bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — För definitiva uppgifter om ställningstaganden idessa frågor hänvisar utskottet till dessa betänkanden liksom till utskottetssammanställning av statsbudgeten (Fi29).Regeringens förslag till budgetpolitiska riktlinjerPå förslag av regeringen har under den gångna mandatperioden ett stort antalbeslut fattats om åtgärder som syftar till att stärka statsfinanserna.Besluten, som berört praktiskt taget samtliga departements verksamhetsområden,har lett till att de offentliga finanserna förstärkts med en långsiktig effektsom brutto uppgår till , vilket motsvarar av BNP.Besparingseffekten har till en del ätits upp av nya utgiftsåtaganden som berottpå omständigheter utanför den ekonomiska politikens kontroll, som t.ex. statensinsatser för att komma till rätta med finanskrisen.I förra årets kompletteringsproposition lade regeringen fram en plan somangav inriktningen på det fortsatta besparingsarbetet . Saneringsprogrammet, vars inriktning godkänts av , innebär attde offentliga finanserna skall ha förstärkts med 81 miljarder kronornetto priser. Härav skall uppnås genom attutgifterna för offentlig konsumtion hålls realt oförändrad. Av resterandebesparingar -- som alltså uppgår till -- skall 26 miljarderkronor erhållas genom att transfereringarna till hushållen begränsas, 5miljarder kronor genom att ATP-systemet reformeras samt 15 miljarder kronorgenom skattehöjningar och effektivare skatteindrivning.Eftersom det samlade besparingskravet nettoberäknats förutsätts det att allatillkommande förslag som försvagar budgeten skall vara finansierade fullt utnär de läggs fram. I annat fall ökar det samlade besparingskravet i motsvarandemån.Under det år som gått har regeringen i olika sammanhang återkommit tillriksdagen med förslag som inneburit att delar av saneringsprogrammet nukonkretiserats. Förslagen har gällt den del av programmet som uppgår till 46miljarder kronor och som syftar till att minska transfereringarna tillhushållen och öka skatteinkomsterna. Vissa av förslagen bereds visserligenfortfarande av , men fullt genomförda väntas de framlagdaförslagen leda till att de offentliga finanserna förstärks med netto 19,5miljarder kronor. Dessa budgetförstärkningar har uppnåtts eller kommer attuppnås genom indexering av miljö- och punktskatter, genom högre avgifter, lägreförmåner och ökade självrisker inom tandvårds-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringarna, genom besparingar på utgifterna för läkemedel,genom effektivare skatteindrivning och genom begränsad rätt till delpension.Besparingseffekten ökar successivt upp till den angivna nivån i takt med attde framlagda förslagen omsätts i praktisk tillämpning. Genomslaget av hittillsbeslutade åtgärder inom saneringsprogrammets ram beräknas sålunda uppgå till5,. väntas samma åtgärder leda till enförstärkning på drygt 13 miljarder kronor.Även den andra sidan av saneringsprogrammet -- den som rör den offentligakonsumtionen -- har varit framgångsrik. väntas nämligen de realautgifterna för offentlig konsumtion inte bara bli oförändrade utan ocksåunderstiga nivå med råge. Av de som beräknatsför hela perioden bedöms därmed ha uppnåtts redan nästa år.På sedvanligt sätt redovisar regeringen i kompletteringspropositionen enlångsiktig konsekvenskalkyl över statens inkomster och utgifter under denärmaste fem åren. Konsekvenskalkylen skall inte ses som en prognos över denmest sannolika utvecklingen. Dess syfte är i stället att visa hurstatsfinanserna utvecklas till följd av redan fattade beslut och gjordaåtaganden. Den ger med andra ord en bild av vad som händer om inga ytterligareåtgärder vidtas.I de nu redovisade beräkningarna har saneringsprogrammet på 81 miljarderkronor beaktats som ett redan fattat beslut. Årets konsekvenskalkyl är gjordunder tre olika antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Vad som i förstahand skiljer är BNP-tillväxten som i de tre alternativen antas uppgå till igenomsnitt 2, 3 resp. fr.o.m. år 