvar. Eftersom de föreslagna straffbestämmelserna för med sigen inskränkning av den grundlagsfästa föreningsfriheten talarenligt regeringen vad som sagts med särskild styrka mot attgenomföra förslaget.Sammanfattningsvis anser regeringen att utredningsförslaget omförbud mot rasistiska organisationer och stöd till sådanaorganisationer inte bör genomföras.Utskottet instämmer i regeringens bedömning, och utskottetavstyrker bifall till motionerna 1992/93:Ju607, 1992/93:Ju618,1992/93:Ju619, 1992/93:Ju620, 1992/93:Sf22, 1993/94:Sf616,1993/94:A34, 1993/94:A35 och 1993/94:A36.Hets mot folkgrupp och olaga diskriminering m.m.I motion 1993/94:A36 (s) förordas att det skall införasstraffskalor med fängelse i högst för hets mot folkgruppoch olaga diskriminering som är att bedöma som grova brott.Som framgått tidigare är straffet för hets mot folkgruppenligt 16 kap. 8 § BrB fängelse i högst eller, om brottetär ringa, böter. För olaga diskriminering är straffet enligt 16kap. 9 § BrB böter eller fängelse i högst ett år.Fängelsestraffkommittén anförde vid sin straffskaleöversyn(SOU 1986:14) bl.a. att brotten hets mot folkgrupp och olagadiskriminering strider mot viktiga grundtankar i vårtdemokratiska system och kommittén ansåg att brotten borde gesett högre straffvärde än för närvarande.Maximistraffet för olaga diskriminering höjdes därefter i ettärende (prop. 1985/86:98, SfU20, rskr. 301) frånfängelse till fängelse ett år.I den proposition om straffskalor m.m. som grundade sig påbl.a. förslag lades inte fram någotförslag om skärpta straff för hets mot folkgrupp eller olagadiskriminering (prop. 1992/93:141, JuU16, rskr. 220).Utskottet konstaterar att införandet i BrB av en särskildstraffskärpningsbestämmelse för rasistisk och liknandebrottslighet innebär en skärpt syn på brottslighet av dettaslag. Det finns enligt utskottets uppfattning för närvarandeinte skäl att härutöver även utvidga straffskalan för olagadiskriminering och hets mot folkgrupp på det sätt som föreslås imotion 1993/94:A36. Motionen i denna del avstyrks.I motion 1992/93:Ju833 (fp, s, m, c, kds) anförs attförnekande av nazisternas förbrytelser mot judarna bör bedömassom hets mot folkgrupp.Ett liknande motionsyrkande behandlades avkonstitutionsutskottet (1992/93:KU2 s. 29).Konstitutionsutskottet underströk i sammanhanget vikten av attvärna om yttrandefriheten och en allmän och fri debatt. Ocksåpåståenden som allmänt uppfattas som stötande måste enligtkonstitutionsutskottet kunna få föras fram i den allmännadebatten så länge det inte är fråga om hot eller missaktning isådana avseenden som anges i bestämmelen om hets mot folkgruppeller om annat tryckfrihetsbrott som t.ex. förtal.Konstitutionsutskottet anförde vidare att det understrukits ibl.a. förarbetena till förtalsbestämmelsen i 5 kap. 1 § förstastycket BrB (prop. 1962:10) att en vidsträckt yttrandefrihet iden offentliga diskussionen i vårt land bör upprätthållas isåväl tal som skrift och att denna yttrandefrihet är grundvalenför ett fritt samhällsskick. Den aktuella motionen avstyrktes.Utskottet finner inte skäl att inta någon annan ståndpunkt änkonstitutionsutskottet i den aktuella frågan. Motion1992/93:Ju833 avstyrks.I motion 1992/93:Ju615 (s) begärs skärpt lagstiftning somåtgärd för att komma till rätta med diskriminering avutlänningar i fritids- och nöjessammanhang. I motionen påpekassärskilt att det förekommer att restauranger inte släpper ininvandrare.Som ovan nämnts är det straffbart som olagadiskriminering att neka t.ex. invandrare tillträde tillrestauranger och annan näringsverksamhet liksom till allmännasammankomster eller offentliga tillställningar av denanledningen att de inte är av svensk härkomst.För att få servera alkoholhaltiga drycker erfordras tillståndav enligt lagen (1977:293) om handel med drycker.Vid tillståndsprövningen skall enligt 40 § i lagen särskiltbeaktas bl.a. sökandens lämplighet att bedriva