bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — Även danska erfarenheter sägs hainhämtats.Utskottet anser att det ännu är för tidigt att uttala någonmening om de framtida organisatoriska formerna för attupprätthålla den kvalitativt goda och kostnadseffektivaberedskap för FN- och ESK-insatser som utskottet förordat.Resultatet från det arbete som initierats i frågan bör förstavvaktas. Mot bakgrund av det sagda bör inte bifallamotionerna Fö201 (s) yrkande 1, Fö203 (v) yrkande 6, U416 (c,kds) yrkande 2 och U616 (v) yrkande 3.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmetArmébrigadförband.Marina lednings- och underhållsförbandPropositionenRegeringen anser att programmet i huvudsak bör utvecklas ienlighet med vad som föreslagits av . Innebörden härav är bl.a. fortsattreducering och rationalisering av den ledningsstruktureni avvaktan på ett slutligt ställningstagande till den framtidalednings- och underhållsorganisationen. Regeringen betonarbetydelsen av att den påbörjade reduktionen fullföljs för attskapa utrymme för angelägen materiell förnyelse.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet /95 till 778 611 000 kr.MotionernaI motion Fö322 (fp) om försvar hävdar motionärerna attÖresunds marindistrikt (MDÖ) har en viktig roll när det gällerövervakningen i och södra . För att ytterligareöka effektiviteten i denna verksamhet förordar de resurssambrukmellan MDÖ, , Tullen och Polisen.I motion T222 (fp) framhålls också MDÖ:s stora betydelse.Eftersom i ett historiskt perspektiv är ett kriskänsligtområde anser motionärerna att det dels är viktigt med marinaresurser för övervakning och insatser, dels att beslutskapacitetsnabbt finns tillgänglig redan i fred. Det är därförmotionärernas uppfattning att MDÖ även i en ny ledningsstrukturbör vara underställd militärbefälhavaren i Södra militärområdet.Vad som anförts om MDÖ föreslås ges regeringen till känna(yrkande 5).Motionären i motion Fö309 (kds) poängterar, delvis motbakgrund av egna erfarenheter, det stora PR-värdet av flottansövningsskonerter Falken och Gladan. Han anser behov föreligga avett nytt och större segelfartyg som kan komplettera och på siktersätta Falken och Gladan. Han anser vidare att ett sådantfartyg bör finansieras inom anslaget för flottan.UtskottetI frågan om marindistrikt konstaterar utskottetatt det behandlade likartade yrkanden vid förra (1992/93:FöU9). Utskottet framhöll då att det erfarit attÖverbefälhavaren utrett marindistriktets uppgifter ochorganisatoriska ställning. Utskottet instämde iÖverbefälhavarens uppfattning att verksamheten i och demarina uppgifter och skyldigheter som följer härav kommer attkvarstå . Det primära är att den verksamhetsom bedrivs i även fortsättningsvis kanledas och genomföras på ett adekvat sätt. Utskottet gör inte nunågon annan bedömning, varför motionerna Fö322 (fp) i denna deloch T222 (fp) yrkande 5 bör avslås.Beträffande anskaffning av ett nytt segelfartyg harutskottet erfarit att marinen, trots den kärva ekonomiskasituationen, avser genomföra en översyn på övningsskonerternaGladan och Falken vilken sägs innebära att fartygen kanutnyttjas för sitt ändamål i ytterligare 15--. Motion Fö309(kds) bör därför avslås.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet Marinalednings- och underhållsförband.Marina flyg- och helikopterförbandPropositionenRegeringen anser att verksamheten inom programmet börgenomföras i enlighet med vad har föreslagit. Detta innebär attnuvarande organisation vidmakthålls och moderniseras.Regeringen konstaterar att verksamheten under budgetåret1992/93 inte helt har genomförts i enlighet med vad som angivitsi regleringsbrevet, vilket påverkat förbandens förmåga.