1996.I samtliga alternativ minskar statens lånebehov mätt som andel av BNP.Minskningen mot slutet av perioden är dock marginell i det lägretillväxtalternativet. I alternativet med den högsta tillväxten sjunkerlånebehovet från nuvarande nivå, , till 70 miljarderkronor, vilket motsvarar en minskning från till av BNP.Går man i stället till de beräkningar som återfinns i den revideradenationalbudgeten över den konsoliderade offentliga sektornsnettoskuldsättning, visar de att det endast är vid en årlig BNP-tillväxt på4 % som nettoskulden mätt som andel av BNP minskar mot periodens slut.Regeringen ser statsskuldens tillväxt som ett allvarligt hot, och denfortsatta skuldökningen måste därför brytas även om BNP-tillväxten skulle blilägre. Det är också viktigt att ha säkerhetsmarginaler i den ekonomiskapolitiken. Ränteoron och den tidigare valutaoron är en allvarligpåminnelse om detta.Mot bakgrund härav föreslår regeringen att saneringsprogrammet skalltidigareläggas och utvidgas.Av kompletteringspropositionen framgår att det är regeringens avsikt att ibörjan av 1995 lägga fram förslag om budgetförstärkningar på minst 10 miljarderkronor utöver de som planenligt skulle ha lagts fram. Genomdenna tidigareläggning kommer således att under nästa budgetår få taställning till nya saneringsåtgärder motsvarande minst 25 miljarder kronor.I början av nästa år kommer regeringen också att lägga fram förslag sominnebär att saneringsprogrammets totala omslutning utökas med 20 miljarderkronor till ca . Liksom tidigare avser denna nivånettobudgeteffekten för den offentliga sektorn, räknat penningvärde.De tillkommande åtgärderna skall genomföras i sådan takt att de får genomslagpå de offentliga finanserna . Merparten av dem skall uppnås genomatt underskottet i pensionssystemet begränsas och genom att de offentligautgifterna hålls realt oförändrade.Kan saneringsprogrammet jämkas i dessa båda avseenden kommer, enligt enberäkning som redovisas i kompletteringspropositionen, ökningen av denkonsoliderade offentliga sektorns nettoskuldkvot att upphöra inte bara vid enBNP-tillväxt på utan också om tillväxten begränsas till 3 %.Finansutskottet vill i anslutning härtill framhålla följande. Engenomsnittlig BNP-tillväxt på --1999 är, somregeringen själv påpekar, en historiskt sett mycket hög nivå. Alternativet tersig dock inte orimligt med tanke på att vi ännu har långt kvar tillkapacitetstaket. Med de jämkningar som regeringen nu föreslår blir det dessutommöjligt att uppnå målet för budgetsaneringen vid en något lägre tillväxt,vilket ger bättre stadga åt det fortsatta besparingsarbetet.Vid behandlingen av årets finansplan framhöll utskottet att regeringen medhänsyn till den mer gynnsamma ekonomiska utvecklingen borde övervägamöjligheten att dels genomföra saneringsprogrammet i snabbare takt, dels fåtill stånd ytterligare besparingar. Eftersom de åtgärder regeringen nu föreslårdirekt svarar mot utskottets önskemål ser utskottet mycket positivt på deförändringar regeringen vill göra i saneringsprogrammet.Oppositionspartiernas förslag till budgetpolitiska riktlinjerSocialdemokraterna redovisar i motion Fi30 ett budgetalternativ som iallt väsentligt motsvarar vad partiet förordade i anslutning tillbudgetpropositionen. Den inriktning som partiet vill ge budgetpolitiken syftartill att främja tillväxten och då framför allt den investeringsleddatillväxten. Förslagen kommer enligt motionärernas egna bedömningar att ledatill att 90 000 fler personer kommer att ha arbete somtillväxten kommer att öka med under 1994resp. 1995.Motionärerna ser investeringar i näringslivet som det centrala för denekonomiska återhämtningen. Liksom tidigare vill de därför främja industrinsinvesteringar genom att tillfälligt ge rätt till direktavskrivning av maskineroch inventarier med ett belopp som motsvarar av anskaffningskostnaden. Denperiod under vilken sådana förmånligare investeringsavdrag skall få görasföreslås emellertid nu bli något kortare och inskränker sig till de tolvmånader