bet · GH01JoU26 · 1994-04-28 00:00:00 — I enlighet med det anförda avstyrks motion Jo49 yrkande 2.I avvaktan på det fortsatta utredningsarbetet rörande olikastödformer inom ramen för Norrlandsstödet anser utskottet inteatt bör uttala sig till förmån för en elitplantstationi norra . Motionerna Jo48 yrkande 1, Jo49 yrkande 3 ochJo53 avstyrks.Omställningsprogrammets utformning vid ett EU-medlemskapPropositionenRiksdagen gav i samband med sin behandling av 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10, bet. JoU13, rskr.231) regeringen i uppdrag att pröva frågan om en EG-anpassningav omställningsprogrammet till EG:s trädesprogram. betänkande föreslog utskottet att regeringenskulle verka för att omställningsprogrammet i största möjligautsträckning anpassas till EG:s trädesprogram. Utskottet sadesig vara medvetet om att en sådan anpassning förutsatteöverväganden om både tekniska frågor och mer övergripandeekonomisk-politiska frågor, såsom t.ex. trädesvillkoren,varaktigheten och återbetalning av omställningsstödet. Medanledning av detta bereddes frågan om kravet på varaktighet,odlingsbegränsning, återbetalning och trädesvillkor inomomställningsprogrammet inom regeringskansliet.Riksdagen avslog regeringens förslag om attsänka återbetalningskravet till per ha (prop.1993/94:3, bet. JoU6, rskr. 43).Jordbruksutskottet anförde i sitt betänkande att regeringenborde återkomma med en utförlig analys om vilka reellamöjligheter till ekonomiskt hållbara alternativ som dejordbrukare har haft som inte varaktigt ställt om sinproduktion. Regeringen borde dessutom återkomma med en analys omrättviseaspekterna och med en beskrivning avinfasningen av omställningsprogrammet i EG:s trädesprogram.Utskottet ansåg att på grundval av en sådan analys kan enförnyad bedömning göras angående återbetalningsskyldigheten förde jordbrukare som inte genomfört en varaktig omställning av sinproduktion. anslöt sig till utskottets överväganden.Regeringen har avslutat förhandlingarna med EUom villkoren för ett svenskt medlemskap.Resultatet av förhandlingarna om ett svenskt EU-medlemskapFörhandlingarna mellan och EU angående villkoren förjordbrukssektorn för medlemskap i avslutades den 1 mars 1994.Överenskommelsen innebär bl.a. att skall delta i dengemensamma jordbrukspolitiken av ettmedlemskap.Detta innebär bl.a. att vid ett EU-medlemskap skalltillämpa vad gäller trädeskrav och övriga villkorför arealbidrag. Den i omställda marken kommer atträknas in i den basareal på ca 1,8 miljoner ha som fårvid ett medlemskap. Produktion av spannmål, proteingrödor(ärtor, åkerbönor och sötlupin) och oljeväxter blir berättigadetill arealbidrag under förutsättning att trädesvillkorenuppfylls. Det innebär att det för jordbrukare som ansöker omEG:s bidrag för arealbidragsberättigad odling införs ettindividuellt trädeskrav som står i relation till odlingen avbidragsberättigade grödor. Trädeskravet är för roterandeträda och för fast träda. Jordbrukare med enbidragsberättigad odling som är mindre än ca 23 ha undantas frånträdeskravet. Den exakta arealen för att få fullt arealbidragutan att behöva träda mark beräknas utifrån regionensgenomsnittliga spannmålsavkastning, vilket innebär att ju lägreavkastningen är i ett område desto större areal undantas frånträdeskrav.Inom ramen för förhandlingarna har fått ett nationelltundantag som anger att mark inom omställningsprogrammet somanvänds för extensivt bete kan bli berättigad till årligträdesersättning inom ramen för EG:s trädesprogram. Detta gällerunder en övergångsperiod av , dvs. den period som varfastlagd för omställningen. kommer extensivt beteinte att vara bidragsberättigat enligt för träda.Konsekvenser för vegetabiliesektornVid ett svenskt EU-medlemskap kommer att införa ettträdesprogram i enlighet med . Detta innebär attjordbrukare som önskar få arealbidrag enligt ocksåmåste uppfylla de trädesvillkor som gäller. De jordbrukare somönskar kvarstå i det svenska omställningsprogrammet skall fågöra detta. Denna