bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — För /95 väntasinkomsterna uppgå till ca medanutbetalningarna väntas uppgå till ca 1 400 miljoner kronor.Underskottet i Lönegarantifonden, på grund av de senaste årensstora antal konkurser, beräknas till ca vidutgången av /94. Underskottet i fonden harfinansierats via en rörlig kredit hos . /94 uppgår denna kredit till 7 miljarder kronor.Regeringen bedömer att utbetalningarna från Lönegarantifondenkommer att minska till följd av ett lägre antal konkurser ochtill följd av de uppstramningar som gjorts ilönegarantireglerna.Regeringen föreslår att en rörlig kredit får disponeras iRiksgäldskontoret om högst under budgetåret1994/95 för utbetalningar enligt lönegarantilagen.MotionVänsterpartiet förordar i motion Fi32 (yrk. 35) att sänkningenav den rörliga krediten begränsas till 6 miljarder kronor.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömning av utvecklingen när detgäller utbetalningar från Lönegarantifonden under nästabudgetår. Utskottet tillstyrker således att en rörlig kredit omhögst får disponeras i Riksgäldskontoretunder budgetåret för utbetalningar enligt lönegarantilagen.Därmed avstyrks motion Fi32 (yrk. 35).ArbetsmarknadsfondenPropositionenUtgifterna för Arbetsmarknadsfonden bestäms huvudsakligen avnivån på arbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Av betydelse är också ersättningens storlek ochantalet ersättningsberättigade bland de arbetslösa.Merparten av utgifterna för arbetslöshetsersättningen nästabudgetår eller ca beräknas avse deninkomstrelaterade ersättningen från arbetslöshetskassorna ocharbetsmarknadskassorna. Utbetalningarna av grundbeloppet i KASberäknas till . Åtgärdernaarbetslivsutveckling och utbildningsvikariat, som ocksåfinansieras via fonden, samt finansieringen av utbildningsbidragför dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning och som skullevara berättigade till en inkomstrelateradarbetslöshetsersättning, beräknas belasta fonden med ca 16miljarder kronor.Under nästa budgetår beräknas Arbetsmarknadsfondens utgifteröverstiga inkomsterna med ca . Till dettabelopp skall även läggas ett redan befintligt underskott ifonden som beräknas uppgå till ca vidingången av budgetåret. Härtill kommer räntekostnader på ca 4,5miljarder kronor. Vid utgången av /95 beräknasArbetsmarknadsfonden således redovisa ett underskott på nära 90miljarder kronor.Riksförsäkringsverket disponerar en rörligkredit i om högst för deändamål som skall finansieras från Arbetsmarknadsfonden.Regeringen föreslår att krediten utökas till högst 100 miljarderkronor.MotionSocialdemokraterna framhåller i motion Fi54 att man ser somsin främsta uppgift, om man får regeringsansvaret, att få tillstånd en kraftig ökning av sysselsättningen. Inget annat är såverkningsfullt, menar motionärerna, för att sanerastatsfinanserna som att skapa arbetstillfällen som minskarberoendet av a-kassa och andra inkomststöd.Vänsterpartiet begär i motion Fi32 (yrk. 36), med anledning avförslaget att kraftigt höja krediten för Arbetsmarknadsfonden,ett tillkännagivande om att partiets politik innebär enväsentligt minskad belastning på fonden. I motionen pekas påpartiets starkare sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiksamt att man förordar en neddragning av ALU. Motionärerna pekarockså på konsekvenserna för fonden av den nyaarbetslöshetsförsäkringen.UtskottetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att en rörligkredit om högst får disponeras iRiksgäldskontoret för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringenoch permitteringslöneersättningen samt för kontantarbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. Ett sådanttillkännagivande som begärs i motion Fi32 (yrk. 36) bedöms isammanhanget vara obehövligt. Motionen i berörd del avstyrksdärför.