bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Utskottetanser att det är angeläget att den planerade verksamheten med högrelärlingsutbildning kommer till stånd.Kulturutskottet (KrU4y) har inget att erinra mot att utökningen avfolkbildningen finansieras genom att medel omfördelas till folkbildningen.Kulturutskottet avstyrker motionerna och föreslår att 8,1 miljoner kronorutöver de omfördelade medlen anvisas på tilläggsbudget till folkbildningen.Finansutskottet kan för sin del inte förorda att ytterligare medel anslåspå tilläggsbudget och anser i likhet med utbildningsutskottet att 18 240 000kr bör omfördelas från anslaget Försöksverksamhet med trainee-utbildning underåttonde huvudtiteln till anslaget Bidrag till folkbildningen under sammahuvudtitel. hemställer således att bemyndigarregeringen att göra en sådan omfördelning. Motionerna Fi1 (m) yrkande 42,Fi5 (mp) yrkande 35 samt Fi10 (c) yrkande 6 avstyrks av finansutskottet.HögskoleutbildningRegeringen framlägger i propositionen (s. 113) förslag om medel för attbereda ytterligare 4 000 studenter plats vid universitet och högskolor . Kostnaden härför beräknas till . Utökningen bör huvudsakligen ske inom humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar till vilka det finns ettstort antal sökande som inte kan beredas plats. Regeringen räknar med attbelastningen på studiemedelsanslaget därmed kommer att öka med32 miljoner kronor.Utbildningsutskottet (UbU3y) tillstyrker regeringens förslag.Utbildningsutskottet noterar att regeringens avsikt är att de studenter sompåbörjar dessa utbildningar skall kunna beredas plats även höstterminen 1995.Detta är enligt utskottets mening bra, eftersom hänsyn bör tas tillhögskolornas -- och studenternas -- behov av att kunna planera sin verksamhetpå än en termin i taget. stryker även undervikten av att kvaliteten i utbildningen inte åsidosätts, när flerutbildningsplatser erbjuds och tas i anspråk.Utbildningsutskottet noterar i sammanhanget att regeringen inte begärt attförslagsanslaget Studiemedel m.m. skall räknas upp med 32 000 000 kr.Socialförsäkringsutskottet noterar i sitt yttrande (SfU6y) att det ipropositionen anförs att belastningen på studiemedelsanslaget beräknas öka med32 . Några medel föreslås dock inte anvisade på tilläggsbudget.Socialförsäkringsutskottet erinrar om att en reducerad uppräkning avbasbeloppet för , enligt vad som föreslås i propositionen, innebär attstudiemedel kommer att utges med lägre belopp än vad som annars skulle ha varitfallet. Någon ytterligare medelsanvisning utöver redan anvisade drygt6 miljarder kronor är därför inte påkallad.Finansutskottet ansluter sig till utbildningsutskottets ochsocialförsäkringsutskottets bedömningar.Finansutskottet föreslår att med bifall till regeringens förslag(avsnitt 10, yrkande 11) till Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. på tilläggsbudget för /95 under åttondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 50 000 000 kr.Såsom socialförsäkringsutskottet påpekar i sitt yttrande är det intenödvändigt att anvisa extra medel för studiemedel.Sysselsättningsskapande åtgärder inom kommunikationsområdetRegeringen föreslår i propositionen (s. 110) att 2 miljarder kronoranslås redan innevarande budgetår till sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde. Regeringen bedömer att detfinns en potential för att skapa ytterligare arbetstillfällen inomkommunikationsområdet. De föreslagna medlen bör enligt propositionen användastill ökade underhålls- och reinvesteringsåtgärder på vägar och järnvägar. Dettainnefattar bl.a. åtgärder för att förbättra miljön, t.ex. åtgärder mottrafikbuller. Medlen bör även kunna användas till tidigareläggningar avinvesteringar inom andra delar av kommunikationssektorn. Sammantaget beräknasåtgärderna kunna skapa 5 000 arbetstillfällen.I två motioner avvisas regeringens anslagsförslag.Enligt Moderata samlingspartiets motion Fi1 yrkande 45 är det inteangeläget att anslå ytterligare medel för vägar och järnvägar.Folkpartiet anför i