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet /95 till 251 815 000 kr.UtskottetUtskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet Marinaflyg- och helikopterförband.StridsfartygsförbandPropositionenRegeringen redovisar vad har föreslagit i fråga om programmetsutveckling. Förslaget innefattar i huvudsak följande.Stridsfartygen vidmakthålls inom nuvarande krigsorganisation.Erforderlig modernisering, livstidsförlängning och omsättninggenomförs.Ytstridsförband med YS 2000, serie 1, utvecklas. Projekteringoch konstruktion av serie 1 fullföljs.Anskaffningen av kustkorvett typ fullföljs.Sex robotbåtar säkerställs genomlivstidsförlängning.Påbörjad modernisering av åtta patrullbåtar typ Huginfullföljs.Anskaffning av minröjningsfartyg mindre serie 1 (YSB iminröjningsversion) fullföljs.Anskaffning av tre ubåtar typ fullföljs. Studier avUbåt 2000 fortsätts. Halvtidsmodernisering av ubåt typ Näckenfullföljs.Utvecklingen av tung torped fullföljs.Regeringen konstaterar att verksamheten inom programmet /93 inte helt har genomförts enligt givet uppdragvilket lett till att ubåtsförbandens förmåga i viss mån harnedgått. Regeringen bedömer dock att verksamheten /94, efter ändringar i regleringsbrevet, i stortkommer att kunna genomföras i enlighet med givna uppdrag.Regeringen avser att noga följa utvecklingen.Regeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsak ienlighet med vad Försvarsmaktens organisationsmyndighet harföreslagit. Härvid bör beslut om att beställa konstruktion av YS2000 fattas först när rationaliseringar ochverksamhetsreduceringar i förbandsverksamheten genomförts.Regeringen anser vidare att omfattningen avlivstidsförlängningen av de sex robotbåtarna bör ses över.Regeringen beräknar medelsbehovet för /95 till2 292 397 000 kr.MotionenI motion Fö334 (s) sägs att det inte finns några skäl för attöka försvarsutgifterna. Motionärerna förordar att de sänksför att ge utrymme åt en bättre och modernare försvarspolitik.De föreslår (yrkande 3) att planerna för en ny ubåtsgeneration,Ubåt 2000, avbryts och att inga nya beställningar görs av ubåtartyp Gotland.Utskottet1992 års försvarsbeslut innehöll utveckling av en nyubåtsgeneration -- Ubåt 2000. Tre ubåtar av typ harbeställts. Någon ytterligare beställning av denna ubåtstypplaneras inte. Utskottet ser inga skäl för att ändra denbeslutade inriktningen varför motion Fö334 (s) yrkande 3 böravslås.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmetStridsfartygsförband.KustförsvarsförbandPropositionenDet uppdragsförslag som Försvarsmaktens organisationsmyndighetlämnat till regeringen, och som återges i propositionen, innebäri huvudsak följande.Rörliga kustartilleribrigadstaber utvecklas, varvid en sådanorganiseras den 1 juli 1996.Sex amfibiebataljoner organiseras, varvid tre ges fullrörlighet före och övriga tre före den 1 juli2002.Tre kustartilleribataljoner 12/80 () skall vidmakthållas.Ett kustrobotbatteri (RBS 15 KA) skall organiseras före den 1juli 1995.Ett reducerat områdesförsvar behålls i och Blekingeskärgårdar, i inloppet till samt på norra . Enomstrukturering av spärrbataljonerna inom dessa områden mot enrörlig struktur skall påbörjas så att huvuddelen av de fastaförbanden kan utgå . Fasta förband utanför dessaområden utgår successivt.Regeringen konstaterar att verksamheten inom programmet /93 inte helt har genomförts enligt uppdragen.Regeringen bedömer dock att verksamheten under budgetåret1993/94, efter ändringar i regleringsbrevet, i stort kommer attkunna genomföras i enlighet med givna uppdrag. Regeringen avseratt noga följa utvecklingen.Regeringen anser att inriktningen försvarsbeslut iallt väsentligt bör ligga fast. För kustförsvarsförbandeninnebär detta att tolv av nitton spärrbataljoner behålls inomprioriterade områden och anpassas till den framtida krigsmiljön,bl.a. genom förbättrad luftförsvarsförmåga. Ett batteri m/57moderniseras . Regeringen förutsätter attverksamheten kan bedrivas så att förbanden vid slutet avperioden har en förmåga som svarar mot försvarsbeslut.