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeOtraditionella insatserPropositionenI skrivelse till regeringen har AMS föreslagit att medelsramenför s.k. otraditionella insatser för /95 ökasfrån 30 till samt att en mindre del av dennaram skall få användas för projektledning och andra liknandekostnader som hänför sig till specifika projekt och som intenormalt skall finansieras med ordinarie förvaltningsmedel.Skälen för styrelsens begäran är att man redan under våren1994 fått ansökningar från länsarbetsnämnderna om medel tillolika projekt på sammanlagt . Exempelvis finnsansökningar om medel till samverkansprojekt mellan AMV,, kommunen och om verksamhet försökande med psykiska funktionshinder, projekt som gällerinformationsteknologi och handikapp.Regeringen föreslår att medelsramen för s.k. otraditionellainsatser höjs till /95. Ipropositionen betonas det angelägna i att nya metoder prövas ochutvecklas för rehabilitering av människor med funktionshinder.MotionVänsterpartiet begär i motion Fi32 (yrk. 39) att medelsramenför otraditionella insatser för nästa budgetår höjs till högst60 miljoner kronor.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömning av medelsbehovet förotraditionella insatser /95 och avstyrker motionFi32 (yrk. 39).LönebidragGällande reglerHögsta bidragsgrundande månadslön vid anställning medlönebidrag är per månad.Riksdagen har beslutat (1993/94:AU12, rskr.190) att möjligheten att i särskilda fall medge att högrelönebelopp läggs till grund för bidraget skall upphöra den 1juli 1994.MotionVänsterpartiet föreslår i motion Fi32 (yrk. 40) att lönebidragi särskilda fall skall kunna baseras på en högre lönesumma än 13700 kr.UtskottetUtskottet behandlade motsvarande yrkande för ca två månadersedan, då med anledning av ett yrkande i den socialdemokratiskasysselsättningspolitiska motionen 1993/94:A254. Utskottetavstyrkte vid det tillfället motionen i ifrågavarande del medhänvisning till att begränsningen av hur stor lönesumma som fårläggas till grund för bidrag infördes i syfte att minska statensutgifter för lönebidragen och för att fler sökande skulle kunnaberedas anställning för anvisade medel. Utskottet ställde sigvidare bakom regeringens åsikt i budgetpropositionen att det varangeläget att bidraget utformades så att risken förinlåsningseffekter minimerades. Den som tjänar mer än 13 700 krper månad ansågs ha sådan utbildning och yrkeserfarenhet att detborde finnas möjligheter att övergå till icke lönesubventioneratarbete. Utskottet pekade slutligen på att en arbetsgivare kan fåbidrag som baseras på en lön som överstiger i de falllönebidrag kan kombineras med bidrag till arbetsbiträde.Utskottet vidhåller den tidigare intagna ståndpunkten ochavstyrker bifall till yrkande i motion Fi32(yrk. 40).Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ()InledningTill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare kan anvisassökande med socialmedicinska arbetshandikapp. För stödformengäller föreskrifterna i förordningen (1985:276) om statsbidragtill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Enligt dessaföreskrifter kan bidrag lämnas med högst av lönekostnadenför den arbetshandikappade anställde.Riksdagen har (1993/94:AU12 rskr. 190)beslutat att målgruppen för denna form av skyddat arbete ävenskall omfatta personer som är berättigade till insatser enligtlagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade samt personer med psykiskt betingadehandikapp. För de nytillkomna grupperna skall bidrag kunnalämnas med upp till hela lönekostnaden.PropositionenEn följd av den nämnda regeländringen är att bidraget försocialmedicinskt arbetshandikappade i skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () särregleras genom att enbegränsning till högst av lönesumman gäller för den nämndagruppen arbetshandikappade.AMS har i skrivelse till regeringen föreslagit attbidragsnivån vid skyddat arbete för samtliga målgrupper skallkunna uppgå till högst av lönekostnaden för de anvisadearbetstagarna.Regeringen förordar att ett system med flexibla lönebidragtillämpas fullt ut även för socialmedicinskt