mark kan emellertid inte tillgodoräknas somträda. Någon möjlighet att ha mark i det svenskaprogrammet och i EG:s program skall emellertid inte medges.Jordbrukare som deltar i det svenska omställningsprogrammetkan utnyttja omställd mark som träda enligt EG:s program underförutsättning att användningen står i överensstämmelse med EG:sregler. Ett undantag har medgetts för mark som utnyttjas förextensivt bete inom ramen för det svenska programmet. Under entvåårsperiod kan sådan mark klassas som trädesmark enligt EG:sprogram.I det fall jordbrukare önskar lämna det svenskaomställningsprogrammet för att få EG:s areal- och trädesbidragskall återbetalning ske med en viss del av lämnatomställningsbidrag. För de jordbrukare som inte lämnar detsvenska omställningsprogrammet ställs naturligen inga sådanakrav. Dessa jordbrukare kan emellertid välja att efter densvenska omställningsperiodens slut ansluta sin mark till EG:sprogram. För varaktigt omställd mark inom omställningsprogrammetsom inte kan få arealbidrag enligt , t.ex. skogs- ochvåtmarker, bör inget krav på återbetalning ställas. Eftersommark i omställningsprogrammet vid ett EU-medlemskap i principkommer att ingå i basarealen kan kravet på en varaktigomställning för sådana marker i detta läge inte upprätthållas.Ett sådant krav skulle endast leda till att jordbrukaretvingades att lämna det svenska programmet . Attsamtidigt ha ett program som kräver en varaktig omställning ochett annat program som medger att samma arealer kan utnyttjas iett årligt trädesprogram kan inte motiveras. I det läge somuppkommit kommer jordbrukarna i sin planering avmarkanvändningen att utgå ifrån de regler som gäller inom EG.I dag utgör 370 000 ha av svensk omställd mark.Trädeskravet för inom ramen för EG:sjordbrukspolitiska reform torde bli ca 250 000 ha. Dejordbrukare som anslöt mark till omställningsprogrammet år 1991fick i genomsnitt ca per ha. Ett villkor föromställningsstöd är att jordbrukaren inte producerar produktersom konkurrerar med befintlig livsmedelsproduktion underbudgetåren 1991/92--1995/96. De som överför omställd mark tillEG:s trädesprogram bör därmed bli återbetalningsskyldiga med ettbelopp som motsvarar den tid som återstår avomställningsperioden. Vid ett EU-medlemskap den 1 januari 1995innebär det att återbetalningsskyldigheten uppgår till 3 600 krper ha för de marker som anmäldes till omställningsprogrammet år1991.EG har beslutat om två väsentliga förändringar för sittträdesprogram sedan det infördes . Dels har manbeslutat höja ersättningen för arealer i trädesprogrammet, delshar man beslutat om en väsentligt större flexibilitet vad gällermaximal trädesareal. Det är nu tillåtet att ansluta en störreandel än . Det innebär att samtliga jordbrukare får fullträdesersättning för mark i träda som inte omfattar större arealän jordbrukarens odling av övriga arealbidragsberättigadegrödor, dvs. spannmål, proteingrödor och oljeväxter. Dejordbrukare som har haft större areal ansluten tillomställningsprogrammet och som övergår till EG:s träda kan fåträdesersättning för hela den tidigare omställningsarealen. Denträdesareal som överstiger odlingen av spannmål m.m. fåremellertid en reducerad ersättning som motsvarar avnormal trädesersättning.Det är viktigt att påpeka att det även fortsättningsvis ärmöjligt för jordbrukare att fullfölja omställningsprogrammettill . Detta är av betydelse för de jordbrukaresom inte har en produktion på omställningsmarken som ärbidragsberättigad inom ramen för EG:s jordbrukspolitik.Nuvarande användning av omställd markI Lantbrukets företagsregister (LBR) redovisas jordbrukarnasuppgifter om omställningsarealer och vilka åtgärder somvidtagits på dessa. Enligt LBR uppgick omställningsarealen ijuni 1993 till ca 368 000 ha, en mindre ökning jämfört med år1992. Huvuddelen av arealen -- drygt tre fjärdedelar -- finns isödra och slättbygder. avomställningsarealen ligger i . Omställningsåtgärder hadei enligt jordbrukarna genomförts på av arealen.Ett år