bet · GH01TU35 · 1994-05-19 00:00:00 — Dessa direktiv är i allmänhetutformade på ett sådant sätt att de medger att medlemsländernaavstår från att reglera produkttypen i fråga eller har avvikandenationella bestämmelser, så länge man inte hindrar produkter somuppfyller direktivets krav att fritt få marknadsföras ochanvändas i landet. I artikel 23 första stycket a) i avtalet omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (SFS 1992:1317) harSverige åtagit sig att tillämpa närmare 50 EG-direktiv -- avtypen äldre produktdirektiv -- med tekniska föreskrifter,standarder och certifiering avseende motorfordon och utrustningför motorfordon. Dessa direktiv har angetts i proposition1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) bil.14 (s. 351--365).Direktiv enligt den nya metoden är totalharmoniserade, dvs.de innehåller alla de EG-bestämmelser som skall tillämpas förrätten att släppa ut på marknaden och ta i bruk de produkter somomfattas av dessa direktiv.Inom EG används termen "bedömning av överensstämmelse" för attbeteckna vad som tidigare kallades "certifiering och provning".Termen anger mera precist det förfarande som avses, nämligenhur man skall styrka att en produkt uppfyller ställda krav.EG:s system syftar till att uppnå ömsesidiga godtaganden avprovningar och certifieringar inom såväl det obligatoriska somdet frivilliga området. En förutsättning för detta är att maninom systemet förmår skapa förtroende för provningar och bevisom överensstämmelse oberoende av i vilket land och av vilketorgan de är utförda. och enhetliga kriterier för kvalitetoch kompetens hos de organ som skall medverka inom systemetmåste därför ställas upp. Vidare måste bedömningen av om organenuppfyller kriterierna ske objektivt efter likformiga principer.Genom de harmoniserade europeiska normerna iEN 45 000-serien (EN = europeisk norm), som har utarbetats avde europeiska standardiseringsorganen på EG-kommissionensinitiativ, har sådana kriterier ställts upp för kalibrerings-och provningslaboratorier samt för certifieringsorgan. Serieninnehåller också normer för förfaranden vid bedömningen avorganen liksom krav på de ackrediteringsorgan som skall svaraför bedömningen.Europeiska normer för kvalitetssystem finns genomEN 29 000- serien.EG förordar en allmän tillämpning av normerma i EN 45 000-och EN 29 000-serierna samt att medlemsländerna inrättarnationella ackrediteringsorgan med uppgift att svara förbedömningarna.2.2 Riktlinjer för avveckling av riksprovplatssystemetGodkännandet av (prop. 1991/92:170, bet. 1992/93EU1, rskr. 1992/93:18, SFS 1992:1317) medför att måsteanpassa sin ordning för obligatorisk provning och kontroll tillden ordning som tillämpas inom EG. Förändringen innebär att istället för riksprovplatssystemet med statligt monopol införsett öppet system med konkurrens mellan kompetensprövade aktörer,s.k. anmälda organ.Samtidigt med godkännandet av godkände riksdagenriktlinjer för avveckling av riksprovplatssystemet och antoglagen (1992:1119) om teknisk kontroll, som trädde i kraft den 1januari 1994 (SFS 1993:1646). De godkända riktlinjerna innebaratt riksprovplatssystemet skulle avvecklas till förmån för öppnasystem. För avvecklingen skulle i första hand sektorsansvarigaorgan svara. Inriktningen borde vara att den genomfördes tillden (prop:en bil. 11, avsnitt 7.5).Den bärande huvudprincipen i EG-ordningen, som utsträcks tillEES, är att samma krav skall gälla på produkter i alla länderoch att det skall vara tillräckligt att få en produkt prövad iett land för att sedan ha tillgång till hela den västeuropeiskamarknaden. Genom kommer med i detta system,och provningar och certifieringar (intyg om utförda provningar)från våra organ skall godtas i hela Västeuropa.2.3 , m.m.I lagen om teknisk kontroll (1992:1119) används termen"bedömning av överensstämmelse" varmed avses en granskning av omen produkt uppfyller ställda krav. Termen används inom EU föratt beteckna vad som tidigare kallades certifiering (intyg omutförda provningar) och provning.Enligt 2 § utförs bedömning av överensstämmelse och annanteknisk kontroll av eller under medverkan av (1) anmälda organ,(2) riksprovplatser eller (3) ackrediterade organ om kontrollenär1) föreskriven i lag eller annan författning,2) har ålagts någon genom beslut av en myndighet, eller3) annars har särskilda rättsverkningar enligt föreskrift ilag eller annan författning.Till lagen om teknisk kontroll är knuten förordningen(1993:1065) om teknisk kontroll. Enligt 8 § i förordningengäller bestämmelserna däri om riksprovplatser sådana som harutsetts enligt äldre bestämmelser. Enligt paragrafen skallberörda sektorsmyndigheter verka för en avveckling avriksprovplatser till förmån för kontrollanordningar som är öppnaför alla kompetenta organ i enlighet med beslut omdetta.Avsikten är att riksprovplatserna skallomvandlas till anmälda eller ackrediterade kontrollorgan.Enligt 3 § lagen om teknisk kontroll utser regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer de organ (anmäldaorgan) som skall anmälas för uppgifter i samband med bedömningav överensstämmelse enligt bestämmelser som gäller inom EES.Med ackreditering avses enligt 14 § en förklaring att ettorgan är kompetent att utföra den verksamhet som ackrediteringenavser. Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) handharenligt paragrafen ackreditering av (1) laboratorier för provningeller mätning, (2) certifieringsorgan för certifiering avprodukter, kvalitetssystem eller personal, (3) besiktningsorganför besiktning eller liknande kontroll. Vid ackreditering skalltillämpliga europeiska eller internationella standarder iakttas.3 Huvuddragen i ärendet3.1 Propositionens huvudsakliga innehållI proposition 1993/94:167 om en effektivare fordonskontrollföreslås att AB (ASB:s) monopol bl.a. påviss registreringsbesiktning och periodisk kontroll avmotorfordon upphör. Fr.o.m. skall enligtpropositionen fristående besiktningsföretag som harackrediterats av Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) fåutföra dessa provningar. Prövningen vid ackreditering skallinkludera en bedömning av opartiskhet och integritet.Ackrediterade besiktningsföretag skall stå under statligtillsyn och som ett villkor för ackreditering åläggas attfortlöpande till lämna uppgifter omresultatet av besiktningsverksamheten.I propositionen föreslås vidare att beslut om typgodkännandeav hela fordon liksom om godkännande av bl.a.registreringsbesiktning överförs från ASB till fr.o.m.den 1 januari 1995.Samtidigt som besiktningsmarknaden sålunda delvis öppnas förkonkurrens skall fri prissättning för alla typer avbesiktningsuppdrag införas. Riktlinjer för ASB:s prispolitikm.m. bör enligt propositionen läggas fast i ett avtal mellanstaten och ASB. I ett sådant avtal kommer även ASB:savgaslaboratorium att behandlas.I propositionen anges vidare principerna för hurfordonskungörelsen avses ändras så att man även för personbilarfår ett mer flexibelt och kundanpassat system närkontrollbesiktningarna tidsmässigt skall göras. Möjligheten attanvända de s.k. verkstadsintygen i stället för ombesiktningföreslås vidgas till att gälla fel på katalysatorsbilars systemför avgasrening.Särskilda åtgärder föreslås för att trygga service iglesbygd och för att förenkla fordonskontrollen i vissaskärgårdsområden. Möjligheterna att samutnyttja resurserna inomde civila och militära besiktningsorganisationerna skallutredas.Ytterligare steg mot färre periodiska besiktningar skall tassamtidigt som kontrollen av fordon på väg väsentligt utökas. Vidutformningen av kontrollsystemet skall en större tonvikt läggaspå provning och inspektion av fordonens system för avgasrening.I samband med flygande inspektion skall inte, såsom ärfallet, bara trafiksäkerheten utan även fordonensmiljöegenskaper kontrolleras. Kontrollsystemet skalleffektiviseras genom användning av ny mätteknik, utveckling aven integrerad fordonsdatabas och bättre samordning mellanbesiktningar i hall och flygande besiktningar.Ett större ansvar skall läggas på fordonsägarna att självaeller