arbetshandikappadei OSA. För stödformen skall gälla att en bedömning av denarbetshandikappades personliga förutsättningar skall avgörabidragets nivå.Som en försöksverksamhet den 1 juli1994--föreslås således att ett system med flexiblabidrag skall tillämpas enligt samma regler som sedan den 1 juli1991 gäller för bidrag vid anställning med lönebidrag.Förslaget innebär att bidrag skall kunna lämnas försocialmedicinskt arbetshandikappade i OSA med avlönesumman. Regeringen förutser dock att en mer omsorgsfullprövning av den enskildes förutsättningar i många fall bör kunnaleda till en lägre bidragsnivå än den ofta schablonmässigttillämpade 75-procentsnivån.UtskottetUtskottet ser fördelar med ett mer enhetligt lönebidragssystemför olika kategorier arbetshandikappade och ställer sig bakomförslaget att även för socialmedicinskt handikappade i OSA ettsystem med flexibla bidrag skall tillämpas under enförsöksperiod.Utskottet erinrar om att uttalat(1993/94:AU12, rskr. 190) att verksamheten vad gällerarbetshandikappade skall inriktas på att fler skall kunna fåarbete eller utbildning och att inriktningen bör vara att sökaminska den genomsnittliga åtgärdskostnaden persysselsättningsmånad. Utskottet delar regeringens farhågor atten höjning av bidragsgränsen, som ett flexibelt system innebär,kan leda till en höjning av den genomsnittliga bidragsnivån ochatt därigenom färre kan sysselsättas för anvisade medel.Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringenavser att låta AMS redovisa utvecklingen av bidragsnivåerna,kostnaderna m.m. för arbete hos offentliga arbetsgivare.Funktionshindrade skolungdomars deltagande i Af/inför studie- och yrkesvalInledningStudie- och yrkesvägledning för skolungdomar är enangelägenhet för skolan. Af/har utvecklat särskildavägledningsveckor där funktionshindrade ungdomar tidigt, somregel före valet till gymnasieskolan, ges möjlighet tillfördjupad vägledning oftast förlagd till Ami-S som har särskildkompetens på resp. handikappområde. Det har visat sig att allakommuner eller skolor inte har ansett sig kunna bekostaungdomarnas resor och uppehälle i samband medvägledningsveckorna.Riksdagen har (1993/94:AU12, rskr. 190)uttalat att regeringen bör undersöka om det går att ordna så attalla funktionshindrade ungdomar som vill skall kunna få del avAmi:s vägledningsveckor.PropositionenEnligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning kanhandikappade ungdomar, som inte fyllt , beviljasarbetsmarknadsutbildning, förutsatt att de är eller riskerar attbli arbetslösa och är arbetssökande. Ungdomar på grundskolanshögstadium eller i gymnasieskolan kan inte anses stå tillarbetsmarknadens förfogande på det sätt som avses iförordningen. För att funktionshindrade skolungdomar skall kunnafå kostnader i samband med vägledningsveckor betalda behöverregelsystemet ändras.Regeringen föreslår att ungdomar skall kunna fåutbildningsbidrag som inskrivna vid , då de deltar ivägledningsveckor inom ramen för AMV:s insatser för ungahandikappade. Bidraget föreslås avse kostnader för resor ochuppehälle -- i normalfallet kostnad för boende och måltider --under deltagandet. Regeringen uppskattar att upp till 300ungdomar beräknas delta. Kostnaden beräknas uppgå tillca och inryms i anslaget.UtskottetUtskottet har så sent som i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:AU12 uttalat att det är angelägetatt alla funktionshindrade skolungdomar kan få del av deaktuella vägledningsveckorna. Det är utomordentligttillfredsställande att regeringen nu återkommer med ett förslagom att ungdomarna under vägledningsveckorna i samband medinskrivning vid skall kunna få utbildningsbidrag tillkostnader. Utskottet tillstyrker förslaget.Stockholm den 19 maj 1994På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (),(), (), (),(), (), (), (nyd), (), IsaHalvarsson (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Arbetsmarknadspolitikens inriktningIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Somredovisats" och