motion Fi3 yrkande 14 att regeringens förslag intekan motiveras av konjunkturskäl utan bör avvisas.Tre motionsyrkanden behandlar den närmare medelsanvändningen.I motion Fi2 yrkande 49 framhålls att medlen främst bör gåtill bärighetshöjande åtgärder inom de eftersatta delarna av länsvägnätet.Liknande synpunkter framförs i motion Fi10 (c) yrkande 7. Miljöpartietframhåller i motion Fi5 yrkande 33 att anslaget inte bör gå tillinvesteringar utan endast bör användas för underhåll och reinvesteringar.Folkpartiet föreslår i motion Fi3 yrkande 15 att gällandeinvesteringsprogram för trafikens infrastruktur sträcks ut något i tiden föratt uppnå utgiftsbesparingar.Trafikutskottet tillstyrker i sitt yttrande (TU2y) regeringens förslagoch avstyrker motionerna.Trafikutskottet konstaterar att regeringens riktlinjer för medelsanvändningeni propositionen är allmänna. För att närmare kunna bedöma förslaget hartrafikutskottet från inhämtat vilka riktlinjer somavses gälla för medelsförbrukningen. Enligt redovisningen planeras medlenfördelas på följande fem anslagsposter:1. Vägar; underhålls- och reinvesteringsåtgärder 900 mkr2. Bidrag till kommunerna för trafiksäkerhetsåtgärder 75 mkr3. Järnvägar; underhålls- och reinvesteringsåtgärder 675 mkr4. Bidrag till trafikhuvudmännen för generella åtgärderför att effektivisera tågtrafiken 300 mkr5. Investeringar inom luftfartssektorn 50 mkrSumma 2 000 mkrAv medlen under anslagsposten 1 avses avsättas förVallsundsbron. Resterande medel skall disponeras av försysselsättningsskapande åtgärder i enlighet med den nationellaväghållningsplanen.Medlen under anslagsposten 2 skall enligt riktlinjerna användas förtidigareläggning av sådana kommunala trafiksäkerhetsåtgärder som är iöverensstämmelse med trafiksäkerhetsprogrammet.Medlen under anslagsposten 3 är avsedda att inriktas mot åtgärder på heladet statliga järnvägsnätet. Utgångspunkten för insatserna skall vara Banverketsdrift- och underhållsplan samt gällande investeringsplan för stom- ochlänsjärnvägarna.Medlen under anslagsposten 4 skall enligt riktlinjerna användas förgenerella sysselsättningsskapande åtgärder i syfte att åstadkomma ensammanhållen, effektiv och konkurrenskraftig tågtrafik som trafikhuvudmännenhelt eller delvis finansierar. Det kan t.ex. gälla anskaffning och ombyggnad avrullande materiel.Investeringarna inom luftfartsområdet, anslagsposten 5, avser bl.a.tidigareläggning av ombyggnads- och underhållsåtgärder i bansystem,markanläggningar såsom terminaler och hangarer, miljöåtgärder ochsäkerhetsåtgärder.Trafikutskottet har inget att erinra mot de riktlinjer för medelsfördelningensom beskrivits ovan. Utskottet anser att medlen i huvudsak bör användas på detsätt som beskrivits ovan. Regeringen bör kunna göra vissa omfördelningar.Trafikutskottet förutsätter att regeringen redovisar för hurmedlen använts och vilka sysselsättningseffekter de gett upphov till.Trafikutskottet avstyrker motionen Fi13 (fp) yrkande 15 om senareläggning avinvesteringar med motiveringen att den kommande budgetbehandlingen inte börföregripas.Finansutskottet instämmer i trafikutskottets synpunkter. anser finansutskottet att genom en välplanerad och välsköttinfrastruktur kan såväl trafiksäkerheten som den regionala utvecklingenförbättras.Finansutskottet har inget att invända emot riktlinjerna förmedelsfördelningen såsom de beskrivits ovan. föreslår riksdagenatt med avslag på motionerna Fi1 (m) yrkande 45, Fi3 (fp) yrkandena 14 och15, Fi5 (mp) yrkande 33 samt Fi10 (c) yrkande 7 tillSysselsättningsskapande åtgärder inom Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde på tilläggsbudget till statsbudgeten för /95under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 2 000 000 000 kr.Finansiering av de sysselsättningsskapande åtgärdernaI propositionen (s. 117) anförs att samtliga föreslagnaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som medför kostnadsökningar är finansieradefullt ut. De föreslagna insatserna skall finansieras med medel som hämtas fråndels statsbudgeten, dels