som sammanfaller med /95.Nyproduktionen av bostäder skall främjas genom ett investeringsbidrag på , och dessutom skall bidrag på lämnas till ombyggnad av 100 000lägenheter . Utvecklingsfondernas stöd till småföretag skall ökas, ochinnovations- och uppfinnarverksamhet skall främjas.Inom den offentliga sektorn skall renoverings- och ombyggnadsarbetenstimuleras genom olika ROT-åtgärder. Bl.a. skall kommunerna kunna få bidrag på40 % av kostnaden för renovering av skolor och av kostnaden förinvesteringar i bullerbekämpning. Stöd skall likaså utgå till upprustning aväldrebostäder och till handikappanpassning av offentliga lokaler. Vägverketsanslag för vägunderhåll skall räknas upp med ochytterligare skall utgå för underhåll av statligajärnvägar. Vidare skall AXE-systemets slutliga utbyggnad påskyndas ochtidigareläggas genom att ges rätt att ta upp ett räntefritt låni för detta ändamål.Socialdemokraterna återkommer också till de förslag man tidigare lagt fram omatt höja utbildnings- och kompetensnivån genom att utöka antalet platser ihögskolan, gymnasieskolan, komvux och folkbildningen. Vidare bör dearbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna byggas ut. Bl.a. skall AMS ges i uppdragatt förhandla med kommunerna om åtgärder som förhindrar att uppsagd personalgår ut i öppen arbetslöshet.På skatteområdet har Socialdemokraterna släppt sitt tidigare krav på attgrundavdraget vid den kommunala inkomstbeskattningen skall återföras till denhögre nivå som gällde fram till utgången av . I övrigt vidhåller förslag som berör i huvudsak fyra områden. Beskattningen avkapitalinkomster skall sålunda höjas liksom bolagsbeskattningen. En särskildvärnskatt skall tas ut för inkomsttagare med inkomster över ca . Detsker genom att statsskatten höjs och de inkomster dettager upphov till används för att finansiera underskottet i Arbetsmarknadsfonden.Motionärerna betraktar höjningen som temporär men anser att den skall kvarståtill dess att fondens inkomster och utgifter är i balans.Socialdemokraterna vidhåller också att den av tidigare beslutadebesparingen i bostadsstödet på skall skjutas upp till dessatt fastighetsmarknaden har stabiliserats. Motsvarande budgetförstärkning skalldärefter göras på hela beståndet i alla upplåtelseformer.Vidare redovisas i motionen vissa besparingar som sammantaget väntas minskade offentliga utgifterna med . Besparingarna avser bl.a.regeringens förslag till vårdnadsbidrag och arbetslöshetsersättning samt vissaåtgärder på jordbrukets och försvarets områden.I januari begärde Socialdemokraterna att staten skulle sälja ut sitt innehavav aktier i de båda riskkapitalbolagen . Detta krav upprepas ,och dessutom begär man i motion Fi42 att kvarvarande tillgångar i Fond92--94, ca , skall användas för att minskabudgetunderskottet. I motion Fi45 motsätter sig Socialdemokraterna ocksåregeringens planer på att sälja ut delar av statens aktieinnehav i Pharmacia.Enligt de beräkningar som redovisas i den ekonomiska motionen räknarSocialdemokraterna med att deras samlade politik har en så gynnsam inverkan påekonomin att dynamiska effekter leder till att utgifterna för kontantstödminskar med som skatteinkomsterna ökar meddrygt . Sammantaget uppges deras budgetalternativ därigenomleda till att de offentliga finanserna förbättras med närmare 18 miljarderkronor under /95.Näringsutskottet vill med kraft tillbakavisa Socialdemokraternas krav påatt den planerade försäljningen av statens aktier i skall avbrytas.Enligt näringsutskottet är motionärernas kritik mot försäljningen heltgrundlös. Dessutom skulle internationella anseende på aktiemarknadenallvarligt försämras om erbjudandet att köpa aktier i skulle drastilbaka efter det att försäljningsprocessen påbörjats.Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. När utskottettidigare prövade Socialdemokraternas budgetalternativ var utskottet starktkritiskt till förslagets allmänna inriktning. Som just framgått bärsbudgetförslaget i betydande utsträckning upp av olika dynamiska effekter.Enbart dessa svarar för och utgör därmed den främstaanledningen till att Socialdemokraterna vill framställa sitt budgetalternativsom starkare än regeringens.Till detta kommer de engångsförstärkningar på sommotionärerna tillgodoräknar sitt alternativ, varav härrörfrån en föreslagen försäljning av statens aktieinnehav i och ochresten från de tidigare löntagarfondsmedlen i Fond 92--94.Utskottet har tidigare ifrågasatt de tillväxtegenskaper som motionärernaförbinder med sina förslag. Bortser man från dessa i alla sammanhang ytterstsvårbedömbara dynamiska effekter och räknar man även bort de engångsvisaåtgärderna förbyts det överskott på sommotionärerna tillgodoräknar sitt budgetalternativ i ett underskott på närmare 7miljarder kronor. Detta belopp motsvarar således den samlade nettoeffekten avde mer varaktiga förslag som motionärerna för fram.Denna kärna av förslag, som ökar underskottet med ,förutsätts alltså ha så gynnsam effekt på ekonomin att de dynamiska effekternainte bara täcker detta underskott utan också ger upphov till ett överskott på 8miljarder kronor. Liksom tidigare frågar sig utskottet varför motionärernanöjer sig med att förbättra budgetunderskottet i så blygsam omfattning när mangenom ytterligare utgiftsökningar och skattesänkningar kan åstadkomma ännustörre förbättringar i statsbudgeten.Än mer ihåligt framstår budgetförslaget om man också beaktar attSocialdemokraterna inte har redovisat konsekvenserna av sitt i motion Fi45framförda krav på att inte skall få privatiseras. Denna försäljningväntas tillföra statskassan ca och Socialdemokraternasställningstagande innebär att deras budgetalternativ försvagas med ettengångsbelopp av denna omfattning. Därtill kommer att det inte längre finnsnågra direkt avyttringsbara aktier i och sedan staten i början av maj1994 sålt sitt resterande innehav i dessa båda bolag.De förslag till engångsvisa åtgärder som motionärerna för fram förstärkersåledes inte budgeten med utan försvagar den med 2miljarder kronor.På arbetsmarknadspolitikens område föreslår motionärerna mer långtgåendesatsningar än regeringen. Åtgärderna skall finansieras genom att anslaget förnästa budgetår räknas upp och genom att reservationer som uppkommer underinnevarande budgetår tas i anspråk för olika ändamål. Reservationerna skallanvändas för att finansiera utgifter på sammanlagt . Medanmotionärerna helt riktigt belastat sitt budgetalternativ med den förstnämndatypen av utgifter bortser man emellertid från att även utnyttjandet avreservationer leder till ökade statsutgifter.Denna omständighet försvagar deras budgetalternativ med ytterligare 2,2miljarder kronor.Flera av motionärernas förslag är dessutom inriktade på ellerstatlig verksamhet och förutsätter för att över huvud taget komma till ståndytterligare offentliga insatser som i än högre grad bidrar till att driva uppden offentliga sektorns upplåning. Bl.a. gäller detta de föreslagnaROT-insatserna i kommunerna samt förslaget om en snabbare utbyggnad avAXE-systemet. Det ökade upplåningsbehov som härigenom uppkommer harmotionärerna inte heller beaktat i sin kalkyl.Liksom motionärerna anser utskottet att tillväxtkraften måste återskapas isvensk ekonomi. Utskottet instämmer också helt i deras uppfattning att vi måstefrämja tillväxten inom näringslivet och satsningar på investeringar som höjerSveriges produktionsförmåga. Nya arbetstillfällen, minskad arbetslöshet,sanering av statsfinanserna samt bibehållen och utvecklad välfärd kan baraåstadkommas med en förbättrad tillväxt. Skall tillväxtkraften i svensk ekonomikunna återskapas är det emellertid nödvändigt att produktionen ges möjlighetatt verka på villkor som främjar en bestående utveckling. Socialdemokraternasförslag till ändrad företags- och kapitalinkomstbeskattning motverkar en sådanutveckling och skulle dessutom innebära att den nödvändiga reformering avföretagens riskkapitalförsörjning som kom till stånd revs upp.Dessutom är deras förslag till investeringsprogram i betydande utsträckninginriktat