tidigare var andelen . Omställningsarealen äremellertid ännu inte godkänd av stödmyndigheten. Den störstadelen -- -- av den åtgärdade arealen används som extensivtbete. På av den åtgärdade arealen odlas energi- ochindustrigrödor eller andra nischgrödor. Resten av den åtgärdadearealen har i huvudsak skogsplanterats.Jordbruksutskottet anförde i samband med 1990 årslivsmedelspolitiska beslut (prop. 1989/90:146, bet. JoU25, rskr.327) att det är av grundläggande betydelse för attomställningsarbetet skall bli framgångsrikt och för attjordbruket skall kunna medverka i produktionen av miljövänligaenergiformer att en varaktig marknad skapas för dessa produkter.Marknaden för t.ex. biobränslen utvecklas och därmedprodukterna och teknologin för att utnyttja produkter odlade pååkermark. är marknaden för biobränsle instabil.Utbudet av skogsflis och importerad bioenergi överstiger förnärvarande efterfrågan. Detta kan komma att begränsaavsättningsmöjligheterna och prisbilden även för bioenergiproducerad på . Möjligheterna för biologiska råvaror förindustriella och tekniska ändamål är lovande, men utvecklingenbefinner sig ännu på ett tidigt stadium i de flesta fall.Det finns emellertid skäl att även fortsättningsvis strävaefter att finna nya användningsområden för biologiska produkter.Det gynnar både miljön, det öppna landskapet och den regionalautvecklingen i framför allt sämre jordbruksbygder. Med hänsyntill de överskott inom spannmålsodlingen som ännu kvarstår tordelönsamheten inom den traditionella sektorn också sannoliktminska . Det finns därför ett fortsatt behov av attutveckla nya användningsområden för . Det finns i dettasammanhang anledning att understryka att ett medlemskap i att väsentligt högre arealbidrag kan lämnas än vad som nuär fallet i . Till skillnad från vad som är fallet iSverige lämnas dessutom ett högt årligt bidrag för mark som intefår användas för livsmedelsproduktion. Den sammantagna effektenav detta bidragssystem torde bli dels att intresset förskogsplantering av minskar, dels att odling avenergigrödor etc. stimuleras ytterligare.RättviseaspekterDe jordbrukare som har vidtagitomställningsåtgärder och som arbetar med att skapa en marknadför alternativa produkter såsom bioenergi kommer att ha ettförsprång vid ett EU-medlemskap. Dessa jordbrukare har frånbörjan en strategi och en lämplig användning för den mark somkommer att beröras av EG:s trädeskrav. Däremot kan jordbrukaresom inte nu aktivt söker alternativ användning föromställningsmark antas få det svårare att finna lönsammaalternativ för de arealer som inte får användas för traditionelllivsmedelsproduktion i EU.Det antyds i vissa sammanhang att den grupp av jordbrukare somanslöt mark till omställningsprogrammet, men som inte harvidtagit någon omställningsåtgärd , har gjort detfullt avsiktligt och att det har varit ett mycket lönsamt sättatt använda åkermarken. Å andra sidan anser många av dejordbrukare som har anslutit mark till omställningsprogrammetatt de tillhör de stora förlorarna, oavsett om de har ställt omeller inte. De anser att deras intäkt från omställningsstödetrelativt sett har minskat i värde jämfört med odlingen på marksom inte är ansluten mot bakgrund av att har förlängtinlösengarantin och infört ett arealbidrag. Som regeringentidigare har konstaterat har förutsättningarna förändrats i ochmed ansökan om ett EU-medlemskap. Mot denna bakgrund ochriksdagens önskemål om en närmare anpassning av det svenskaomställningsprogrammet till EG:s trädesprogram gjorde regeringenbedömningen att en rimlig avvägning vore att sänkaåterbetalningskravet till per ha, om ingen omställninggenomförs men omställningsvillkoren iövrigt är uppfyllda.Mot bakgrund av förhandlingsresultatet gör regeringenbedömningen att kravet på "varaktig" omställning inte kanupprätthållas vid ett svenskt EU-medlemskap. Kravet bör såledesslopas vid ett medlemskap. Jordbrukare bör då dessutom beredasmöjlighet att mot en viss återbetalning lämna omställningen föreden 1 juli 