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet /95 till 1 291 228 000 kr.UtskottetUtskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmetKustförsvarsförband.Marinens ekonomiska situationPropositionenRegeringen har med anledning av marinens ekonomiska situationtvå gånger ändrat regleringsbrevet förmarinförbanden. Regeringen redogör i propositionen för detta.Den första ändringen, , innebar i huvudsakbesparingar på på anslaget C 1. Ledning ochförbandsverksamhet samt på anslaget C 3.Anskaffning av anläggningar. Dessa medel skulle användas för attminska det prognosticerade överskridandet på anslaget C 2.Materielanskaffning. Avvecklingen av vissa fartyg och förbandtidigarelades och kraven på krigsduglighet sänktes ett steg förett antal förband. Åt uppdrogs attförhandla med industrin om att senarelägga betalningar.I december beslutade regeringen om ytterligare en ändring.Denna innebar att överskridandena från /93 påsammanlagt ca skrevs av mot intäkter frånförsäljning av statliga oljelager. Syftet härmed var att lösalikviditetsproblemet för /94 och samtidigtsäkerställa marinens operativa förmåga och materiella förnyelseunder försvarsbeslutsperioden.Regeringen uppger att Chefen för marinen har föreslagitändringar i förbandsverksamheten som skulle spara ca 500miljoner kronor . Han föreslårvidare viss överföring av resurser från materielanskaffningentill förbandsverksamheten, vilket leder till en viss förseningav planerad materielanskaffning. Härutöver bör kraven påkrigsduglighet reduceras tillfälligt för ett antal förband.Regeringen anser att vad Chefen för marinen föreslagit ihuvudsak kan läggas till grund för planeringen. Samtidigtsäger regeringen, som tidigare påpekats, att genomförandet av deföreslagna rationaliseringarna och verksamhetsreduceringarna ären förutsättning för att nytt stridsfartyg (YS 2000) skall kunnaprojekteras under /95.Regeringen anger att den avser ge att ytterligare utreda vissafrågor som rör bl.a. stridsfartygs- och kustförsvarsförbanden.MotionenSocialdemokraterna vänder sig i sin partimotion Fö201 motregeringens hantering av marinens ekonomiska situation. Deavvisar sålunda regeringens förslag till ändring av 1992 årsförsvarsbeslut i denna del. Marinen bör i stället, med ändringav regeringsbeslutet , åläggas att hålla sig inomangivna ekonomiska ramar för den femårigaförsvarsbeslutsperioden (yrkande 4). Om detta kräver ändring ide uppdrag marinen ålagts enligt försvarsbeslutet bör, enligtmotionen, regeringen återkomma till med förslag.Vidare bör intäkterna från försäljningen av denberedskapslagrade oljan användas på annat sätt.UtskottetEtt av huvudmålen försvarsbeslut var att åstadkommaen balans mellan uppgifter och resurser. Det är därförallvarligt när marinens verksamhet fortfarande senareännu inte är i balans. De avsteg som fått göras från denbeslutade verksamhetsinriktningen har främst lett tillförseningar i materielförnyelsen, vilket är i konflikt med ettannat av försvarsbeslutets huvudmål, det om kvalitetshöjning.Utskottet utgår från att regeringen och vidtar sådana åtgärder att uppgifter ochresurser bringas i balans för de programmen senast vidslutet av innevarande försvarsbeslutsperiod.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det varitnödvändigt att under /94 förstärka marinensbudget med , dels för att få uppgifter ochresurser att harmoniera, dels för att undvika en varvskris.Behovet av ytterligare strukturella förändringar i marinenskrigs- och grundorganisation kommer att bli föremål förfortsatta överväganden. Socialdemokraternas partimotion Fö201yrkande 4 bör därför avslås.Flygvapnets lednings- och underhållsförbandPropositionenRegeringen anmäler att Försvarsmaktens organisationsmyndighethar redovisat ett slutligt förslag till nytt system för luft-och markobservationer. Huvuddelen av personalen i systemetkommer att utgöras av frivilligpersonal, och materiel anskaffasi fred endast för att täcka utbildningsbehovet. Regeringenförordar att det nya systemet införs i enlighet med myndighetensförslag och således organiseras med början . Detnuvarande systemet med optisk luftbevakning skall vara avvecklatsenast den 30 juni 1994.Regeringen förordar vidare att övriga delar av programmetutvecklas i huvudsak i enlighet med vad föreslagit, vilket innebär följande:Tre flygkommandostaber, nio strilbataljoner och 24basbataljoner vidmakthålls.En översyn av flygverkstadsförbanden inleds.Avvecklingen av basbataljoner fortsätter och materielen frånavvecklade bataljoner fördelas på de kvarvarande förbanden.Utbyggnaden av huvudbaser i Bas 90-systemet fortsätter.Utveckling och anskaffning av nytt radiosystem förflygsystemen (RAS 90) fortsätter, liksom av det flygburnaradarspaningssystemet (PS 890).Anskaffning av ett för flygstridskrafterna gemensamt lednings-och informationssystem inleds.Utbyggnaden av försvarets telenät (FTN) fortsätter.Regeringen anser att arbetet med att täcka personalbristerna,främst i det Norra flygkommandot, bör prioriteras. Den anser detvidare vara angeläget att nu genomföra repetitionsutbildningen ien normal omfattning.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet /95 till 3 varvid beaktats atten del av besparingen inom Försvarsmakten bör belastaprogrammet. Regeringen föreslår att godkännerverksamhetsinriktningen av programmet Flygvapnets lednings-och underhållsförband.UtskottetUtskottet erinrar om att försvarsbeslut innefattadeen ersättning av den optiska luftbevakningen med ett nytt systemmen att det var oklart hur det nya systemetskulle utformas. Ett konkret förslag föreligger . Utskottethar erfarit att det i korthet innebär att luftrummet och itillämpliga delar markytan/sjöterritoriet övervakas, liksomtidigare, genom att människor optiskt observerar omgivningen. Enprioritering sker till kust- och gränsområden och antaletobservationsplatser minskas till knappt hälften av nuvarandeantal. Rapportering avses ske med vanlig knapptelefon övertrådsamband. Utskottet har vidare erfarit att systemet i höggrad avses bemannas med frivillig personal.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört i dennadel och föreslår att godkänner propositionens förslagtill inriktning av programmet Flygvapnets lednings- ochunderhållsförband.Utskottet har heller ingen invändning mot vad regeringenanfört om medelsberäkning för programmet Flygvapnets lednings-och underhållsförband.JAS 39-förbandPropositionenRegeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsak ienlighet med Försvarsmaktens organisationsmyndighets förslagvilket bl.a. innebär fortsatt anskaffning av den ensitsigaversionen JAS 39 och fortsatt utveckling av den tvåsitsigaversionen JAS 39 B. Anskaffning av ny radarjaktrobot ochspaningskapsel förbereds.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet /95 till 5 105 838 000 kr.UtskottetUtskottet konstaterar att regeringen förelagt ensärskild skrivelse (1993/94:179) med anledning av den särskildakommissionens granskning av JAS 39-projektet (SOU 1993:119).Utskottet gör därför inte något uttalande om JAS 39-projektetsinriktning utan återkommer i den frågan i samband medbehandlingen av skrivelsen. I det sammanhanget kommer ocksåavgivna motioner att behandlas.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet JAS39-förband.Övriga stridsflygförbandPropositionenFörsvarsmaktens organisationsmyndighet har till regeringenföreslagit i huvudsak följande.Åtta divisioner JA 37, två J35 J, sex AJ, S och AJ/S 37 samtfyra lätta attackdivisioner SK 60 vidmakthålls.Flygplan SF 37 vidmakthålls intill dess spaningsfunktionen hosJAS 39 blir operativ.Systemutveckling och hotanpassning av JA 37 fortsätter liksommotmedelsanskaffning.Regeringen anser att programmet bör utvecklas i enlighet medförslaget. Härvid bör en del av den föreslagna besparingenbelasta programmet.Regeringen beräknar medelsbehovet inom programmet /95 till 2 138 188 000 kr.UtskottetUtskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet Övrigastridsflygförband.TransportflygförbandPropositionenRegeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsak ienlighet med vad som föreslagits av . Innebörden härav är att fyra centralaoch åtta regionala transportflygdivisioner, fem tunga och tremedeltunga flygräddningsgrupper samt två signalspaningsflygplanvidmakthålls. Äldre helikoptrar omsätts.Enligt regeringens mening är det angeläget att planeringen förutbildning och övning av de tunga transportflygförbandenfullföljs. Vidare bör arbetet med att täcka personalbristerna idessa förband prioriteras.Regeringen beräknar medelsbehovet inom programmet /95 till . Härvid har beaktatsatt del av den föreslagna besparingen för Försvarsmakten börbelasta programmet.UtskottetUtskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmetTransportflygförband.För krigsorganisationen gemensamma resurserPropositionenRegeringen anmäler att det nya gemensamma programmet gemensamma resurser omfattar verksamheterinom alla försvarsgrenar samt det nuvarande organisatoriskahuvudprogrammet 4. Operativ ledning m.m. I programmet ingårutbildning av yrkesofficerare och reservofficerare vid skolor,utbildningscentra m.m. Dessutom ingår verksamheter som stödjereller är en förutsättning för produktionen av krigsförband ochsom är svåra att hänföra till en bestämd kategori krigsförband.Regeringen anser att programmet bör utvecklas i huvudsak somFörsvarsmaktens organisationsmyndighet har föreslagit. Dettainnebär bl.a.:Utbildningen till och av yrkesofficerare och reservofficeraregörs så att krigsorganisationens behov och krav tillgodoses.Den frivilliga försvarsverksamheten utvecklas och vidmakthållspå en oförändrad nivå.Äldre förråd avvecklas i takt med att förband omorganiseraseller utgår.Målflygdivisionen vidmakthålls.Modifieringen av avioniksystemet i flygplan SK 60 fortsätterliksom motorbytet i detta flygplan.Regeringen avser att återkomma till med förslag omfortsatt finansiering av Trafikflygarhögskolan (TFHS) iLjungbyhed liksom om fortsatt inriktning av verksamheten vidskolan. Tills vidare bör verksamheten bedrivas i begränsadomfattning och skolans kompetens vidmakthållas.Regeringen beräknar medelsbehovet för programmet /95 till 6 . Härvid har hänsyntagits till att del av besparingen inom Försvarsmakten skallbelasta programmet.MotionenMotion Fö327 (m) tar upp TFHS verksamhet och frågan ompilotutbildning på högskola. Motionären hävdar att det i en väl fungerande pilotutbildning på olika håll i landet.Den ger samma kunskaper som vid TFHS men, säger motionären, tillhälften eller en tredjedel av priset. Hananser att det inte längre finns några hållbara motiv för enstatlig pilotutbildning. Han avvisar också tanken på att föra inpilotutbildningen som en del i högskolan. I stället kansamhället, om så anses befogat, stödja utbildningen på ett mergenerellt sätt. Motionären avser därvid utbildningsbidrag, t.ex.i form av skolpeng, som bör följa eleven och gå till dengodkända flygskola som eleven väljer i fri konkurrens.I motion A469 (s) framhålls utsatta läge. Motionärernaanser därför att den stora befolkningskoncentrationen i Skånebör vägas in när det gäller förläggning av militär utbildning(yrkande 16).UtskottetUtskottet behandlade TFHS och dess finansiering underföregående och framhöll (1992/93:FöU9) då bl.a. attdet ansåg TFHS ha en betydelsefull roll när det gäller attlångsiktigt säkerställa behovet av piloter.Utskottet har erfarit att på regeringensuppdrag utrett frågan om att inordna trafikflygarutbildningen ihögskolan. En högskoleanslutning av TFHS skulle enligtutskottets mening ge fördelen av att kunna integrera utbildningoch forskning. Problem som sammanhänger med det som brukarbenämnas relationen människa--maskin bedöms därvid vara ettsärskilt intressant forskningsområde. Med hänsyn till attärendet bereds i , och attregeringen avser återkomma till , tar utskottet inte nuställning till den fortsatta inriktningen vid TFHS eller dessorganisatoriska tillhörighet. Motion Fö327 (m) bör därföravslås.Utskottet utgår från att frågan om var militär utbildningskall förläggas, och vilka hänsyn som då skall tas, kommer attövervägas inför nästa fleråriga försvarsbeslut. Motion A469 (s)yrkande 16 bör därför avslås.