på bostäder, byggnader och vägunderhåll; dvs. på åtgärder som i sig ärmycket angelägna men som i endast begränsad utsträckning grundläggeren varaktig utveckling.Av de åtgärder som förordas av motionärerna är det endast förslaget omdirektavskrivning av investeringar som mer påtagligt tar sikte på att bygga uppproduktionsapparaten i landet. Utskottet har tidigare framhållit att dennametod är mindre lämplig för att främja tillväxten. Den innebär ju att företagenerhåller en mycket betydande skattekredit inte bara för tidigarelagdainvesteringar utan även för de investeringar som under alla omständigheterskulle ha kommit till stånd. Därigenom blir skattebortfallet -- om än temporärt-- mycket betydande och kan med den av Socialdemokraterna förespråkade modellenväntas leda till att statens inkomster minskar med grovt räknat 7--9 miljarderkronor för enbart de redan planerade investeringarna.Motionärerna har sålunda även i detta avseende kraftigt underskattatbudgeteffekten av sina förslag.Utskottet finner det också anmärkningsvärt att Socialdemokraterna avvisarregeringens förslag om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Därmed riktar man sina besparingsförslag mot arbetslösa som står utanskydd mot inkomstbortfall, dvs. mot en mycket utsatt grupp i samhället.Sammanfattningsvis gör utskottet den bedömningen att Socialdemokraternasbudgetalternativ för nästa budgetår inte har den gynnsamma effekt påstatsfinanserna som motionärerna själva uppger. Tvärtom torde förslaget ledatill ett kraftigt ökat budgetunderskott och till ett än större upplåningsbehovför den offentliga sektorn. Dessutom skulle deras olika skatteförslag geväsentligt försämrade villkor för företagande, vilket kraftigt skulle motverkaambitionen att få fram nya jobb i den privata sektorn; något som de säger sigvilja eftersträva. Förslaget kan därmed inte ligga till grund förbudgetpolitikens inriktning under det kommande året.Socialdemokraternas förslag kan inte heller utgöra underlag förbudgetpolitikens långsiktiga inriktning. I motionen redovisas nämligen ingalösningar på hur man långsiktigt avser att komma till rätta med det storabudgetunderskottet. I stället skjuter Socialdemokraterna problemen framför siggenom att vilja riva upp redan fattade besparingsbeslut, som t.ex.neddragningen av stödet till bostadsbyggande.I likhet med näringsutskottet ser finansutskottet ingen anledning att avbrytaden planerade försäljningen av statens aktier i . Finansutskottetfinner inte heller skäl att använda kvarvarande tillgångar i Fond 92--94 på detsätt som föreslås i motion Fi42 (s).Vad utskottet här anfört innebär att utskottet inte kan ställa sig bakomSocialdemokraternas förslag till budgetpolitiska riktlinjer. Utskottetavstyrker således motionerna Fi30 (s) yrkande 2, Fi42 (s) yrkande 1 och Fi45(s) yrkandena 5 och 6.Ny demokrati redovisar i motion Fi31 ett budgetalternativ som enligtmotionärernas egna beräkningar väntas leda till att de offentliga utgifternaminskar med redan under nästa budgetår.Budgetalternativet inrymmer också skattesänkningar som netto uppgår till 10,5miljarder kronor, och motionärerna räknar sålunda med att deras förslag skallstärka statsfinanserna med ca under /95.De förslag som bär upp Ny demokratis budgetalternativ är med några undantagdesamma som partiet förde fram i anslutning till årets budgetproposition. Vadsom skiljer är att man nu inte kräver lika omfattande neddragningar av dearbetsmarknadspolitiska insatserna som tidigare och att besparingarna inomsocialförsäkringsområdet inte heller är lika långtgående. Dessutom upprepar maninte sitt tidigare krav på sänkt bensinskatt och lindrad beskattning av lunch-och bilförmåner. Partiet har vidare släppt förslaget att ersättningsperiodeninom föräldraförsäkringen skall minskas från tolv till nio månader.I övrigt står emellertid motionärerna fast vid sitt tidigarebesparingsprogram. I sin nuvarande form innebär detta att regeringens förslagtill medelsanvisning på anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall minskasmed . Utvecklingsbiståndet skall halveras eller minskas mednetto . Stödet till barnfamiljer skall reduceras med 6,2miljarder kronor dels genom att barnbidragen behovsprövas och alla former avflerbarnstillägg avskaffas, dels genom att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen generellt sänks till . I motionen avvisas dessutomregeringens förslag om vårdnadsersättning, och Ny demokrati har till följdhärav tillgodoräknat sitt budgetalternativ en besparing på ytterligare 3,7miljarder kronor inom familjepolitikens område. Vidare skallflyktingmottagningen begränsas och anslagen inom detta område kan som en följdhärav minskas med . Hemspråksundervisningen föreslåsavvecklas helt, vilket innebär att ytterligare kan sparas.Konjunkturen har vänt och Ny demokrati anser därför att regeringens förslagtill infrastrukturinvesteringar är alltför långtgående. Den föreslagnamedelstilldelningen till sådana investeringar bör därför minskas med 2miljarder kronor.Finansutskottet får med anledning härav anföra följande. I likhet med Nydemokrati anser utskottet att finanspolitiken måste vara stram och attytterligare utgiftsnedskärningar med nödvändighet måste komma till stånd. tog ställning till Ny demokratis budgetalternativframhöll utskottet sålunda att besparingar måste genomföras men att detta skallgöras i sådana former att stabilitet kan upprätthållas. De villkor som gällerför olika statligt finansierade åtgärder bör därför inte kunna omkullkastasfrån till en annan på grund av omfattande och mycket hastigt vidtagnabesparingsåtgärder. Skall kraftiga störningar i ekonomin kunna undvikas är detdärför nödvändigt att besparingsarbetet bedrivs systematiskt och med enlångsiktig inriktning. Mycket drastiska utgiftsnedskärningar inom ett områdekan annars lätt leda till att kostnaderna vältras över på andra utgiftsområden.Riksdagen ställde sig bakom regeringens förslag tillsaneringsprogram för de offentliga finanserna. Regeringen föreslår nu att dettaprogram skall utökas som delar av det tidigareläggs. Programmet utgörgrunden för besparingsarbetet och gör det möjligt att iordnade former återställa balansen i de offentliga finanserna.Drastiska och närmast panikartade utgiftsnedskärningar av det slagmotionärerna förordar kan enligt utskottets mening leda till så kraftigastörningar i ekonomin att de motverkar sitt eget syfte. Så t.ex. går det inteatt genomföra så långtgående förändringar inom familjepolitikens område att manredan nästa budgetår kan minska samhällets utgifter med 6,2 miljarder kronor.Bortsett från de fördelningspolitiska invändningar som med fog kan resas mot enså kraftig och i ett steg genomförd neddragning av stödet till barnfamiljerna,går det inte att blunda för den tämligen självklara konsekvensen att deuppnådda besparingarna inom detta område i stor utsträckning skulle komma attmotverkas av ökade utgifter inom samhällets övriga trygghetssystem.Utskottet kan med hänsyn härtill inte ställa sig bakom Ny demokratis förslagtill inriktning av budgetpolitiken (yrkande 2). Som en följd härav kanutskottet inte heller biträda partiets förslag till beräkning av statsbudgetensinkomster (yrkande 3), ej heller dess beräkning av förändringar ianslagsbehållningar (yrkande 4).Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi31 (nyd) yrkandena 2, 3 och 4.Vänsterpartiet framför i motion Fi32 inget yrkande ombudgetpolitikens inriktning.Utskottets förslag till budgetpolitiska riktlinjerUtskottet sammanfattar sin syn på budgetpolitiken på följande sätt.Den förbättring av statsfinanserna som kunde noteras redan i januariframträder nu tydligt. En serie med ständigt växande budgetunderskotthar brutits. Nästa budgetår minskar underskottet i statens finanser, och vi gårmot en utveckling som innebär att det finns goda förutsättningar för enfortsatt mer balanserad återhämtning. Skall detta lyckas krävs emellertid underkommande år inte bara en ökad tillväxt i ekonomin utan också kraftfullabesparingsåtgärder.