1996.MotionenI motion Jo52 (s) yrkande 7 anförs att det finns en lång radinvändningar mot regeringens förslag och mot den givmildhet motjordbrukarna som förslaget präglas av. Man påpekar bl.a. att detär olämpligt att fatta beslut om stora och ekonomiskt omfattandeförändringar före folkomröstningen om medlemskap i . Vidareframhålls att den föreslagna ordningen innebär att lantbrukare ivissa fall får betalt två eller t.o.m. för att intebruka jorden. Enligt motionen bör återbetalningskravet på 3 600kr per ha endast gälla dem som väljer att avbryta den varaktigaomställningen. För dem i vänteläge skall, oavsett övergång tillEU:s regler, en viss återbetalning ske. Storleken på denna måstesättas i relation till det inkomstbortfall som brukaren haft närhan inte producerar på arealen.Utskottets övervägandenI samband med den utfrågning som utskottet angett ovanlämnades viss ytterligare information om övergången från detsvenska omställningsprogrammet till EG:s trädesprogram m.m.Vid ett medlemskap är de svenska jordbrukarnaberättigade till trädesbidrag och arealbidrag fr.o.m. år 1995.Ersättningen förskotteras av svenska staten, som i sin turkompenseras av EU med motsvarande belopp.När det gäller återbetalningskravet vill utskottet framhållaatt det givetvis finns åtskilliga aspekter som kan beaktas närfrågan om återbetalning av omställningsstödet skall prövas. Bådestatsfinansiella och företagsekonomiska faktorer bör finnas medi bedömningen, liksom rättviseaspekterna och denjordbrukspolitiska utvecklingen reform.Mångfalden av faktorer som bör beaktas innebär emellertid ocksåatt varje förslag till lösning kan kritiseras från någon ellernågra utgångspunkter. Något system som objektivt sett är absoluträttvist kan knappast uppnås. Enligt utskottets mening gerregeringens beskrivning en nyanserad bild av situationen, ochutskottet anser regeringens överväganden om återbetalningskravetvara väl avvägda.Som framgår av propositionen gäller regeringens bedömning idenna fråga under förutsättning av ett svenskt medlemskap i . I händelse av ett nej till medlemskap ifolkomröstningen förutsätter utskottet att de i gällandeförfattningar angivna kraven på varaktighet och återbetalningm.m. fortsätter att gälla till dess i förekommandefall prövat frågan på nytt.Det anförda innebär att utskottet avstyrker förslaget omåterbetalning i motion Jo52, i den mån förslaget avviker frånregeringens bedömning.Socialförsäkringsskyddet och skördeskadeskyddet inomjordbruketPropositionenStatens ansvar för socialförsäkringsskyddet för jordbrukareupphör . Skördeskadefonden avvecklas helt efter1994 års skörd.LRF ges ansvaret att finna en så ekonomiskt gynnsamsocialförsäkringslösning för jordbrukarkollektivet somfonderingen medger. För ändamålet får disponeras dels ca 520miljoner kronor som redovisats i proposition 1993/94:100 bil.10, s. 29, dels medel enligt följande. Ur skördeskadefonden fårfr.o.m. disponeras för attutöka fonderingen till socialförsäkringsskyddet. Medel som finnskvar i fonden utbetalningar avskördeskadeersättningar tillförs skyddet. Omdisponeringen avmedel från skördeskadefonden samt avskaffandet av densammamedför inte att statens ansvar för skördeskador utökas.Regeringen skall besluta om nödvändiga förändringar i villkorenför skördeskadefonden för med hänsyn till denminskade fonderingen. Lantbrukarnas socialförsäkringsskydd skalldessutom tillföras jordbrukets disponibla etablerings- ochräntestödsmedel vilka beräknas uppgå till drygt 100 miljonerkronor.Statens jordbruksverk skall tillförsäkras insyn iförvaltningen av de medel som avsätts försocialförsäkringsskyddet.MotionenI motion Jo50 (nyd) framhålls att lantbrukare bör betraktassom andra småföretagare och att de inte bör särbehandlas i frågaom socialförsäkringsskyddet. De medel som avsatts förjordbrukets ändamål bör överföras till branschen. Däremot böringa nya medel anvisas. Följaktligen yrkar motionären attriksdagen avslår förslaget om att tillföra jordbruket 100miljoner kronor. Vidare anförs att det är otillfredsställandeatt propositionen är otydlig i den del som gäller det angivnabeloppet, som redovisats på olika sätt i budgetpropositionenresp. i den nu aktuella propositionen.