slutar med "Fi54 (yrk. 1)" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets bedömning kommer arbetslösheten att liggakvar på extremt höga nivåer. Antalet arbetslösa enligt AKUuppgick till 310 000 personer, varav 81 000ungdomar. Med hänsyn till det mänskliga lidandet och deekonomiska förlusterna kan det inte accepteras att ungdomarställs utanför samhällsgemenskapen genom arbetslösheten elleratt allt fler långtidsarbetslösa slås ut från arbetsmarknaden.Det är tillfredsställande att antalet lediga platser nu ökarigen och att exportindustrin går bra. Men de företag som säljersina varor och tjänster i har i stort sett inte nåtts avuppgången. Utskottet noterar med oro att avskedandena fortsätteri kommuner och landsting.Den nuvarande ekonomiska politiken är felaktig. Exempel ärbristen på investeringar som är en av orsakerna tillarbetslösheten, samt de stora underskotten i de offentligafinanserna. Regeringens politik är ohållbar.Arbetsmarknadspolitiken har fått bära en alltför tung börda ochtill slut har bördan blivit övermäktig. Arbetslinjen har därvidsuccessivt övergivits och en allt större andel av tillgängligamedel har förbrukats på passivt kontantstöd.Det krävs nu krafttag för att komma till rätta medarbetslösheten -- och allra främst långtidsarbetslösheten --samt att utnyttja konjunkturuppgången på rätt sätt. att förhindra att exportindustrin drabbas av flaskhalsari form av för låg produktionskapacitet eller brist på utbildadpersonal. Vidare måste hemmamarknaden utvidgas, ytterligareavskedanden i kommuner och landsting stoppas samt fler ungdomarkomma i aktiva åtgärder.Utskottet vill för sin del förorda de riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken som redovisats i motion A254 (s) vilkenbehandlats av arbetsmarknadsutskottet i dess betänkande1993/94:AU11. Sammanlagt skulle detta program ge ca 90 000 flerarbeten . Omkring 30 000 personer ytterligare kanfå utbildning. Därmed kan arbetslösheten pressas ned till under5 % under år 1995.I likhet med uppfattningen i motion Fi54 krävs ettinvesteringsprogram omfattande kommunikationsområdet,bostadssektorn, det sociala området, miljöområdet m.m.Utskottet konstaterar vidare att arbetsmarknadspolitikenenligt regeringsförslaget får minskade resurser, medanfinansfullmakten tillförs en och en halv miljard kronor.Utskottet ställer sig kritiskt till att medel förs frånarbetsmarknadspolitiken till regeringens disposition förospecificerade ändamål.Vad arbetsmarknadsutskottet med tillstyrkan av motion Fi54(yrk. 1) anfört bör ges regeringen till känna.Motion Fi32 (yrk. 6--8) får med det anförda anses i huvudsaktillgodosedd. Motion Fi31 (yrk. 18 i motsvarande del) har enannan inriktning och avstyrks.2. Arbetsmarknadspolitikens inriktningLaila (nyd) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Somredovisats" och slutar med "Fi54 (yrk. 1)" bort ha följandelydelse:Utskottet vill i likhet med motion Fi31 (yrk. 18 delvis) fästauppmärksamheten på att är i en kris med statsfinansernai obalans och hög arbetslöshet. Utvecklingen går dock åt rätthåll. Med tanke på kraften i konjunkturuppgången anser utskottetatt läget på arbetsmarknaden möjligen kan förbättras snabbare änvad regeringen utgått från.Vidare har arbetsmarknadsmyndigheterna haft uppenbarasvårigheter att förbruka de arbetsmarknadspolitiska medlen,bl.a. på grund av åtgärdströtthet.Mot denna bakgrund anser utskottet att resursanspråken börkunna minskas ner. Därigenom kan arbetsmarknadspolitiken ocksåbli effektivare. Nyanställningar bör stimuleras inte genomstödprogram utan bl.a. genom fortsatt reformering avarbetsrätten. Utskottet rekommenderar mot denna bakgrundfinansutskottet att tillstyrka den angivna inriktningen i motionFi 31 (yrk. 18 i motsvarande del). Övriga motionsyrkanden böravstyrkas av finansutskottet.3. Permanenta resurserIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet A1. förvaltningskostnader som börjar