bet · GH01AU11 · 1994-03-03 00:00:00 — Om förslaget genomförs innebär det attsambor,oavsett kön, i samma utsträckning kommer att omfattas av bl.a. bestämmelser ompensioner, efterlevandeskydd, familjebidrag, författningsregleradetjänstegrupplivförsäkringar m.m.Med anledning av motioner, som väckts under den allmänna motionstiden vidinnevarande , kommer att behandla frågan ompartnerskapslagstiftning. Utskottet bör därför inte nu i någon del föregripaden vidare behandlingen av utredningsförslaget. Motion 1992/93:A728 (s)avstyrks därför i berörd del.Resebidragen m.m.Förordningen (SFS 1987:407) om flyttningsbidrag m.m. -- senaste ändring i SFS1993:728 -- omfattar respenning i form av reseersättning, traktamente ochflyttningsersättning samt starthjälp och medflyttandebidrag.I samband med kompletteringsproposition lade regeringen fram förslagatt slopa vissa försöksverksamheter bland resebidragen samt redovisade sinavsikt att inleda en översyn av återstående bidragsformer. Regeringen begärdedärvid ett bemyndigande från att genomföra de förändringar ibidragensom översynen föranledde. Motioner förelåg inte i dessa frågor. Efterutskottsbehandling biföll regeringens begäran (prop. 1992/93:150,AU8y, FiU30, rskr. 447 och 454).I årets budgetproposition redovisas att under det gångna budgetåret endast 70miljoner kronor har använts av de beräknade medlen . Av deförbrukade medlen har avsett resor och bohagstransporter. Efter enöversyninom överväger regeringen enligtbudgetpropositionen att avskaffa bidragsformerna starthjälp och ersättning förbohagstransporter. Den nya förordningen kommer då att betecknas som enförordning om respenning och medflyttandebidrag enligt budgetpropositionen.Denberäknade kostnaden för respenning och medflyttandebidrag m.m. beräknas uppgåtill för nästa budgetår.Socialdemokraterna anför i motion A254 (yrk. 21) att det relativt lågautnyttjandet av medlen under denna budgetpost är en naturlig följd av denomfattande bristen på arbeten i hela landet. Eftersom man anser attrörlighetsstimulerande åtgärder är betydelsefulla motsätter sigSocialdemokraterna ändringar som avskaffande av starthjälp och ersättning förbohagstransporter.Utskottet har noterat att utkom från trycketförordningen (SFS 1994:7) om respenning och medflyttandebidrag. Förordningenärutfärdad och trädde i kraft . Den nyaförordningen omfattar respenning och medflyttandebidrag. Bidragsformernastarthjälp och bohagstransporter upphör därmed att gälla från den 15 februari1994. Äldre föreskrifter gäller dock i fråga om bidrag som har sökts föreikraftträdandet.Det kan inte uteslutas att den snabba avvecklingen av vissa flyttningsbidragdäribland bohagstransporter kan medföra olägenheter. Utskottet anser vidareattdet är angeläget att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden. Avskaffandet avde aktuella bidragen kan motverka en sådan rörlighet. Mot denna bakgrund anserutskottet att möjligheterna till ersättning för bohagstransporter böråterinföras. Med anledning av motion A254 (s) i berörd del bör utskottetsställningstagande ges regeringen till känna.UngdomsfrågorTrots tendenser till en förbättring liggerarbetslösheten bland ungdomar på en fortsatt mycket hög nivå. Antalet ungdomari olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder redovisas i budgetpropositionen(s. 45--46). Av redovisningen framgår bl.a. att ungdomspraktik är den klartdominerande åtgärden. En närmare beskrivning av systemet med ungdomspraktiklämnas i utskottets betänkande 1993/94:AU5.Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten 1992--1993 samt antalet ungdomar ikonjunkturberoende åtgärder resp. år.1992 1993 FörändringArbetslösa 69 000 97 000 + 28 000i % av arb.kraften 11,5 18,4 + 6,9jan 1993 FörändringUngdomar 18-24 åri konjunkturbe-roende åtgärder 111 626 102 962 - 8 664därav i Ungdoms-praktik 85 256 79 162 - 6 094I beslutade (prop. 1993/94:66, AU5, rskr. 102) attförlänga systemet med ungdomspraktik t.o.m. . I dettasammanhang beslutades även om införande av ett finansieringsbidrag på 1 000 krper månad för varje praktikant. Bidraget betalas av praktikanordnaren under desex första månaderna av ungdomspraktiken. Praktiktiden kan därefter förlängasmed ytterligare hos samma arbetsgivare till ett förhöjtfinansieringsbidrag på under förutsättning attpraktikanordnaren överenskommer med arbetsförmedlingen att ge praktikantenanställning därefter. Praktikplatser för funktionshindrade ungdomar ochnyutexaminerade högskoleutbildade undantas från kravet på finansieringsbidrag.Riksdagsbeslutet innebär även att möjligheterna till praktik undersommarmånaderna utökas. Vidare bemyndigades regeringen att begränsa deåldersgrupper som är aktuella för ungdomspraktik och att utvidga antaletplatser för akademikerpraktik inom ramen för oförändrade resurser.Den 24 februari beslutade regeringen om vissa förtydliganden avseendereglerna för finansieringsbidraget. Beslutet innebär att finansieringsbidragetskall vara om praktik som påbörjats före den 1 januari1994 förlängs fr.o.m. i år.I budgetpropositionen bedöms erfarenheterna av ungdomspraktiken somgenomgående goda. Det har varit stor efterfrågan på åtgärden från såvälarbetsgivare som ungdomar. Ungdomspraktiken har motsvarat sitt syfte attsnabbtminska den stora ungdomsarbetslösheten. Regeringen anser attlångtidsarbetslösaungdomar bör prioriteras i högre grad . Detta gäller även delångtidsarbetslösa utomnordiska medborgarna.Regeringen framhåller att ungdomspraktiken är en tidsbegränsad åtgärd som börleda till reguljärt arbete. Avsikten med att införa finansieringsbidraget varbl.a. att ungdomspraktiken i större utsträckning än tidigare skall leda tillanställning.I propositionen föreslås att den praktikanordnare som vill anställa en ungdomspraktikant skall befrias från kravet påfinansieringsbidrag.Samtidigt som ungdomsarbetslösheten ökat har antaletungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskat. Tillgängliga medel måsteAMS enligt regeringen använda för att avsevärt öka antalet ungdomar iåtgärder.Akademikerpraktiken har inte nått beräknad omfattning på 3 000 platser igenomsnitt . Denna åtgärd bör enligt regeringen mer aktivt föras framoch särskilt inriktas på mindre och medelstora företag.För /95 beräknar regeringen behovet av ungdomspraktikplatsertill i genomsnitt 90 000 till en kostnad av 7 275 miljoner kronor.Av detta belopp beräknas till ersättning för ungdomar medsärskilt höga resekostnader. För akademikerpraktik beräknas 3 000 platser permånad till en kostnad av 292,9 miljoner kronor.Inriktningen av ungdomspraktiken tas upp i två motioner.Socialdemokraterna anser i sin partimotion A254 (yrk. 10) attungdomspraktiken nu måste bromsas upp och att fler ungdomar skall få riktigaanställningar. Motionärerna är positiva till en fortsatt provperiod medungdomspraktik men anser att praktiken inte skall omfatta mer än sex månader.Införandet av finansieringsbidraget har skapat förvirring och bekräftar attungdomspraktiken i hög grad handlar om gratis arbetskraft, menar motionärerna,som anser att bidraget skall tas bort.Även vill ha en nedtrappning av ungdomspraktiken. Ipartimotionen A250 (yrk. 17) pekar man på nackdelarna med åtgärden: ingetanställningsförhållande, låga ersättningsnivåer, undanträngningseffekter ochkonkurrenssnedvridning. Motionärerna vill få till stånd en omfattandegenomlysning av ungdomspraktikens effekter.Utskottet konstaterar att prognoserna över utvecklingen påarbetsmarknaden, trots vissa ljuspunkter, pekar mot en fortsatt svår situationför ungdomar med en mycket hög arbetslöshet även under det kommande året.Utskottet har uttalat att ungdomspraktiken är ettexceptionellt medel i ett mycket svårt arbetsmarknadsläge och att åtgärden ären sistahandslösning när alla övriga åtgärder prövats. Detta gäller alltjämt.De förändringar av ungdomspraktiken som beslutade om i decemberförraåret (prop. 1993/94:66, AU5, rskr. 102) och som trädde i kraft iår syftar bl.a. till att fler ungdomar skall få anställning efter avslutadungdomspraktik.