servering avalkoholdrycker. Vidare skall särskild hänsyn tas till sökandenslämplighet med avseende på laglydnad och benägenhet att fullgörasina skyldigheter mot det allmänna.Länsstyrelsen i har enligt vad utskottetinhämtat behandlat ett tiotal anmälningar om diskriminering avpersoner med utländsk härkomst på olika utskänkningsställen.Länsstyrelsen anser sig inte kunna dra in ettserveringstillstånd på grund av påstådd diskriminering utan enfällande dom i frågan. Någon sådan dom finns inte i de aktuellaärendena. En anmälan om diskriminering leder emellertid till attlänsstyrelsen begär in ett yttrande från det utpekadeutskänkningsstället, och detta har enligt bl.a.resulterat i att "dörrutiner" har lagts om.Utskottet finner inte från sina utgångspunkter skäl attförorda skärpt lagstiftning i de avseenden som tas upp i motion1992/93:Ju615. Motionen avstyrks.I motion 1993/94:A36 (s) anförs att frågan om kriminaliseringav etnisk diskriminering i arbetslivet bör utredas vidare.I utredningens uppdrag ingick att lägga fram förslag tillcivilrättslig lagstiftning mot etnisk diskriminering iarbetslivet. Frågan om en eventuell straffrättslig regleringtogs således inte upp av utredningen. Vid remissbehandlingen avutredningens slutbetänkande framförde dockDiskrimineringsombudsmannen (DO) att frågan borde bli föremålför utredning.I propositionen (s. 40) konstaterar regeringen att underlagsaknas för att i detta ärende ta ställning till en eventuellstraffreglering av etnisk diskriminering i arbetslivet. Fråganär då om det finns anledning att genom tillsättandet av enutredning gå vidare i denna angelägenhet.I propositionen anförs att frågan om en lagstiftning motetnisk diskriminering inom arbetslivet har varit aktuell iSverige . De förslag till lagstiftning som lagtsfram av olika utredningar m.m. har i allt väsentligt gått ut påen civilrättslig reglering av frågan. Detta synsätt, anförs det,överensstämmer med regeringens uppfattning. I propositionenkonstateras att de arbetsrättsliga lagregleringar som finns ihuvudsak är av civilrättslig natur. Det framhålls dessutom attdet är olämpligt att tillsätta en ny utredning om lagstiftningpå detta område innan erfarenheter vunnits av den lagregleringsom nu är aktuell. Regeringen ser alltså inte några skäl att förnärvarande vidta några åtgärder i detta hänseende.Utskottet instämmer i regeringens bedömning och avstyrkerbifall till motion 1993/94:A36 i denna del.I motion 1993/94:Ju615 (v) begärs att lagen om hets motfolkgrupp skall utvidgas till att omfatta även hets mothomosexuella.I betänkandet (SOU 1984:63) Homosexuella och samhälletförordades en utvidgning av bestämmelsen om hets mot folkgruppså att anspelning på sexuell läggning också skulle varastraffbar. En ändring av brottsbalksbestämmelsen förutsätter attäven tryckfrihetsförordningens bestämmelse om hets mot folkgruppändras. I propositionen (1986/87:124) om de homosexuellassituation i samhället ansåg justitieministern mot denna bakgrundatt det inte förelåg tillräckliga skäl att föreslå en ändring avbrottsbalksbestämmelserna. Det krävdes nämligen enligtstatsrådet i särskilt hög grad starka skäl för att göra engrundlagsändring som gäller inskränkningar i tryckfriheten. Detfanns heller inte någon analys av i vilken mån kränkningar avhomosexuella förekom i tryckta skrifter. Vidare hänvisades tillatt det är tänkbart att de av utredningen föreslagna förbudenskulle drabba olika slags framställningar med religiös bakgrundoch över huvud taget snarare bidra till en konflikt mellan dehomosexuella och samhället i övrigt än göra någon verklig nytta.