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet gemensamma resurser.För grundorganisationen gemensamma resurserPropositionenÄven För grundorganisationen gemensamma resurser är ett nyttprogram från /95. Det omfattar verksamheter inomalla de nuvarande huvudprogrammen. Till programmet hänförssådant som stödjer produktionen av krigsförband men som är svårtatt hänföra till en bestämd kategori krigsförband. :Betalning av räntor på Försvarsmaktens lån.Åtgärder avseende mark, anläggningar och lokaler inom arménmed anledning av omlokaliseringar och nedläggning av förband.Utveckling och anskaffning av gemensam utbildningsmateriel.Miljöarbetet inom Försvarsmakten.Regeringen anser att programmet bör utvecklas i enlighet medvad Försvarets organisationsmyndighet har föreslagit. Härvid börprogrammets huvuddel fördelas på övriga program.Regeringen beräknar medelsbehovet för /95 till2 . Hänsyn har tagits till de budgettekniskakonsekvenser som följer av att kapitalkostnader införs. Imedelsbehovet ingår således hela den kompensation somFörsvarsmakten bör erhålla med anledning av systemförändringen.En korrigering kommer att ske i samband med 1994 årskompletteringsproposition, då hela fastighetsbeståndet bedömsvara invärderat. Hänsyn har vidare tagits till de ökadekostnader, , som enligt regeringen uppstår vidgarnisonssamordningen i Östersund.MotionernaMotion Fö322 (fp) föreslår förändringar i grundorganisationen.Sålunda föreslås att det i upprätthålls tre garnisoner förutbildning av pansarförband; en i , en iKristianstad/och en iRevinge/. Vidare föreslår motionärerna att Pansarcentrumomlokaliseras från till någon av garnisonerna i Skåne.Samma motionärer anser även att möjligheterna tilladministrativ samverkan mellan Flygvapnets förband och skolor isödra bör utredas.Som en del i det förslag till minskning av det militäraförsvaret som förs fram i partimotion Fö203(yrkande 5) förordas en nedläggning av flygflottiljen iÄngelholm.UtskottetMotion Fö322 (fp) föreslår en strukturförändring som till sinkaraktär och omfattning kan inrymmas inom de studieramar somgäller för arbetet med underlag inför nästa försvarsbeslut. Medhänsyn härtill bör motionen avslås i den del som behandlargrundorganisationen.Partimotionen Fö203 (v) föreslår nedläggning av en flottilj.När det gäller flygvapnets grundorganisation hänvisar utskottettill vad det anförde års försvarsbeslut (prop.1991/92:102, FöU12, rskr. Utskottet delade regeringensuppfattning att det reducerade antalet flygdivisioner börkoncentreras till något färre men större flottiljer. Utskottetnoterade i sammanhanget att Överbefälhavaren fått i uppdrag attsenast redovisa ett samlat underlag förflygvapnets fortsatta omstrukturering. bör därföravslå motion Fö203 (v) yrkande 5.Utskottet har intet att invända mot vad regeringen ipropositionen anfört om medelsberäkning för programmet gemensamma resurser.Anslagsbehov för /95PropositionenRegeringens beräkning av Försvarsmaktens sammanlagdaanslagsbehov för /95 framgår av följande tabell.I anslaget ingår medel från ,, och frånFrivilliga försvarsorganisationer inom den militära delen avtotalförsvaret.Program Resurser (kr)1. Operativa lednings- och under- 1 650 055 000hållsförband2. Fördelningsförband 2 950 284 0003. Försvarsområdesförband 1 518 114 0004. Armébrigadförband 4 704 784 0005. lednings- och under- 778 611 000hållsförband6. flyg- och helikopter- 251 815 000förband7. Stridsfartygsförband 2 292 397 0008. Kustförsvarsförband 1 291 228 0009. Flygvapnets lednings- och 3 822 813 000underhållsförband10. JAS 39-förband 5 105 838 00011. Övriga stridsflygförband 2 138 188 00012. Transportflygförband 557 350 00013. För krigsorganisationen 6 474 845 000gemensamma resurser14.