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening viktigt attungdomspraktiken även i fortsättningen ligger på en hög nivå. Den avregeringenföreslagna omfattningen av ungdomspraktiken förefaller vararimlig.Att redan nu inleda en nedtrappning av ungdomspraktiken och ersätta denna medandra åtgärder anser utskottet vara alltför optimistiskt. Detta gäller även enbegränsning av ungdomspraktiken till endast . Utskottet erinrar omatt regeringen, genom beslut , har möjlighet att begränsade åldersgrupper som är aktuella för ungdomspraktik och på detta sätt trappaned åtgärden om arbetsmarknadsläget för ungdomar snabbt förbättras.Beträffande förslaget om en undersökning av ungdomspraktikens effekterförutsätter utskottet, i enlighet med sitt uttalande i betänkande 1993/94:AU5,att en noggrann utvärdering av ungdomspraktiken kommer att göras inom ramenförden Arbetsmarknadspolitiska kommitténs arbete. Enligt vad utskottet erfaritkommer dessutom AMS att presentera en första utvärdering av den modifieradeungdomspraktiken . Med detta får kravet på utvärdering imotion A250 anses vara tillgodosett. Med hänvisning till vad som ovan anförtsavstyrks motionerna A250 (v) och A254 (s) i berörda delar.Vänsterpartiet föreslår i motion A250 (yrk. 15) avskaffande avfinansieringsbidraget vid ungdomspraktik. Motionärerna anser att bidragetökar den besvärande sammanblandningen av arbete och praktik som redan tidigarekaraktäriserar ungdomspraktiken. Dessutom minskar bidraget möjligheterna attuppnå målen för ungdomspraktikens omfattning.I motion A223 föreslår m.fl. (s) att ungdomspraktikplatserinom den offentliga sektorn helt befrias från finansieringsbidraget.Motionärerna menar att kommunernas kostnader för bidraget minskar antaletungdomspraktikplatser och resurserna till andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Systemet med finansieringsbidrag vid ungdomspraktik beslutades av idecember och trädde i kraft . Utskottet anserinte att det finns några skäl att redan nu ompröva detta beslut. Inte helleranser utskottet att undantag från finansieringsbidrag för särskilda sektorerbör medges. Problem inom t.ex. den offentliga sektorn bör dock uppmärksamtföljas av berörda myndigheter. Med detta avstyrker utskottet motion A223 (s)och A250 (v) i denna del.Socialdemokraterna yrkar i motion A254 (yrk. 11) avslag på regeringensförslag om befrielse från finansieringsbidrag när en ungdom anställs . Motionärerna vill att bidraget skall tas bort och menar attregeringsförslaget endast skapar mer byråkrati och nya administrativa rutiner.Ny demokrati anser i motion A262 (yrk. 10) att hela finansieringsbidragetskall betalas tillbaka till de företag som anställer ungdomspraktikanternaefter tolv månaders fullgjord praktik. Detta skulle enligt motionärernastimulera företagen till fler anställningar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att praktikanordnare genommöjlighet till eftergift befrias från kravet på finansieringsbidrag om deväljer att anställa ungdomspraktikanten redan efter de sex förstapraktikmånaderna. Detta ger en extra stimulans till arbetsgivare att påskyndaanställningen av ungdomar och på så sätt förkorta praktiktiderna. Utskottetkaninte ställa sig bakom förslaget i motion A262 avseende återbetalning avfinansieringsbidraget efter tolv månaders fullgjord praktik. Enligt gällanderegler förutsätter en förlängning av praktiktiden till sammanlagt tolv månaderatt praktikanten därefter anställs. Utskottet finner därför ingen anledningtill eftergift av denna del av finansieringsbidraget. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna A254 (s) och A262 (nyd) i aktuella delar.Ny demokrati föreslår i motion A262 (yrk. 9, 11 och 12) tillsättande av ensnabbutredning som undersöker möjligheterna för en vidareutveckling avungdomspraktiken. Denna praktik skulle vara en kombination av utbildning ocharbete där ungdomarna efter avslutad praktik får någon form av betyg ellerbevis. Det betonas att praktikplatserna inte skall ersätta ordinariearbetskraft. Ny demokrati föreslår vidare att företagen genom avtal medarbetsförmedlingen förbinder sig att anställa ungdomen efter ungdomspraktikensslut innan den andra praktikperioden kan påbörjas. Motionärerna vill dessutomatt företag som inte anställer ungdomspraktikanter efter tolv sammanhängandemånader försätts i karantän vad gäller utnyttjande avpraktikanttjänster eller likartad praktik.Utskottet anser det inte motiverat att tillsätta en snabbutredning enligtderiktlinjer som läggs fram i motion A262. Utskottet vill betona attungdomspraktiken är en tillfällig och tidsbegränsad sistahandsåtgärd som inteär avsedd att ersätta yrkesutbildningen inom det reguljärautbildningsväsendet.En utveckling av ungdomspraktiken i den riktning som föreslås i motionenskulleenligt utskottets mening innebära att åtgärden permanentades på ett ickeönskvärt sätt.Beträffande förslaget om ett anställningsavtal mellan arbetsförmedlingen ochpraktikanordnaren innan ungdomspraktikanten påbörjar den konstaterar utskottet att det redan gäller attarbetsförmedlingen och praktikanordnaren skall sluta ett avtal om anställningoch om innehållet i praktiken.När det gäller förslaget om att sätta företag, som inte anställerpraktikanter efter den andra praktikperioden, i karantän vill utskottetframhålla följande. Det är arbetsförmedlingarna som i första hand har att taställning till fortsatt platsförmedling till de företag som inte uppfylleringångna avtal. Utskottet anser inte att det finns skäl att i nuvarande lägeformalisera reglerna på detta område. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrks motion A262 (nyd) i berörda delar.Flera motioner tar upp alternativa åtgärder mot ungdomsarbetslösheten.Socialdemokraterna föreslår i motion A254 (yrk. 9) ett nytt system kallatungdomsintroduktion för att fler ungdomar skall få riktiga anställningar.Ungdomsintroduktion innebär att ungdomen är praktikant ochdärefter anställd med rekryteringsstöd om högst 65 %.Därefter skall ungdomen om möjligt få tillsvidareanställning. Cirka 40 000ungdomar bör delta i sådan verksamhet, enligt motionärerna.Vänsterpartiet har ett liknande förslag i motion A250 (yrk. Enligt dettabör ungdomspraktiken trappas ned och ersättas med en kortare praktikperiod ochdärefter anställning med rekryteringsbidrag i högst nio månader.Även i motion Bo251 (yrk. 4) av m.fl. (s) och i motion A221av Axel m.fl. (s) förordas ungdomsintroduktion. I den senaremotionenföreslås även förmånligare regler för utbildningsvikariat och en omformning avstudiefinansieringssystemet.Ungdomspraktik är bättre än ingenting, konstateras i motion A450 (yrk. 13) avBengt-Ola m.fl. (s). Motionärerna är dock mycket kritiska till åtgärdenoch vill i stället ha ett system där ungdomar introduceras påarbetsmarknaden i ordnade former med lön och anställningsvillkor reglerade ikollektivavtal.Martin och (båda s) begär i motion A248 enhandlingsplan mot ungdomsarbetslösheten. Motionärerna vill avvecklaungdomspraktiken som man menar inte klarat de krav man kan förvänta sig av enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Handlingsplanen bör baseras på nyttojobb,frivillig engångspensionering, ungdomsförmedlingar, ändringar iturordningsreglerna vid uppsägning, stimulans till utbildning ochberedskapsarbeten.Enligt utskottets mening är förslagen om en nedtrappning eller avvecklingav ungdomspraktiken och införande av ett system med ungdomsintroduktion inuvarande läge alltför optimistiska. Prognoserna om en fortsatt högungdomsarbetslöshet nödvändiggör en hög nivå på ungdomspraktiken. Utskottetinstämmer med motionärerna om det angelägna i att ungdomar i störreutsträckning bör få reguljära anställningar och menar att de förändringar avungdomspraktiken som trädde i kraft just har detta syfte.Utskottet vill även framhålla att möjligheten till anställning medrekryteringsstöd efter sex månaders ungdomspraktik varit möjlig alltsedansystemet med ungdomspraktik infördes. Med det anförda avstyrks motionerna A221(s) och A248 (s) samt berörda yrkanden i motionerna A250 (v), A254 (s), A450(s) och Bo251 (s).Vänsterpartiet noterar i motion A250 (yrk. 18) att av deotraditionella medlen fördelades under /93. Av de fördelademedlen gick till ungdomsprojekt. Motionärerna finner dettaoacceptabelt och menar att det på många håll ute i kommunerna finnsförutsättningar för ungdomsprojekt bl.a. när det gäller kommunernas ansvarför utarbetande av en lokal och uppföljning av miljöåtgärder. 