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen gjordes inte någonannan bedömning (SOU 1986/87:31, rskr. 351).Vid sin senaste behandling av motioner liknande den nuaktuella anförde (1992/93:KU2s. 28 f) att som utskottet tidigare understrukit gäller det vidutformningen av straffbestämmelser att finna den rättaavvägningen mellan yttrandefrihetsintresset och skilda gruppersbehov av skydd mot nedsättande omdömen eller kritik. mening saknades det mot bakgrund avvikten av vidast möjliga yttrandefrihet anledning att utvidgaförbudet mot hets mot folkgrupp till att omfatta ävenhomosexuella. De aktuella motionsyrkandena avstyrktes således.I ett interpellationssvar (prot.1993/94:23, 2 §) förklarade justitieministern att hon motbakgrund av vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet ansåg attdet saknades anledning att utvidga förbudet mot hets motfolkgrupp till att omfatta också homosexuella. Hon var därförinte beredd att ta initiativ till en sådan utvidgning.Utskottet anser inte för sin del att förbudet mot hets motfolkgrupp bör utvidgas på sätt som begärs i motion1993/94:Ju615. I sammanhanget bör nämnas attden straffskärpningsbestämmelse som utskottet tillstyrkt i dettaärende inbegriper inte endast de grupper som omfattas av skyddeti bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Även andra diskriminerandemotiv än ras, hudfärg m.m. kan utgöra grund för tillämpning avstraffskärpningsbestämmelsen. Ett sådant motiv kan varadiskriminering av någon på grund av dennes sexuella läggning (seäven prop. s. 22).I motionerna 1993/94:Ju613 (c) och 1993/94:Ju615 (v) föreslåsatt BRÅ skall få i uppdrag att kartlägga våldet mothomosexuella.I det nyssnämnda interpellationssvaret omtaladejustitieministern att regeringen gett iuppdrag att följa utvecklingen av de homosexuellas situation ochöverväga i vilka former diskriminering av homosexuella kanmotverkas. skall, anförde statsrådet,återkommande lämna regeringen rapporter på detta område. Motdenna bakgrund ansåg statsrådet att det inte finnsanledning att initiera en kartläggning av våldet mothomosexuella. Hon förutsatte att bevakarbehovet av sådana studier.Ett motsvarande motionsyrkande behandlades avutskottet (1993/94:JuU2 s. 7). Utskottet, som noterade detuppdrag som regeringen gett till , förutsatteatt den aktualiserade frågan bevakades av berörda myndigheteroch avstyrkte därmed bifall till motionen.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motionerna 1993/94:Ju613 och 1993/94:Ju615.ÖvrigtUtskottet har i övrigt ingenting att anföra i anledning avpropositionen och motionerna. beträffande införande av en ny straffskärpningsgrundatt avslår motionerna 1992/93:Ju617 och1992/93:Ju618 yrkande 8,2. beträffande rasistiska inslag som straffskärpningsgrundatt avslår motion 1993/94:A34 yrkande 1,3. beträffande invandrares rasism somstraffskärpningsgrundatt avslår motion 1993/94:A35 yrkande 2,res. 1 (nyd)4. beträffande förslaget till lag om ändring ibrottsbalkenatt med avslag på motion 1993/94:A35 yrkande 3 antarregeringens förslag till lag om ändring i ,res. 2 (nyd) - villk. 15. beträffande obligatorisk samhällstjänst vid rasistiskbrottslighetatt avslår motion 1993/94:Ju604,6. beträffande förbud mot organiserad rasismatt avslår motionerna 1992/93:Ju607, 1992/93:Ju618yrkande 7, 1992/93:Ju619 yrkande 4, 1992/93:Ju620 yrkande 1,1992/93:Sf22 yrkande 17, 1993/94:Sf616 yrkande 7, 1993/94:A34yrkande 2, 1993/94:A35 yrkande 1 och 1993/94:A36 yrkande 3,res. 3 (nyd)7. beträffande hets mot folkgrupp och olaga diskrimineringsom grova brottatt avslår motionerna 1993/94:A36 yrkande 4,8. beträffande straff för förnekande av nazisternasförbrytelser mot judarnaatt avslår motion 1992/93:Ju833 yrkande 1,9. beträffande diskriminering i nöjeslivetatt avslår motion 1992/93:Ju615,10. beträffande kriminalisering av etnisk diskriminering iarbetslivetatt avslår motion 1993/94:A36 yrkande 1,11. beträffande lag om hets mot homosexuellaatt avslår motion 1993/94:Ju615 yrkande 1,12. beträffande kartläggning av våldet mot homosexuellaatt avslår motionerna 1993/94:Ju613 och1993/94:Ju615 yrkande 2.Stockholm den 19 april 1994På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochKjell Eldensjö (kds). Invandrares