genom sin verkstad fortlöpande kontrollera att fordon ibruk uppfyller föreskrivna säkerhets- och miljökrav. En översynav regler för bedömning och poängsättning av bristerpå fordon skall initieras.En översyn av regelsystemet skall påbörjas i syfte attförenkla reglerna om fordonens utformning och kontroll samt attsamordna de olika säkerhets- och miljöregler som finns iskilda författningar.Förslagen beträffande kontrollbesiktningen har sin grund iföljande utredningsförslag.I december 1991 tillkallades en särskild utredare meduppdrag att lämna förslag till hur ASB:s monopol påkontrollbesiktningar av motorfordon skulle kunna avskaffas.Utredaren överlämnade till chefen förKommunikationsdepartementet betänkandet (SOU 1992:115) Kontrolli konkurrens med förslag om att återkommande kontrollbesiktningskall få utföras av fristående besiktningsföretag, m.m.Betänkandet har därefter remissbehandlats.3.2 Propositionens förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att godkänner det som regeringenförordar om:1. att fristående, ackrediterade besiktningsföretag ikonkurrens skall få utföra provning i samband med bl.a. vissregistreringsbesiktning och periodisk kontrollbesiktning avfordon som AB har monopol på,2. att fordonsägarens ansvar för fordonet även får omfatta ettkrav på giltigt intyg om periodisk kontrollbesiktning, vilketersätter nuvarande beslut om godkännande,3. att det formella beslutet i ärenden om bl.a. typbesiktningoch registreringsbesiktning tas av ,4. att kontrollresultaten från de senaste besiktningarnalagras i ,5. att det under vissa förutsättningar skall finnas möjlighetatt ge dispens från kravet på att ett besiktningsföretag iglesbygd skall ha en fristående ställning,6. att AB behålls som ett rikstäckandebesiktningsföretag,7. att prisregleringen slopas inom helafordonsbesiktningsområdet,8. att ett utökat antal flygande inspektioner även skallomfatta fordonens miljöegenskaper.3.3 Ställningstaganden i motionerna till huvuddragen ipropositionsförslagenFörslaget att AB () skall få konkurrenspå kontrollbesiktning av fristående, ackrediteradebesiktningsföretag tillstyrks i motionerna T53 (m, fp, c, kds),T48 (m) samt T52 (nyd) yrkande 1 och avstyrks i motionerna T46(s), T47 (s), T50 (s) och T51 (v).Förslaget att ASB skall få konkurrens av ackrediteradebesiktningsföretag såsom föreslås i propositionen beträffandevissa andra kontroller avstyrks i motionerna T46 (s), T47 (s),T50 och T51 (v) samt i T52 (nyd) yrkande 2 och tillstyrks imotionerna T53 (m, fp, c, kds) och T48 (m).Följande frågor, som i propositionen inte utmynnar i förslagtill riksdagsbeslut, tas upp i motioner, nämligen i motion Sk642(c) fråga om kontrollbesiktning av hobbyfordon samt i motionernaT48 (m) och T49 (s) fråga om överlåtelsebesiktning av bilar.3.4 Dispositionen av den följande delen av yttrandetI nästa avsnitt i yttrandet, 4 Förslagen rörandekontrollbesiktningen, redovisar utskottet sin syn på frågan ominförande av konkurrens i fordonskontrollen samt behandlarnärmare förslagen kring kontrollbesiktningen.I det därpå följande avsnittet 5 Förslagen rörande övrigafordonskontroller behandlar utskottet de övriga förslagen ipropositionen.I avsnitten 6 och 7 behandlas motionsförslagen omkontrollbesiktning av hobbyfordon resp. om överlåtelsebesiktningav bilar.Utskottets ställningstaganden till yrkandena i ärendetställs samman i avsnittet Hemställan.4 Förslagen rörande kontrollbesiktningen4.1 Utskottets ställningstagande till frågan om införande avkonkurrens i fordonskontrollenI propositionen framhålls att innebär att mankommer att få konkurrens mellan EES-länderna om provning ochgodkännande av nya fordon genom typbesiktning. Vidare skallenligt EES-propositionen -- när så är möjligt -- öppna systemmed konkurrens tillämpas för kontroll inom alla produktområden.EES-avtalet kräver dock inte enligt den här aktuellapropositionen om en effektivare fordonskontroll attbesiktningsanordningarna inom fordonsområdet öppnas förkonkurrens inom varje land. När det gäller återkommande