250miljoner kronor utöver regeringens förslag föreslås för detta ändamål. Även imotion A238 (yrk. 4) av m.fl. (v) föreslås en satsning på 250miljoner kronor till otraditionella sysselsättningsprojekt för att spridaarbetet med Agenda 21.Utskottet anser att arbetsmarknadsläget ställer stora krav på nytänkandeoch att det är viktigt att finna nya vägar att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Utskottet har förståelse för motionärernas kritik av den lågamedelsanvändningen när det gäller de otraditionella insatserna för ungdomarochmenar att användningen av dessa medel bör intensifieras. Däremot kan utskottetinte ställa sig bakom förslaget om ökade anslag för detta ändamål. MotionernaA238 (v) och A250 (v) avstyrks i dessa delar.I motion A238 (yrk. 1, 3) av m.fl. (v) beskrivs den högaungdomsarbetslösheten och svårigheterna i ungdomars arbetssituation.Kompetensutveckling, utbildning varvad med arbete och en vikariefond för attunderlätta utbildning på arbetstid föreslås. Dessutom begär motionärerna attregeringen presenterar en plan för hur olika samhällssektorer skall blikretsloppsanpassade. Detta skulle påskynda omställningen till ett miljömässigthållbart samhälle och skapa nya arbetstillfällen i en expanderande sektor.Utskottet anser att syftet med förslagen om kompetensutveckling och envikariefond bör kunna tillgodoses genom de arbetsmarknadspolitiska åtgärdersomredan i dag står till förfogande, t.ex. företagsutbildning ochutbildningsvikariat. Beträffande förslaget om en plan för kretsloppsanpassningvill utskottet erinra om att redan under det förra fattadebeslut om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling (prop.1992/93:180, JoU14, rskr. Arbetet med att upprätta lokalahandlingsprogram enligt dessa riktlinjer pågår ute i kommunerna. Utskottetanser att det inom ramarna för detta arbete bör finnas goda möjligheter attinitiera ungdomsprojekt med hjälp av de åtgärder som står till förfogande,bl.a. Med anledning av det anförda avstyrks motionA238 (v) i berörda delar.Siw () föreslår i motion A208 införande av en nyarbetsmarknadspolitisk åtgärd benämnd sjukvårdsvolontärer. Denna åtgärdskulle vända sig till ungdomar som inte kan eller vill vidareutbilda sig ochsom inte får plats i ungdomspraktik. Volontärerna skulle fungera som ettsocialt stöd för gamla och sjuka inom äldreomsorgen och sjukvården. Ersättningskulle utgå som vid ungdomspraktik.Enligt utskottets mening ryms den föreslagna åtgärden inom ramen för dennuvarande ungdomspraktiken. Motion A208 (fp) avstyrks därmed.I Socialdemokraternas motion A254 (yrk. 12) föreslås att den nuvarandeakademikerpraktiken avskaffas och ersätts med rekryteringsstöd som skallkunna utgå direkt efter avslutad utbildning. Motionärerna menar atttillfälligaanställningar med hjälp av rekryteringsstöd är bättre än praktikplatser som påsikt förstör arbetsmarknaden för akademiker.Ny demokrati anser i motion A262 (yrk. 13) att akademikerpraktiken skallfölja samma riktlinjer som partiet föreslagit för den övriga ungdomspraktikendvs. en kombination av utbildning och arbete, finansieringsbidrag ochkarantänbestämmelser.Bengt () tar i motion A264 upp situationen för arbetslösaakademiker. Problemets omfattning är inte känd eftersom åtskilligafärdigutbildade läser vidare för att inte gå helt sysslolösa. Ursamhällssynpunkt -- och ur mänsklig synpunkt -- är det viktigt att finna enlösning. Bl.a. bör utredningen om arbetsmarknadspolitik analysera problemetochkomma med förslag.I motion A209 av (-) tas arkitekternas arbetssituation upp.Var tredje arkitekt saknar anställning eller uppdrag. Med hänsyn tillsamhällets