rasism som straffskärpningsgrund (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "och avstyrks" bortha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det en påtaglig risk föratt domstolarna vid tillämpningen av den föreslagnastraffskärpningsbestämmelsen kommer att behandla tilltalade avutländsk härkomst på ett mer välvilligt sätt än svenskatilltalade. Erfarenheten talar nämligen för att domstolarna serdet som mer straffvärt att svenskar begår brott mot invandrareoch andra med utländskt ursprung än tvärtom. Enligt utskottetsmening är det av stor betydelse för tilltron till rättsväsendetoch för förhållandet mellan svenskar och invandrare att det skeren likabehandling av tilltalade oavsett härkomst. Utskottet villdärför med skärpa betona att den föreslagnastraffskärpningsbestämmelsen är avsedd att tillämpas även närpersoner av utländsk härkomst har rasistiska motiv för att begåbrott mot svenskar. Utskottet förordar att medanledning av motion 1993/94:A35 i denna del godkänner vadutskottet nu har anfört.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande invandrares rasism somstraffskärpningsgrundatt med anledning av motion 1993/94:A35 yrkande 2godkänner vad utskottet anfört,2. Förslaget till lag om ändring i (mom. 4)-- vid avslag på reservation 1 --(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottets ställningstagande" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det genom den föreslagnastraffskärpningsbestämmelsen inte på ett tillräckligt tydligtsätt har gjorts klart att det även skall vara enstraffskärpningsgrund att personer av utländsk härkomst harrasistiska motiv för att begå brott mot svenskar. Denna brist iförslaget är enligt utskottets mening sådan att propositionen idenna del inte kan godtas. Utskottet tillstyrker bifall tillmotion 1993/94:A35 i denna del och avstyrker bifall tillregeringens förslag till lag om ändring i brottsbalken.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande förslaget till lag om ändring ibrottsbalkenatt med bifall till motion 1993/94:A35 yrkande 3avslår regeringens förslag till lag om ändring i ,3. Förbud mot organiserad rasism (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "1993/94:A36"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att utvecklingen visaratt det behövs kraftfulla lagstiftningsåtgärder för att få stopppå rasistiska organisationers verksamhet i landet. mening bör dessa organisationer förbjudas. Det fårankomma på regeringen att återkomma till med ettförslag om nödvändig lagstiftning. Vad utskottet har anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1992/93:Ju607,1992/93:Ju618, 1992/93:Ju619, 1992/93:Ju620, 1992/93:Sf22,1993/94:Sf616, 1993/94:A34, 1993/94:A35 och 1993/94:A36 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande förbud mot organiserad rasismatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju607,1992/93:Ju618 yrkande 7, 1992/93:Ju619 yrkande 4,1992/93:Ju620 yrkande 1, 1992/93:Sf22 yrkande 17,1993/94:Sf616 yrkande 7, 1993/94:A34 yrkande 2, 1993/94:A35yrkande 1 och 1993/94:A36 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Propositionens lagförslag Sammanfattning 1Propositionen m.m. 1Motionerna 2Motioner väckta med anledning av propositionen 2Motioner väckta under allmänna motionstiden 2Motion väckt med anledning av skrivelse 1992/93:157 3Motioner väckta under allmänna motionstiden 3Utskottet 4Bakgrund 4Propositionens huvudsakliga innehåll 4Överväganden 4Inledning 4Nuvarande ordning 5FN-konventionen om avskaffande av alla former avrasdiskriminering 7Införande av en ny straffskärpningsbestämmelse i BrB 7Samhällstjänst vid rasistisk brottslighet 9Förbud mot organiserad rasism 10Hets mot folkgrupp och olaga diskriminering m.m. 11Övrigt 15Hemställan 15Reservationer 16Invandrares rasism som straffskärpningsgrund 16Förslaget till lag om ändring i 17Förbud mot organiserad rasism 17BilagaLagförslag 18