bet · GH01JoU20 · 1994-04-19 00:00:00 — Utvidgande av Norra Kvills nationalpark Utskottet behandlar här en proposition med förslag omutvidgande av . Förslaget tillstyrks.I betänkandet behandlas även ett antal väckta motioner om naturvård, biologiskmångfald m.m. Utskottet påpekar att flera motioner utgör enupprepning av motioner som behandlades så sent som i december1993 i samband med beslut om en strategi förbiologisk mångfald (1993/94:JoU9).Utskottet gör vidare några principuttalanden om denansvarsfördelning som bör råda mellan statsmakterna inaturvårdsfrågor. Enligt utskottets mening bör iförsta hand koncentrera sina resurser på de övergripandefrågorna, såsom lagstiftning, budgetreglering och mål ochriktlinjer för naturvården. De motioner som innehåller yrkandenom skydd för enskilda och specificerade skyddsobjekt ellernaturområden kan i regel inte bli föremål för någon närmaresakbehandling i utskottet. Dessa frågor har i storenighet delegerat till regeringen och vederbörande centrala ochregionala myndigheter. Att i utskottsberedningen prövaskyddsbehov och naturvärden för sådana områden skulle, om detöver huvud taget vore praktiskt genomförbart, kräva enoproportionerligt stor andel av utskottets tid och resurser ochinnebära en risk för att utskottet i motsvarande mån måstenedprioritera de frågor som tillhör primäraansvarsområde.Samtliga motioner avstyrks. Regeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) föreslår iproposition 1993/94:164 att medger att angivna områdeni avsätts för att utvidga Norra Kvillsnationalpark.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en utvidgning av i . , som kommer attomfatta , ligger i ett kuperat landskap i utkanten avnorra delen av sydsvenska höglandets urbergsplatå.Nationalparken utgörs huvudsakligen av barrskog. Syftet mednationalparken är att bevara ett sydsvenskt barrskogsområde isitt naturliga tillstånd och för fri utveckling mot urskog.Motioner väckta under allmänna motionstiden1993/94:Jo216 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av ettgenresurscentrum vid SLU-Balsgård, Kristianstad.1993/94:Jo523 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär lagstiftning motjätteloka i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Jo606 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillägg till den svenska CW-listan till skydd för våtmarker iinre delen av och Lundåkrabukten.1993/94:Jo608 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att rensa sandstränder från ruttnande tång.1993/94:Jo610 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förhindra spridning av jätteloka.1993/94:Jo618 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bevarande av genresurser hosträdgårdsväxter.1993/94:Jo619 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regeringens ansvar för stöd tillbevarandet av de svenska husdjurens lantraser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en koppling bör ske mellanNOLA-bidrag, m.fl. miljöfrämjande bidrag, och bevarandearbetetav lantraser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla djurparker stimuleras att bli medi ett nätverk för skydd av de svenska lantraserna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bevarandet av sperma ochembryon får tillfredsställande kontroll och skydd.1993/94:Jo624 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskärpt förbud mot fångst av fredade fågelarter i länderna kringMedelhavet.1993/94:Jo626 av och (m, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett pilotprojekt i turistintensivaområden, gärna förlagt till och Dalsland.1993/94:Jo629 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre samordning mellan jordbruks- ochnaturvårdsmyndigheter, när det gäller bestämmelser och bidraginom Häckeberga naturvårdsområde och övriga naturvårdsområden iSkåne,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre möjligheter för kommunerna attpåverka miljöpolitiska beslut, där kommunerna har stortnaturvårdsansvar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en långsiktig åtgärdsplan förstrandskyddande åtgärder utefter den skånska kusten.1993/94:Jo632 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillräckliga ekonomiska resurser skallavsättas för att bevara unika naturvärden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att pröva systemet med en miljöavgift påövernattning på ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att använda arbetsmarknadspolitiska medelför att bevara unika