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att regeringen i budgetpropositionenföreslog att av budgetmedel skulle anvisasengångsvis för /95 för att möjliggöra vissaförändringar i socialförsäkringsskyddet. Detta framgår av bilaga10 s. 29 till budgetpropositionen. har anvisat dettabelopp som ett delbelopp inom anslaget Stöd tillavbytarverksamhet m.m. (1993/94:JoU13).I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen attjordbrukarkollektivet utöver medel som angavs ibudgetpropositionen får disponera urskördeskadefonden och ytterligare ett belopp av jordbruketsdisponibla etablerings- och räntestödsmedel som beräknas tilldrygt . Av propositionen framgår således attdet inte rör sig om samma belopp som de angivna 100miljoner kronorna av budgetmedel och att motion Jo50 i denna delgrundas på en missuppfattning angående de båda beloppen. Densumma som nämns i proposition 236 härrör från en uppgörelsemellan staten och jordbruksnäringen från tiden årslivsmedelspolitiska reform. I dessa överläggningar fastställdesregelmässigt ett totalt kompensationsbelopp för jordbruket somfördelades på prishöjningar och vissa andra åtgärder. Vid någratillfällen avstod jordbruksnäringens representanter frånprishöjningar och disponerade i stället motsvarande medel somränte- och etableringsstöd till jordbrukare. Enligt reglerna fördessa stödformer skulle viss återbetalning ske. När stödetåterbetalas av enskilda jordbrukare redovisas medlen somjordbrukets disponibla etablerings- och räntestödsmedel ochanses fortfarande utgöra jordbrukets medel.Utskottet vill dessutom understryka att regeringens förslag omdisposition av jordbrukets disponibla etablerings- ochräntestödsmedel bygger på en ömsesidig överenskommelse medjordbrukarkollektivet. Om förslaget avslås i denna del torderesultatet bli att överenskommelsen faller och frågan omöverföring av ansvaret för socialförsäkringsskyddet tilljordbruksnäringen måste prövas på nytt. har emellertidi samband med budgetbehandlingen godkänt första ledet i dennaöverenskommelse genom att anvisa medel för att möjliggöraövertagandet (se 1993/94:JoU13 s. 17). Om överenskommelsenfaller måste staten behålla sitt ansvar försocialförsäkringsskyddet under ytterligare minst ett budgetår.Resultatet kan å ena sidan bli en besparing för statskassan sommotsvarar tidigare anvisat engångsbelopp. måsteriksdagen emellertid anvisa ytterligare medel för att täckakostnaderna för ett bibehållet statligt huvudmannaskap förförsäkringsskyddet. Den kostnaden kan beräknas till 120 miljonerkronor.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag ochavstyrker motion Jo50.Fristående motioner om vissa jordbrukspolitiska frågorUtskottets övervägandenUtskottet behandlar i detta sammanhang ett antalmotionsyrkanden från allmänna motionstiden som i huvudsakberör stödet till jordbruket i norra eller framhållerjordbrukets betydelse för vissa län eller regioner i landet.De motioner som gäller Norrlandsstödet är till en deltillgodosedda och i övrigt delvis inaktuella. När det gällermotioner om stödområdesindelningen hänvisar utskottet till attriksdagen regelmässigt inte går in på sådana frågor som tillhörregeringens och ansvarsområden. I sammanhangetbör nämnas att förhandlingarna om jordbrukets villkor vid ettEU-inträde i huvudsak slutförts (se även1993/94:JoU22). Förhandlingsresultatet innebär bl.a. att störredelen av det norra stödområdet får status sombergsjordbruksområde och att resten av stödområdet blirklassificerat som mindre gynnat område (LFA). Detta möjliggör enEU-delfinansierad stödgivning. För att täcka det återståendestödbehovet inom mjölk- och köttproduktionen samt stödja deproduktionsgrenar som inte omfattas av LFA-stödet får Sverigemöjlighet att lämna ett nationellt stöd till nordligt jordbruksom