Arbetsmarknadsfonden.Genom den kraftiga neddragningen av ALU-verksamheten kommer belastningen påarbetsmarknadsfonden att minska med . Den utökadeomfattningen av utbildningsvikariaten medför som nämnts en ökad belastning med407 . I propositionen nämns att de ytterligare åtgärderna ochinvesteringarna samt det utökade antalet högskoleplatser ochutbildningsvikariat finansieras genom neddragningen av ALU, vissa reservationerfrån andra anslag samt extra inleveranser från statliga bolag och affärsverk om3 miljarder kronor.I motion Fi2 yrkande 49 slås fast att medel avsatta förregionalpolitiskt stöd inte skall få utnyttjas för de aktuella investeringarna.I samma motion yrkande 50 anförs att insatserna bör finansieras enbart medmedel som avsatts för arbetsmarknadspolitiska insatser.Arbetsmarknadsutskottet yrkar i sitt yttrande (AU3y) avslag påmotion Fi2 yrkande 49.Även trafikutskottet yrkar i sitt yttrande (TU2y) avslag på motion Fi2yrkande 49.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets och trafikutskottetsyttranden.Finansutskottet anser att informationen i propositionen om hur finansieringenskall gå till inte ger utrymme för slutsatsen att regionalpolitiska medelskulle användas. Å andra sidan är inte utskottet berett att bifalla att enbartmedel som avsatts för arbetsmarknadspolitiska insatser skall bidra tillfinansieringen.Finansutskottet har inhämtat att regeringen avser att ikompletteringspropositionen redovisa vilka reservationer och inleveranser frånstatliga bolag och affärsverk som kommer att användas för att finansiera dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Finansutskottet föreslår att med avslag på motion Fi2 (c)yrkandena 49 och 50 godkänner den av regeringen föreslagna finansieringen.Föreslagna besparingar och inkomstförstärkningarAllmänt om inriktning och omfattningUnderskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande nådde en kulmen1993 då det motsvarade av BNP. väntas det minska till av BNP.Uppgången i ekonomin och de föreslagna budgetförstärkningarna förutses ledatill fortsatt successiva förbättringar av de offentliga finanserna under denärmaste åren. räknar regeringen med att underskottet skall ha minskattill av BNP.I det följande behandlar utskottet regeringens och oppositionspartiernasförslag till åtgärder för att komma till rätta med underskottet istatsfinanserna. Först ges en kort beskrivning av regeringens och de övrigapartiernas förslag till övergripande lösning på problemet. Därefter behandlarutskottet de olika förslag till inkomstförstärkningar och utgiftsbegränsningarsom lagts fram. I anslutning till varje sådant förslag redovisar utskottet sinuppfattning i frågan. Framställningen i denna del avslutas med att utskottetsammanfattar sin syn på inriktningen och omfattningen av de besparingar ochinkomstförstärkningar av statsfinanserna som bör genomföras under de närmasteåren.Regeringens förslag till inriktning av besparingsarbetetRegeringen anser att budgetpolitiken har varit alltför svag under de senasteåren. Budgetdisciplinen måste nu återupprättas och statsfinanserna måstesaneras kraftfullt. Budgetförstärkningarna bör enligt regeringen vara såomfattande och så utformade att de leder till en hållbar och förtroendeskapandeutveckling av de offentliga finanserna. De måste dessutom få genomslag på deoffentliga finanserna och 1996 för att ge så snabba effekter sommöjligt på ränta, växelkurs, skuldutveckling och ekonomisk återhämtning. Denekonomiska utvecklingen är nu så stark att förutsättningar finns att uppnå ensnabb konsolidering av statsfinanserna.De förslag regeringen redovisar i propositionen beskrivs som ett fyraårigtprogram med konkreta åtgärder som förstärker de offentliga finanserna 1998 med57,. Härav är utgiftsbegränsningar och31,inkomstförstärkningar. Av propositionen framgår attregeringen har för avsikt att i nästa budgetproposition föreslå ytterligarebudgetförstärkningar på , huvudsakligen i form avbesparingar i de offentliga utgifterna. Tillsammans med vissa av riksdagenredan