betydande investeringar i samband med arkitektutbildning börsamhället underhålla befintlig arkitektkompetens genom aktiva åtgärder somsatsningar på idé- och utvecklingsprojekt, ekonomiskt stöd till utbildning,ROT-program m.m.Utskottet konstaterar att arbetslösheten bland akademiker fortsätter attligga på en hög nivå. var 28 400 personer med mer äntvå års eftergymnasial utbildning öppet arbetslösa vilket innebär en ökningmed3 100 personer jämfört med . Arbetslösheten är högst bland denyutexaminerade akademikerna; drygt en tredjedel av de arbetslösa är yngre än30 år.Utskottet anser mot denna bakgrund att akademikerpraktiken, som särskiltriktar sig till de unga nyutexaminerade akademikerna, har en viktig uppgiftattfylla. Åtgärden skall ge arbetslösa akademiker möjlighet att praktisera sinakunskaper inom de områden de utbildats för och bör i stor utsträckning kunnaleda till en påföljande anställning. Utskottet anser inte att det finns grundför de farhågor som uttrycks i motion A254 om att akademikerpraktiken skulleförstöra arbetsmarknaden för akademiker.Inte heller anser utskottet att riktlinjerna för akademikerpraktiken skalländras i enlighet med vad som föreslås i motion A262 eftersom åtgärden endastvarit i funktion under ett drygt halvår. Erfarenheterna av akademikerpraktikenär ännu begränsade och föranleder inga regeländringar.Med anledning av motion A264 vill utskottet påpeka de möjligheter somakademikerpraktiken erbjuder arbetslösa akademiker. Enligt utskottetsuppfattning bör problemen med den dolda akademikerarbetslösheten kunnabehandlas inom ramen för den Arbetsmarknadspolitiska kommitténs arbete. MotionA264 föranleder därmed ingen vidare åtgärd. Utskottet konstaterar attarkitekterna är den akademikergrupp som drabbats hårdast av arbetslösheten. Ijanuari fick av medlemmar ersättning frånarbetslöshetskassa. Med anledning av motion A209 vill utskottet nämna sittnyligen justerade betänkande 1993/94:AU21, där utskottet bemyndigar regeringenatt använda av innevarande års arbetsmarknadspolitiskamedel till olika ROT-satsningar. Detta kommer att leda till en ökadbyggverksamhet och därmed även ökade möjligheter till arbete för bl.a.arkitekter. Motion A209 bör därför inte föranleda någon åtgärd. Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna A209 (-) och A264(fp)samt berörda delar i motionerna A254 (s) och A262 (nyd).UtbildningsvikariatUnder /93 uppgick antalet utbildningsvikarier till igenomsnitt ca 8 000 . Av deltagarna var kvinnor. Enligt AMSberäkning finns av vikarierna inom den offentliga sektorn. Trotsomfattande informationsinsatser från AMV har omfattningen inom den privatasektorn inte ökat nämnvärt.Enligt propositionen bör systemet med utbildningsvikariat förlängasytterligare till utgången av . Det avdrag frånarbetsgivaravgifterna som arbetsgivarna får göra för lönekostnader förvikarienbör även under nästa budgetår uppgå till per arbetsdag. I fråga omavdrag för utbildningskostnader bör nuvarande regler förlängas, dvs. avdragfårgöras med högst för utbildning somlänsarbetsnämndengodkänt, dock med högst per arbetstagare som utbildas.Regeringen beräknar omfattningen av utbildningsvikariaten till genomsnittligt14 000 personer under nästa budgetår. Denna omfattning motsvarar enkostnad på avseende avdragen för vikarierna samt 684miljoner kronor avseende avdragen för viss utbildning.Förslaget i propositionen om förlängning av utbildningsvikariatföranleder ett förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691)om socialavgifter (bilaga 1). Lagen bör gälla under /95.Regeringens förslag föranleder också en konsekvensändring i 1 kap. 1 § lagen(1981:691) om socialavgifter.I motion 1993/94:A201 av m.fl.(s) begärs att systemet medutbildningsvikariat i första hand förlängs till slutet av budgetåret1994/95.Med hänsyn till den arbetsmarknadspolitiska situationen och behoven avkompetensutveckling rent allmänt i samhället ser utskottet positivt påförslaget om förlängning av utbildningsvikariat och tillstyrker propositionenidenna del.