provningoch kontroll -- såsom t.ex. periodisk kontrollbesiktning --medför enligt propositionen inga förpliktelser förSverige som tvingar oss att avskaffa riksprovplatssystemet.Regeringen framhåller att dess förslag att eliminera tekniskahandelshinder och att avveckla ASB:s monopol inte är någotsjälvändamål, utan syftet med föreslagen avreglering är attskapa en effektiv konkurrens somfrämjar ett rationellt och kostnadseffektivtbesiktningsförfarande,bidrar till utveckling av nya kontrollmetoder och nya typer avtjänster,leder till lägre priser för besiktningar samtger valfrihet och möjlighet för kunderna att påverkaserviceutbudet.En avreglering av besiktningsverksamheten bör dock enligtregeringen ske på ett sådant sätt att trafiksäkerheten ochkontrollen av avgasutsläpp kan förbättras. Det finns inteanledning att bryta upp ASB:s nuvarande besiktningsorganisationsom i stort fungerar bra. Effekterna av en avreglering börföljas upp och korrigerande åtgärder vidtas, om konkurrensen inågot avseende skulle leda till en försämring. Målsättningen börvara att föreslagen avreglering skall leda till lägre kostnadoch bättre service för alla bilägare samt till en totalt sättbättre trafiksäkerhet och ett bättre miljöskydd.Utskottet anser i likhet med regeringen att utrymme förkonkurrens bör öppnas även inom fordonskontrollen. Utskottet ärdock inte berett att tillstyrka avreglering i denomfattning som regeringen föreslår. Utskottet anser nämligen atten avreglering i nuvarande skede bör begränsas tillkontrollbesiktningen, som antalsmässigt är den mest omfattandekontrollen och som varje bilägare kommer i kontakt med.Utskottet vill härvid framhålla att utskottet har fattatpropositionförslagen om kontrollbesiktningen såsom avseendesåväl den periodiska kontrollbesiktningen som kontrollbesiktningsom får föreläggas av länsstyrelse och kontrollbesiktning somkan föreläggas av förrättningsman vid flygande inspektion.Utskottets synpunkter på propositionsförslagen m.m. redovisasmed denna utgångspunkt.Utskottet vill vidare erinra om att ASB:s nuvarande monopolpå kontrollbesiktning avser -- som framgår av den föregåenderedogörelsen -- motorfordon, terrängfordon, släpfordon och tilltraktorer ombyggda bilar med undantag för traktorer, tungaterrängvagnar och olika motorredskap.Såvitt avser kontrollbesiktningen stöder utskottet sålunda demotionsförslag vari regeringens förslag tillstyrks och avstyrkermotionsförslagen, vari regeringens förslag avstyrks.Utskottet kommer i det följande att redovisa de närmareförslagen i propositionen rörande kontrollbesiktningen och sittställningstagande till dessa förslag.4.2 Propositionens förslag rörande kontrollbesiktningenI propositionen redovisas på s. 19--46 regeringens förslagbeträffande fordonskontrollerna m.m.. Utskottet återger nedandessa förslag i de delar de avser eller berörkontrollbesiktningen.Utskottet redovisar i detta sammanhang även propositionensförslag beträffande flygande inspektion (fordonskontroll påväg), då denna form av fordonskontroll kan sägas vara ettalternativ till periodisk kontrollbesiktning (fordonskontroll ihall) på så sätt att en ökning av antalet flygande inspektionerhar ansetts kunna motivera en utglesning av den periodiskakontrollbesiktningen.Regeringen förordar följande:1) ASB:s monopol på kontrollbesiktning upphör fr.o.m. den1 och konkurrens tillåts mellan fristående,ackrediterade besiktningsföretag.Det nuvarande systemet med kontrollbesiktning, som mynnar uti beslut om godkännande, föreläggande om ny besiktning ellerkörförbud, ändras till ett system som grundas på ägarens ansvarför fordonets beskaffenhet. Ägaren skall, för att fordonet skallfå användas, ha ett giltigt intyg rörande fordonets skick frånett ackrediterat besiktningsföretag. Giltighetstiden anpassastill de besiktningsintervall som gäller för närvarande.2) Besiktningsföretag skall vara ackrediterade. Beslut omackreditering skall fattas av Styrelsen för tekniskackreditering (SWEDAC) som också skall ha tillsyn över attsäkerhets- och