naturvärden.1993/94:Jo635 av () vari yrkas2. att fastställer målet om säkerställande av 5 %av den produktiva skogen i reservat inom 15 år.1993/94:Jo642 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att öka skogsreservatbildningen och skyddavåra sista rester av naturskog,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skyndsamt inrätta naturreservat påBromsvallsberget.1993/94:Jo663 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i naturvårdslagen att utrotningshotade arterslivsmiljöer ges ett varaktigt skydd.1993/94:Jo666 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bevara den biologiska mångfalden blandodlade växter.1993/94:Jo669 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ett statligtgenbanksarkiv för bevarandet av våra husdjursraser.1993/94:Jo672 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att medel bör anslås för att bevara svenska lantraser.1993/94:Jo679 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat skydd för naturområden i Stockholmslän,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omfördelning av anslag tillnaturvårdsåtgärder i jord- och skogsbruk i län.1993/94:Jo693 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utvidgning av dikningsförbudet isödra skall ske så att förbudet även kommer att omfattaSvenljunga, och kommuner.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förvaltning av naturvårdsmarker ochfallrättigheter,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handel med hotade arter.1993/94:A453 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grönområden och öppna landskap.1993/94:A470 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en naturvårdsfond. Norra Kvills nationalparkI propositionen anförs att ligger iutkanten av norra delen av sydsvenska höglandets urbergsplatå.Landskapet är kuperat och kan karaktäriseras som vågigbergkullterräng. Den nuvarande endast , varav utgörs av sjö ochåterstoden av myr och skog. förvärvade ytterligare mark runt nationalparken.Den föreslagna domineras av en bågformig, påsina ställen brant avgränsad höjdrygg som nästan omsluter tvånäringsfattiga skogstjärnar, Stora och Lilla Idgölen.Höjdförhållandena varierar kraftigt inom området. liggerpå en nivå av över havet, och den högsta punkten ärIdhöjden, över havet.Berggrunden utgörs av smålandsgranit. De lösa avlagringarnadomineras av blockrik morän, som framför allt i höjdlägen oftaär storblockig. finns endast på Idhöjden och iområdets nordvästra del. Hela det föreslagna området liggerovanför högsta kustlinjen som i denna del av landet ligger ca135 meter över havet. Moränen är därför inte utsvallad avhavet.De dominerande vegetationstyperna är barrblandskog av tvåslag, dels en frisk ristyp med fältskikt av blåbär, dels entorrare variant med större inslag av tall och ljung. Därutöverfinns områden med tallskog av både torr och våt ristyp samtgranskog av frisk lågörttyp resp. sumpgranskog. Dessutom finnsblandskog av fuktig till våt örttyp vid Stora Idgölens utlopp.Här växer också ädla lövträd som alm, ask och lind.Fältskiktet domineras av mossor och lavar som i en stor del avområdet bildar heltäckande mattor, även på relativt blockrikmark. I gammal granskog finns också hänglavar.Floran i området är rik med ett flertal arter utöver vad somär vanligt i barrskog. Här finns t.ex. skogssvingel, backvicker,blodnäva, vippärt, skärmstarr, häxört, tallört och ängskovall.Bland orkidéerna märks knärot, ängsnycklar och . En hög andel torrakor och lågor i olika stadier avnedbrytning ger en rik livsmiljö för hålbyggande fåglar ochvedlevande insekter.Norra Kvills nationalpark är ett omtyckt utflyktsmål. Natureni den föreslagna parken är storslagen med blockig terräng, grovaträd, vindfällen, tjärnar och kuperad terräng. Utsikten frånIdhöjden är vacker och vandringsleden upp till Idhöjden ärflitigt använd.Sammanfattningsvis anför regeringen att som enorörd skog i har en unikt hög kvalitet med storanaturvärden. Området är en betydande sevärdhet. Med denföreslagna utvidgningen får området en betydligt bättreavgränsning och kommer att omfatta en hel bergkulle. Den unikakaraktären motiverar att området -- trots en fortfarandebegränsad areal -- bibehålls som nationalpark.Hela det område som berörs av utvidgningen ägs av staten.Syftet med är att bevara ett sydsvensktbarrskogsområde i dess naturliga tillstånd och för friutveckling mot urskog. I detta syfte bör ingå att bevaraområdets vegetation och djurliv i huvudsak i dess