beslutade åtgärder bedöms dessa budgetförstärkningar vara tillräckligaför att statsskulden mätt som andel av BNP skall ha stabiliserats i slutet avmandatperioden.De tidigare och föreslagna åtgärderna väntas få följande genomslag på denoffentliga sektorns finanser 1998 (belopp i miljarder kronor).Tabell 7. Sammanställning av åtgärderRegeringen anser att uppoffringarna för saneringen av de offentligafinanserna måste fördelas rättvist. Dagens bördor får inte skjutas över påkommande generationer. En föreslagen begränsning av inflationsskyddet av bl.a.pensioner kommer som regeringen ser det att beröra många hushåll, men iallmänhet med mindre månadsbelopp. Genom det särskilda bostadstilläggetkompenseras de pensionärer som har svagast ekonomi. Förslag om en temporärhöjning av den statliga inkomstskatten, en begränsad indexering av skatteskalansamt förändringar i kapital- och förmögenhetsbeskattningen berör främst hushållmed höga eller genomsnittliga inkomster.Oppositionspartiernas förslag till inriktning av budgetpolitikenModerata samlingspartietI motion Fi1 ställer sig Moderata samlingspartiet starkt kritiskt tillregeringens förslag. De massiva skattehöjningarna på arbete, sparande,företagande och boende som föreslås är inte bara utan motstycke i Sverigesmoderna historia. De är, anser motionärerna, också utan motstycke i ett ,där man i stället går den motsatta vägen för att öka ekonomins långsiktigakonkurrenskraft och utvecklingsförmåga.Propositionen innebär konkreta skattehöjningar på ca ochoklara besparingar på , påpekar motionärerna. Densocialdemokratiska regeringen vill sanera statsfinanserna med förslag som tilltvå tredjedelar bygger på höjda skatter, konstaterar de vidare och finnersamtidigt att sannolikheten är hög för att denna andel skall komma att växaytterligare med de nya förslag som kommer.Enligt motionärernas mening är omfattningen av de åtgärder som föreslåsotillräcklig för att statsskulden skall kunna stabiliseras med tillräckligsäkerhet till 1998. Dessutom är inriktningen felaktig med hänsyn till ekonominslångsiktiga tillväxtförmåga. Sparförslagen är, med undantag av förslaget ombegränsad indexuppräkning, oklara och ännu inte preciserade.Politiken bär, enligt motionärernas beskrivning, en omisskännlig socialistiskprägel i sin motvilja mot företagande och enskilt sparande och i sin oförmågaatt reducera offentliga utgifter, åtaganden och regleringar. Det moderataalternativet sägs i stället innebära fortsatt goda villkor för företagande ochsparande samt en bestämd budgetsanering genom minskade utgifter. I motionenyrkas avslag på alla skattehöjningar riktade mot arbete, sparande, företagandeoch boende. Där redovisas i stället förslag och riktlinjer förutgiftsminskningar som enligt motionärernas beräkningar uppgår till drygt 73miljarder kronor. Förslagen sägs i allt väsentligt överensstämma med vadModerata samlingspartiet redovisade i valrörelsen. Enligt motionärerna leder detill att den offentliga sektorns finanser förstärks med drygt 85 miljarderkronor . Av åtgärderna på skatteområdet härrör huvuddelen från denborgerliga regeringens saneringsprogram. Härtill kommer att kommunernassärbehandling i momsavseende föreslås bli slopat. Motionärerna föreslår ocksåatt utbetalningen av medel till de kommuner och landsting som höjerutdebiteringen skall minskas av de ökade intäkter somskattehöjningen ger.CenterpartietÄven är kritiskt till regeringens förslag. I motion Fi2sägs att många av förslagen är direkt riktade mot . Flera av de beslutsom nu rivs upp rör frågor som drivit och som partietlyckats få gehör för under den senaste mandatperioden. Det gäller t.ex.vårdnadsbidraget, den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen och en eftersmåföretagares villkor mer rättvis skattepolitik och arbetsrätt.Motionärernas eget förslag till budgetsaneringsprogram bygger i huvudsak påden plan som presenterade inför årets val. Planen omfattar besparingaroch inkomstförstärkningar på totalt utöver detekonomiska saneringsprogram på som