med"konstaterar" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med Socialdemokraterna i motion Fi54 attAMS behöver en personalförstärkning . Det ärdärför motiverat att själva anslaget ökar i stället för den avregeringen föreslagna "tillfälliga förstärkningen". Utskottettillstyrker således motion Fi54 (yrk. 12 i motsvarande del).Motion Fi32 (yrk. 33) tillgodoses i viss utsträckning.4. Anslaget A 1. förvaltningskostnaderIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet A1. förvaltningskostnader som börjar med"Vidare har" och slutar med "Fi54 (yrk. 13)" bort ha följandelydelse:I likhet med motionerna Fi54 (yrk. 13) och Fi32 (yrk. 32)anser utskottet att föreliggande förslag omarbetslöshetsförsäkring inte kan ligga till grund för beslut omändringar som är av den arten och omfattningen att särskildaadministrativa resurser behövs. De aktuella motionsyrkandena bördärför tillstyrkas, och regeringens förslag om ytterligare 15miljoner kronor till administration av nya arbetsmarknadskassorbör avstyrkas av finansutskottet. Vidare bör yrkande 34 i motionFi32 angående medelsökning till avstyrkasav finansutskottet.5. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet A2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som börjar med"tar" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet vill bestämt avråda från att minska dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernas omfattning i enlighet medregeringens förslag när fortfarande och framgent har enarbetslöshet på exeptionellt hög nivå. Inte heller börresurserna på A 2-anslaget trappas ner på det sätt regeringenföreslagit. Utskottet anser i och för sig att det ärvälbehövligt med kraftfulla insatser till vägar samt ökadeinsatser till kulturmiljövården; dock bör dessa medel inte tasfrån de arbetsmarknadspolitiska resurserna.Regeringen räknar med att 34 000 personer förlorar sinaanställningar i kommuner och landsting . Enligt utskottetsuppfattning är det i och för sig önskvärt med förändringar påkommunal nivå som leder till ökad produktivitet men utskottetvill tillägga att någon samhällsekonomisk vinst inte uppstårförrän de friställda får en ny anställning.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att AMS får i uppdragatt förhandla med kommuner och landsting om att förlängauppsägningstiden till i första hand förpersonal som varslats om uppsägning. Målsättningen bör vara attförhindra att 20 000 personer går ut i öppen arbetslöshet. AMSbör få särskilda medel för att stimulera kommuner och landstingatt fatta sådana beslut. Stödet för en enskild person bör intefå överstiga av lönekostnaden.Utskottet anser i likhet med motion Fi54 (s) attarbetsmarknadsutbildningen har en väsentlig uppgift attförbereda de arbetssökande på de krav som arbetsmarknadenställer i en konjunkturuppgång. Flaskhalsproblem måste undvikasi detta arbetsmarknadsläge. Den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen bör öka med 5 000 personer igenomsnitt och arbetsmarknadsutbildningen i reguljärutbildning med 4 800 personer. Utöver regeringens förslag tillutbildningsinsatser bör ytterligare platser erbjudas för tredjeåret i gymnasieskolan, inom komvux, inom högskolan samt inomfolkbildningen.Utskottet instämmer vidare med motion Fi54 attutbildningsbidraget bör höjas från av a-kassenivånför ungdomar och för dem som deltar iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet.Vad gäller beredskapsarbeten bör reglerna ändras så attstatsbidraget beräknas på hela arbetstiden och inte som påendast . Utskottet vill påpeka vikten av attarbetsförmedlingarna utnyttjar möjligheterna att användarekryteringsstöd i större utsträckning än i dag.