naturligatillstånd och att ge allmänheten möjlighet att uppleva områdetsunika natur. För att uppnå syftet bör ingen exploaterandeverksamhet eller skadegörelse på mark och vegetation tillåtas.Vidare bör störning av skyddsvärt djurliv förhindras. Allaanordningar för friluftslivet bör iordningställas medvederbörlig anpassning till den känsliga naturmiljön.Information om områdets kvaliteter bör utarbetas och görastillgänglig för allmänheten.Utskottet delar regeringens bedömning att med den föreslagna utvidgningen utgör ettnaturområde med hög kvalitet och stora naturvärden. Utskottettillstyrker förslaget om utvidgning av nationalparken.Naturvård och biologisk mångfald m.m.Utskottets övervägandenInledande synpunkterUtskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhang behandlaett antal fristående motioner om naturvård, bevarande av djur-och växtarter m.m.Som en allmän synpunkt beträffande dessa motioner villutskottet framhålla att primära ansvar i fråga omnaturvården bör vara att besluta om budgetreglering, omövergripande mål och riktlinjer samt om generell normgivningrörande det regelverk som ger ansvariga myndigheter nödvändigainstrument för att skydda vissa naturtyper och naturområden m.m.Många motioner tar emellertid upp rena tillämpningsfrågor i formav krav på skyddsåtgärder för specificerade områden och regionereller berör generella föreskrifter på beslutsområden därriksdagen i stor enighet delegerat normgivningsmakten tillregeringen eller vederbörande myndighet. Som framgår avRiksdagsutredningens överväganden torde inte, annat änundantagsvis, kunna avsätta nödvändiga resurser och skaffa sigtillräcklig överblick för att sakbehandla den typen av motioner(se 1993/94:TK1 s. 100 f.). Detta gäller i synnerhet sådanamotioner som förutsätter att utskotten rutinmässigt, utan attbeakta tidigare riksdagsbeslut om delegation av normgivningeneller beslutanderätten inom ett visst område, prövar frågor sominnefattas i ett sådant bemyndigande. Utskottet vill dessutomframhålla att det i övergripande ansvar förnaturvården måste ingå ett ansvar för en rikstäckande bedömningav olika skyddsobjekt och inte bara för sådana lokala ellerregionala objekt som aktualiseras i enskilda motioner. I de fallutskottet finner tillräckligt starka skäl för att gå in på enmer djupgående prövning av delegerade frågor kan detta lämpligengöras i samband med utskottets uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet inom ett visst ämnesområde.Vidare vill utskottet framhålla att ett flertal motioneråterigen tar upp frågor som utförligt behandlades så sent som idecember 1993 i samband med att beslutade om enstrategi för biologisk mångfald (prop. 1993/94:40,1993/94:JoU9).En strategi för biologisk mångfald m.m.I beslutet om en strategi för biologisk mångfald tillstyrktesregeringens förslag om en nationell strategi med grundläggandeprinciper för bevarande av biologisk mångfald och hållbartnyttjande av biologiska resurser. Miljömålen skall ges sammavikt och betydelse som skilda ekonomiska överväganden, och enhelhetssyn skall tillämpas vad gäller åtgärder för attupprätthålla ekologiska processer och säkra arters långsiktigaöverlevnad. Ett nationellt centrum och en vetenskaplig kommittéför forskning om biologisk mångfald etableras, och eninformationskampanj om biologisk mångfald inom jordbruksområdetgenomförs. Regler för miljökonsekvensbeskrivningar i jordbruketinförs, och den riksomfattande våtmarksinventeringen slutförsgenom inventering av . Ett svenskt system förmiljöstöd anpassat till skall utarbetas.Bevarandeplaner för samtliga svenska lantsorter ochhusdjursraser upprättas, och resurser avsätts till stöd föruppbyggnaden av verksamheten vid Stiftelsen -- Ark.Efter ovannämnda riksdagsbeslut har utskottet vid beredningenav Miljö- och naturresursdepartementets huvudtitel behandlatkonkreta förslag om medelstilldelning för vissa ändamål avseendebiologisk mångfald m.m. (1993/94:JoU15). Särskilda resurser haravsatts för inrättande av ett centrum för forskning om biologiskmångfald (1993/94:UbU5). Sammantaget innebär budgetförslagen enförstärkning inom området biologisk mångfald med 31,8 miljonerkronor. I proposition 1993/94:111 har ytterligare övervägandengjorts om uppföljningen av i fråga ombiologisk mångfald. Kommunernas ansvar understryks när detgäller att följa rekommendationerna i genom lokalahandlingsprogram för en hållbar utveckling inför nästaårhundrade (se 1993/94:JoU19). harregeringen ratificerat konventionen om