tidigareställt sig bakom. Av de tillkommande förslagen uppges drygt 30 miljarder kronorvara utgiftsminskningar och skattehöjningar.Saneringsplanen skall, enligt motionärerna, ses som en helhet och är intenågon lista över separata åtgärder som kan användas för att skapa balans iSveriges ekonomi. De i planen ingående komponenterna har en sådansammansättning att åtgärderna sammmantagna ger en god fördelningspolitiskeffekt. De försvårar inte heller näringslivets möjligheter till investeringarutan främjar en utveckling mot decentralisering, ökad sysselsättning ochhållbar tillväxt. De bidrar också till att bryta automatiken i statens utgifteroch är på så sätt inflationsdämpande.Saneringsplanen och de förordade investeringsstimulanserna ochandra mer långsiktiga åtgärder ger enligt motionärernas bedömningförutsättningar för att skall ha stabiliseratekonomin och minst halverat den öppna arbetslösheten.Folkpartiet liberalernaFolkpartiet framhåller i motion Fi3 att regeringen saknar en strategi förhur näringslivet skall kunna expandera och nya arbeten tillkomma. Partiets egnaförslag utgår från att kampen mot arbetslösheten sätts främst. Med hänvisninghärtill avvisar motionärerna flera av regeringens förslag till skattehöjningarpå företagande och risktagande. Regeringens föreslag till besparingar uppfyllerinte heller partiets krav på rättvisa. I motionen redovisas i stället andraförslag till minskade utgifter.Det är motionärernas uppfattning att den högsta marginalskatten bör maximerastill . Den totala skattekvoten bör inte heller överstiga . I synenpå budgetpolitiken har motionärerna också mer långtgående krav än regeringennär de slår fast att budgetunderskottet måste avskaffas senast till 1998.Enligt motionen innebär förslag färre skattehöjningar och flerutgiftsminskningar än vad regeringen förordar. Motionärerna bedömer atteffekten på efterfrågan av detta sannolikt blir positiv på grund av ökatförtroende och bättre tillväxtförutsättningar. föreslår därförminskade offentliga utgifter i form av bl.a. sänkta bostadssubventioner, höjdpensionsålder, sänkt presstöd och minskade utgifter inomsocialförsäkringssystemet.Skillnaden mellan och regeringens politik ligger framför allt iutformningen av de åtgärder som föreslås. politik gynnarföretagande, arbete och sparande och därmed tillkomsten av nya arbeten, medanenligt deras mening regeringens politik verkar i motsatt riktning och försvårartillkomsten av nya arbeten.Enligt motionärernas egna uppskattningar leder deras förslag till att deoffentliga finanserna förstärks med ca under innevarandebudgetår och med ca inkl. engångsförstärkningar /96 (på 12 månaders basis). För uppgesFolkpartiets förslag innebära en förstärkning på ca jämförtmed regeringens hittillsvarande förslag. Motionärerna erinrar om attFolkpartiet har förordat en höjning av mervärdesskatten på livsmedelliksom av löntagarnas egenavgifter, men anser nu att möjligheterna att utnyttjadessa finansieringskällor har påverkats av två omständigheter som inte varkända när förslagen lades fram. Den ena är att kommunalskatterna kommer atthöjas i en omfattning som går utöver vad partiet räknat med. Den andra är attFolkpartiet är berett att acceptera en tillfällig urholkning av indexskyddet avskatteskalan, vilket leder till att statsskatten höjs. Om ytterligare skatte-och avgiftshöjningar för hushållen är möjliga får bedömas senare, ansermotionärerna. En viktig faktor vid denna bedömning är naturligtvis huråtgärderna kan antas påverka lönebildningen.VänsterpartietI motion Fi4 ställer sig bakom regeringens mål attstabilisera statsskulden mätt som kvot av BNP . Motionärernaframhåller att de kommer att redovisa budgetförstärkningar som klarar detta. Deanser dock att tidpunkten för genomförandet av både inkomstförstärkningar ochutgiftsminskningar noga måste avvägas med hänsyn till konjunkturläget.Eftersom de allmänna målen i propositionen stämmer väl överens medVänsterpartiets politik har det som motionärerna ser det varit möjligt förregeringen att hos få