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning bör ambitionernahöjas i fråga om antalet personer i utbildningsvikariat -- medmålmedvetet arbete bör 21 000 personer kunna fåutbildningsvikariat i stället för 15 000 personer som regeringenföreslagit. Som den interna utredningen på AMS kommit fram tillbör även deltidsvikariat tillåtas. En sådan tillfälligregeländring torde öka efterfrågan på åtgärden från dedeltidsarbetande. Vidare bör lagen ändras så att åtgärden kanutnyttjas också i de fall när den anställde får ledigt förstudier utan att arbetsgivaren betalar någon lön understudietiden. Utbildningskostnader får dock inte dras av i dettafall. Utskottet räknar med att avdragen som i vissa fall kanmedges för utbildningskostnader blir desamma som gäller förinnevarande budgetår.Utskottet förordar totalt sett en utökad ram för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i enlighet med vad somföreslagits i motion Fi54. Jämfört med regeringsförslagetinnebär detta att ytterligare 35 800 personer i genomsnitt permånad kan utbilda sig eller ha meningsfull verksamhet påarbetsmarknaden. Anslaget för Arbetsmarknadspolitiska åtgärderbör därför fastställas till 30 . Till dennafråga återkommer utskottet i det följande.Utskottet tillstyrker således motion Fi54 (yrk. 2, 7--10, 17delvis). I den mån övriga behandlade yrkanden inte tillgodosesav utskottets ställningstagande avstyrker utskottet dessa.6. Insatser för kvinnligt företagandeIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetInsatser för kvinnligt företagande som börjar med"vill" och slutar med "som möjligt" bortha följande lydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottet är insatser för kvinnligtföretagande ett mycket viktigt område. Utskottet anser attsådana uppgifter främst ligger inom närings- ochregionalpolitikens ram. Frågan har behandlats avarbetsmarknadsutskottet i dess regionalpolitiska betänkande1993/94:AU13. Utskottet anser att man bör ta fasta på deninriktning som har föreslagits i motion 1993/94:A56 (s), inteminst i samband med den kommande konjunkturuppgången. Dennainriktning innebär att särskilda insatser för att främjakvinnors företagande bör prioriteras. Utskottet vill markera attden kooperativa företagsformen är betydelsefull för kvinnorsföretagande och att man måste ta hänsyn till detta vidlagstiftning m.m. Sådana hinder som synen på kvinnorsaffärsidéer måste också undanröjas och länsstyrelserna få störrefrihet att hantera företagsstöden.Vidare är det enligt utskottets uppfattning positivt att maninrättar ett nationellt resurscentrum för att stödja kvinnorsföretagande. Verksamheten bör omfatta stöd för utbildning,rådgivning, bildande av nätverk m.m.Mot denna bakgrund anser arbetsmarknadsutskottet att det inteär aktuellt att utforma nya system för stöd till kvinnligtföretagande med arbetsmarknadspolitiska medel.7. Åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshetenIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetUngdomsfrågor som börjar med "EnligtArbetsmarknadsstyrelsens" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse:Utskottet accepterar inte att över 200 000 ungdomar saknarfotfäste på arbetsmarknaden och förordar att uttalarsig för det omfattande program mot ungdomsarbetslösheten somläggs fram i den socialdemokratiska motionen Fi54.Målsättningen bör vara att ingen ung människa skall gå arbetslös än , och utskottetär berett att avsätta till ettsådant program. Programmet bör kunna ge 70 000 ungdomar en aktivåtgärd. Ungdomssatsningen kan beräknas belasta statsbudgeten medca nästa budgetår.Huvudpunkterna i åtgärdsprogrammet skall vara följande.UtbildningArbetslösheten är högst bland de ungdomar som har sämstutbildning. Antalet ungdomar i arbetsmarknadsutbildning börutökas kraftigt.Utbildningsbidragen bör höjas från av a-kassenivån tillsamma nivå som a-kasseersättningen för ungdomar ochför dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet.Utbyggnaden av den treåriga gymnasieskolan skall påskyndas ochantalet högskoleplatser skall utökas så att hälften aven årskull kan erbjudas plats.Den ökade internationaliseringen ökar behovet av människor medspråkkunskaper. 10 000 ungdomar med gymnasieutbildning bör kunnafå särskilda utlandsstipendier varav en del bör gå till ungdomarmed invandrarbakgrund.