miljökontrollen bedrivs på en hög kvalitetsnivå.Ackreditering och tillsyn skall ske med utgångspunkt i ensystemsyn på och kvalitetsbedömning av besiktningsverksamhetenoch med hänsyn tagen till de krav som det gällande regelverketför kontroll på fordonsområdet uppställer. Vägverketsbilinspektörer skall medverka i tillsynen och stickprovsmässigtgranska hur de ackrediterade företagen utfört kontrollerna.SWEDAC skall ha rätt att återkalla ackrediteringstillståndet omett besiktningsföretag medvetet eller av försumlighetåsidosätter föreskrivna krav.3) När det gäller datasystem, erfarenhetsåterföring ochinformation skall ges ansvaret för den fortsattautvecklingen och driften av en samlad databas förmotorfordonsområdet. Besiktningsföretagen skall i direktanslutning till provning lämna uppgifter till ombesiktigade fordon och deras brister.Vägverket skall analysera de data man får om bl.a.trafikolyckor och resultaten från besiktningarna samt för egendel återföra erfarenheter till bilindustrin,serviceverkstäderna, besiktningsföretagen och allmänheten.4) I fråga om och ägarförhållanden samtforskning om avgasemissioner m.m. förordas att ASB i sinverksamhet även skall vara rikstäckande och såledesinte styckas i regionala bolag, vilket föreslogs i betänkandet(SOU 1992:115) Kontroll i konkurrens.ASB:s i bör även varaknutet till bolaget. Genom ett långsiktigt avtal mellan statenoch ASB bör tryggas dels att Motortestcentrets verksamhetbibehålls på en sådan nivå att samhällets behov av forskning ochutveckling (FoU) tillgodoses, dels att andra besiktningsföretagän ASB till rimliga priser kan få FoU-uppdrag utförda vidcentret.De förändringar av fordonsbesiktningen som föreslås medförnya förutsättningar för ASB:s framtida verksamhet. Mot dennabakgrund har regeringen för avsikt att genomföra en översyn avASB:s framtida struktur och inriktning.5) Fri prissättning på besiktningsuppdragen bör gällafr.o.m. Riktlinjer för ASB:s prispolitik börfastställas inom bolaget eller i avtal med staten.6) I fråga om service i glesbygd förordas att vid eneventuell nedläggning av i glesbygd skall i förstahand ett annat ackrediterat besiktningsföretag erbjudas att taöver anläggningen.I områden med mycket långa avstånd till enbesiktningsstation skall möjlighet till dispens från kravet påfristående ställning finnas. Efter ett särskilt medgivande frånVägverket skall således t.ex. ett bilverkstadsföretag kunnaöverta en ASB-anläggning för att bedriva fortsattbesiktningsverksamhet i kombination med service och reparation.För fordon som används på skärgårdsöar utan fastlandförbindelse eller färjeförbindelse, bör giltighetstiden förbesiktningsintyg efter särskild ansökan generellt förlängas.Möjligheterna att samutnyttja resurserna inom de civila ochmilitära besiktningsorganisationerna skall utredas.Vägverket skall följa upp avregleringens effekter vad gällerbl.a. kostnaderna för besiktningsverksamheten i glesbygd.7) I fråga om omfattningen av kontrollbesiktning ochflygande inspektioner förordas att systemet för periodiskkontroll av personbilar förändras genom att delsbesiktningsintervallen glesas ut, dels ett mer flexibelt ochkundanpassat system införs för när kontrollbesiktningentidsmässigt skall göras.Möjligheterna att i stället för en ny kontrollbesiktninglämna ett intyg från en ackrediterad verkstad vidgas till attgälla alla fordon.Resurser överförs från kontrollbesiktningar till flygandeinspektioner och stickprovsmässig efterkontroll av nya fordon.Både trafiksäkerheten och avgasutsläpp kontrolleras vid flygandeinspektioner.Kontrollen effektiviseras genom en ny teknik föravgasmätning och utveckling av en integrerad fordonsdatabas samtgenom en bättre samordning mellan kontrollbesiktningar ochflygande inspektioner.Vägverket får i uppdrag att lägga förslag om hurkontrollbesiktningar skall glesas ut, i vilken omfattningflygande inspektioner skall göras och om den teknik som härvidskall användas för att sålla ut fordon med höga avgasutsläpp.I det föregående (s. 15) har utskottet redovisat