en förankring för det väsentligainnehållet i propositionen. Det har skett genom samtal och efter vissajusteringar i förslagen som gjorts för att tillgodose önskemål.Motionärerna påpekar att i flera fall kunde påverkapropositionens innehåll direkt. Det gäller t.ex. större investeringsvolym somger sysselsättning inom byggbranschen, återställande av utbildningsbidragen ochen bättre miljöprofil åt investeringspaketet.Som en följd härav godtar med vissa markeringar de enskildaposterna i saneringsprogrammet som detta redovisas på s. 22 i propositionen. Påen punkt som gäller besparingar inom området Anslag för säkerhet avvisaremellertid motionärerna uttryckligen de riktlinjer som anges i propositionenför besparingar på biståndsanslaget och utgifterna för invandring. Motionärernagodtar den föreslagna volymen på besparingarna men anser att hela besparingenskall belasta försvaret. Inga ytterligare nedskärningar skall göras ibiståndsramen. På invandrar- och flyktingområdet kan ej heller några störrebesparingar göras.Tills vidare godtar också regeringens planer på att ibudgetpropositionen lägga fram förslag om ytterligare besparingar på 20miljarder kronor. Partiet är dock inte berett att nu ta ställning till vare sigfördelningen mellan inkomstökningar och utgiftsminskningar eller tidpunkten förgenomförandet.Miljöpartiet de grönaMiljöpartiet anser i motion Fi5 att propositionens förslag inte ärtillräckliga. Motionärerna gör den bedömningen att nya budgetförstärkningarkommer att krävas med tanke på att räntorna inte nämnvärt har sjunkit vare sigefter det att "Perssonplanen" blev känd eller efter svenska folkets ja tillEU-medlemskap.Motionärerna instämmer emellertid i regeringens uppfattning att statsskuldeninte bör öka utan tvärtom minska. Budgetsaneringen måste innehålla inslag avsåväl besparingar som skattehöjningar. Den avvägning som regeringen föreslår,dvs. i utgiftsbegränsningar och iinkomstförstärkningar har enligt motionärernas bedömning en alltför starktonvikt på ökad beskattning. De anser att besparingarna bör vara av ungefärsamma omfattning som skattehöjningarna. De anser också att sammansättningen avskatter och besparingar måste vara sådan att investeringar och produktion tarfart, framför allt i framtidsbranscher. Aktivt företagande skall enligt derasmening gynnas. Det gäller särskilt nyföretagande och småföretagande i landetsalla delar. Resursslöseri och verksamheter som skadar miljö och människor skallsamtidigt utsättas för ökade ekonomiska krav genom skärpt beskattning. Ävendetta bedöms gynna en långsiktig och samhällsekonomiskt fördelaktig förnyelseav näringslivet.Budgetförstärkningar i form av skattehöjningar och besparingar kan inteensamma minska statsskulden. Även direkt stimulerande åtgärder behövs enligtMiljöpartiets uppfattning för att förbättra den ekonomiska utvecklingen ochförnya näringslivet. Därigenom förbättras också statens budgetsaldo.Miljöpartiet avser att lägga fram ett samlat förslag av denna innebörd i sinekonomisk-politiska partimotion i januari nästa år.KristdemokraternaKristdemokraterna karakteriserar i motion Fi6 regeringens förslag som etthafsverk. Den budgetsanerande effekten är otillräcklig. Skattehöjningarna ärför stora och tillväxthämmande. Besparingarna är för små och har en felaktigfördelningsprofil. De sämst ställda pensionärerna kompenseras för litet för dekraftiga besparingarna i pensionerna, och flera av besparingsförslagen på detfamiljepolitiska stödet är ett hårt slag mot de familjer som har lägstdisponibel inkomst. Att både göra kraftiga besparingar på flerbarnstilläggetoch slopa vårdnadsbidraget minskar som motionärerna ser det dramatiskt detekonomiska utrymmet för tusentals familjer.I motionen redovisar sin bedömning av behovet av saneringav de offentliga finanserna. Motionärerna tar avstamp i den s.k.Nathalie-planen. Utöver den ursprungliga planen på 81 miljarder kronorredovisar de ytterligare budgetförstärkningar som de anger till närmare 40miljarder kronor, varav merparten utgörs av besparingar.