omfattar stödområdet t.o.m. stödområde 3. EG:s särskildamiljöstöd, som tillkom vid reformeringen av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP), skall kunna användas för att bemöta despecifika problemen för jordbruket i norra . BeträffandeLFA-områden i södra och uppges att Sverigeuppnått ett acceptabelt resultat. Skogsbygderna och större delenav mellanbygderna i södra och kommer attdefinieras som LFA-områden. Regeringen har förutsatt att stödett.ex. kommer att omfatta stora delar av och hela Gotland.Den exakta avgränsningen är ännu inte klar, och beslut i frågankan fattas av först efter ett svensktEU-inträde. Utskottet utgår således från att det i och med ettinträde i EU kan komma att öppnas möjligheter för attjustera gränserna för stödområden.Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisa till attregeringen framlagt en proposition om regionalpolitiken(prop. 1993/94:140), där bl.a. frågor om landsbygdsutvecklingoch jordbrukets betydelse för landsbygdens tillväxtmöjligheterbehandlas utförligt.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo202, Jo205,Jo206, Jo218, Jo220 yrkande 3, Jo222, Jo223 yrkande 3, Jo225yrkande 2, Jo226 yrkande 1, Jo233 yrkande 10, N247 yrkande 2 ochN283 yrkande 20, allt i den mån motionerna inte blivittillgodosedda.Yrkande 4 i motion Jo220 om utökad användning av medel förforskning om bioenergi avstyrks med hänvisning till att den typav forskning som anges i motionen bör ske inom ramen för dentraditionella lantbruksforskningen.Frågan om en nedre arealgräns för potatisstödet enligt motionJo229 bör behandlas i samband med regeringens fortsattautredningsarbete rörande den närmare utformningen avNorrlandsstödet. Motionen bör inte föranleda någon åtgärd idetta sammanhang. beträffande kritik mot regeringens hantering avpropositionsarbetetatt avslår motion 1993/94:Jo52 yrkande 1,2. beträffande Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrini norra med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Jo47 yrkande 1 och 1993/94:Jo52yrkande 3 till Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin inorra för /95 under nionde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på ,res. (s)3. beträffande dikostöd och stöd till bär- ochgrönsaksodlingatt med anledning av motionerna 1993/94:Jo47 yrkande2, 1993/94:Jo48 yrkande 2, 1993/94:Jo49 yrkande 4 och1993/94:Jo52 yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. beträffande vissa övriga frågor om Norrlandsjordbruketatt avslår motionerna 1993/94:Jo48 yrkande 1,1993/94:Jo49 yrkandena 1--3, 1993/94:Jo51, 1993/94:Jo52yrkandena 2 och 4 och 1993/94:Jo53,res. (s)men. (v)5. beträffande återbetalning av omställningsstödatt avslår motion 1993/94:Jo52 yrkande 7,6. beträffande skördeskadeskyddetatt godkänner vad regeringen anfört om en avvecklingav skördeskadeskyddet (avsnitt 5 delvis),7. beträffande socialförsäkringsskyddatt med avslag på motion 1993/94:Jo50 godkänner vadregeringen anfört om dispositionen av medel för ettsocialförsäkringsskydd för jordbrukare (avsnitt 5 delvis),8. beträffande fristående motioner om Norrlandsstödet m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo202, 1993/94:Jo205,1993/94:Jo206, 1993/94:Jo218, 1993/94:Jo220 yrkandena 3 och 4,1993/94:Jo222, 1993/94:Jo223 yrkande 3, 1993/94:Jo225 yrkande 2,1993/94:Jo226 yrkande 1, 1993/94:Jo229, 1993/94:Jo233 yrkande10, 1993/94:N247 yrkande 2 och 1993/94:N283 yrkande 20.Stockholm den 28 april 1994På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), BengtRosén (fp), (), (), (), (), i (kds), UllaPettersson (s), (), (), StinaGustavsson (c) och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra . (mom. 2 och 4), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Vad utskottet" och på s. 11 slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse:Som framgår av motion Jo52 innebär regeringens förslagförsämrad lönsamhet för det norrländska jordbruket, bl.a. motbakgrund av att kobidraget minskat och inlösenpriset förspannmål höjts.