regeringensförslag till riksdagsbeslut i ärendet. Regeringens förslaginnebär, såvitt avser kontrollbesiktningen, att skallgodkänna det som regeringen förordar om1. att fristående, ackrediterade besiktningsföretag ikonkurrens skall få utföra kontrollbesiktning av fordon som ABSvensk har monopol på,2. att fordonsägarens ansvar för fordonet även får omfattaett krav på giltigt intyg om periodisk kontrollbesiktning,vilket ersätter nuvarande beslut om godkännande,3. att resultaten från de senaste kontrollbesiktningarnalagras i ,4. att det under vissa förutsättningar skall finnasmöjlighet att ge dispens från kravet på att ettbesiktningsföretag i glesbygd skall ha en fristående ställning,5. att AB behålls som ett rikstäckandebesiktningsföretag,6. att prisregleringen slopas beträffandekontrollbesiktning,7. att ett utökat antal flygande inspektioner även skallomfatta fordonens miljöegenskaper.4.3 MotionsförslagEndast i motion T48 (m) framställs yrkanden som avsersärskilda frågor med anknytning till kontrollbesiktningen,nämligen fråga om besiktningsföretags rätt att utförareparationer på fordon samt fråga om anställande av personal fören utökad verksamhet med flygande inspektion.4.4 Utskottets ställningstagandeDet som förordas i propositionen rörandekontrollbesiktningen överensstämmer i huvuddrag med vad somföreslogs i betänkandet (SOU 1992:115) Kontroll i konkurrens(sammanfattning av förslagen finns på s. 6 i propositionen). Ibetänkandet, som avsåg den periodiska kontrollbesiktningen,föreslogs emellertid att ASB skulle organiseras i regionbolagoch att ASB:s Motortestscenter i skulle göras till ettfristående företag. Dessa förslag har man inte, som framgår avdet ovanstående, fullföljt i propositionen.Eftersom man i betänkandet inte gick närmare in på frågorkring flygande inspektion vill utskottet redovisa följanderörande denna form av fordonskontroll. Utredaren framhöll dock-- mot bakgrund av visst utredningsarbete (som redovisas nedan)-- att det var rimligt att minska kraven på obligatoriskbesiktning i hall om resurserna för kontroll på väg ökade.År 1990 tillkallades för att seöver det offentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning ochorganisation. Utredningen fick även i uppdrag att övervägalämplig inriktning och organisation när det gällerfordonskontroll på väg. 1991 avgivna betänkande (SOU1991:79) Det framtida trafiksäkerhetsarbetet -- vari bl.a.föreslogs att () och skullesammanslås till en myndighet -- föreslogs att fordonskontrollenpå väg i huvudsak skulle utföras av ASB. Då detta skulleinnebära en avsevärd breddning av bolagets verksamhet ochansvarsområde föreslogs -- för att betona denna förändring --att bolagets namn skulle ändras till AB Svensk fordonskontroll.Trafikpolisutredningen, som tillkallades för att seöver polisens trafikövervakning, föreslog i sitt betänkande (SOU1992:81) Trafikpolisen mer än dubbelt bättre bl.a. attfordonskontrollen på väg skulle utökas -- särskilt beträffandetunga fordon. Det föreslogs att -- genom samarbete mellanPolisen och ASB -- en del av resurser skulleanvändas för fordonskontrollen på väg.I proposition 1992/93:161 om trafiksäkerheten på vägarnaunder (s. 31--32), som godkändes av underförra (bet. 1992/93:TU29, rskr. 426), erinradeföredragande departementschefen om nämnda utredningsförslag.Departementschefen bedömde att volymen för den flygandeinspektionen -- vilken verksamhet i propositionen kalladeskvalitetskontroll på väg -- borde kunna uppgå till minstca 120 000 inspektioner, vilket skulle innebära en fördubblingi jämförelse med dittills. Departementschefen förutskickade atthan skulle återkomma till regeringen med förslag om ytterligareutglesning av den periodiska kontrollbesiktningen. Ipropositionen förutsattes att och Polisen skulleträffa överenskommelser om samarbete beträffandefordonskontrollen m.m.Genom beslut följde regeringen upp vissafrågor som togs upp i proposition 1992/93:161 genom att lämnaett uppdrag om trafiksäkerheten på vägarna till ,och samtliga länsstyrelser.