biologisk mångfald. Enlandsstudie om biologisk mångfald beräknas enligt uppgift frånregeringskansliet bli färdigställd i maj 1994.När det gäller motioner om vissa regionala miljöfrågor börnämnas att Plan- och bygglagutredningen , medutgångspunkt i vad som anförs i propositionen om en strategi förbiologisk mångfald, framlagt förslag om ökad miljöhänsyn iplanering och byggande. Särskild uppmärksamhet har ägnatsbehovet av och förutsättningarna för att skydda och säkerställaparker och grönområden i våra städer och tätorter(dir. 1993:122, SOU 1994:36). Vidare har regeringen den 1 mars1994 tillsatt en delegation för miljöinriktad regionplanering iSkåne (dir. 1994:15).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaJo606, Jo618, Jo619, Jo624, Jo629 yrkandena 1--3, Jo632, Jo666,Jo669, Jo672, Jo679 yrkandena 13 och 14, Jo694 yrkande 22,A453 yrkande 9 och A470 yrkande 9.I anslutning till motion Jo216 om ett genresurscentrum förhortikulturell växtförädling vid Balsgård hänvisar utskottettill vad som anförts ovan om resurser för bl.a. forskning ombiologisk mångfald. Utskottet delar motionärens bedömning såtill vida att SLU:s institution för trädgårdsvetenskap iBalsgård bedriver en omfattande verksamhet som sammantagetinnebär ett betydande bidrag till höjningen av mervärdet hos degenetiska resurserna. Utskottet utgår från att verksamheten kanfylla en viktig funktion i det fortsatta utvecklings- ochuppföljningsarbetet inom ramen för den beslutade strategin förbiologisk mångfald. När det gäller frågor om lokaliseringen avresurser inom högskoleväsendet i form av forskartjänster ellerav medel för investeringar m.m. vill utskottet emellertidframhålla att regelmässigt avstår från att uttala sigi dessa ämnen med hänvisning till den ansvarsfördelning sområder på detta område (se t.ex. 1993/94:UbU5). Med det anfördaföreslår utskottet att motion Jo216 lämnas utan någon vidareåtgärd.I anslutning till motion Jo663 om utrotningshotade arterslivsmiljöer får utskottet anföra följande. Med anledning avriksdagens beslut om biotopskyddet har regeringen med stöd av21 § naturvårdslagen utfärdat föreskrifter inaturvårdsförordningen (SFS 1993:1086) som trätt i kraft den1 . Bestämmelserna är konstruerade så att detdirekt i förordningen anges att arbetsföretag som kan skadanaturmiljön inte får utföras inom sådana skyddsvärda biotopersom anges i bilaga 1 till förordningen. I bilagan anges sjuolika typer av biotoper, nämligen alléer, källor med omgivandevåtmark i jordbruksmark, odlingsrösen i jordbruksmark,pilevallar, småvatten och våtmarker i jordbruksmark, stenmurar ijordbruksmark och åkerholmar. Här föreligger således ettgenerellt och rikstäckande skydd för de angivna biotoperna.Vidare föreskrivs i olika paragrafer att skogsvårdsstyrelsenresp. får förbjuda arbetsföretag inom länet somkan skada naturmiljön inom sådana skyddsvärda biotoper som angesi bilaga 2 resp. i 19 c § förordningen. Utskottet utgår frånatt regeringen fullföljer beslutet om en strategi för biologiskmångfald med inriktning mot att åstadkomma ett successivt alltstarkare skydd för utrotningshotade arters livsmiljöer. Härvidmåste givetvis också berättigade krav på rättssäkerhet förenskilda markägare beaktas. Det bör tilläggas att frågor ombiotopskyddets rättsliga reglering också kan förväntas bliaktuella i samband med den aviserade propositionen om enmiljöbalk. Utskottet avstyrker motion Jo663 i den mån den intetillgodoses med det anförda.Vissa naturvårdsfrågor i övrigtI anslutning till motion Jo608 om åtgärder för att rensaÖsterlens sandstränder från ruttnande tång vill utskottetframhålla att frågan i första hand bör bedömas av regionala ochlokala myndigheter. Enligt 16 § hälsoskyddslagen skall kommunenägna särskild uppmärksamhet åt badanläggningar och strandbadm.m. Utskottet hänvisar också till den ovannämnda delegationenför miljöinriktad regionplanering i Skåne.Motion Jo626 tar upp problemen med allemansrätten ochturismen, och motionärerna föreslår ett pilotprojekt medavgifter för lägerplatser m.m. i och Dalsland.Utskottet erinrar om att frågor om allemansrätten utförligtbehandlats vid ett flertal tillfällen, senast i betänkandet1992/93:JoU3. I proposition 1993/94:117 om inkorporering avEuropakonventionen m.m. föreslås ett tillägg till 2 kap. 18 §regeringsformen att alla skall ha tillgång till allemansrättenoberoende av vad som i paragrafen föreskrivs om egendomsskyddet(se 1993/94:KU24). Vad särskilt gäller frågor omavgiftsbeläggning vill utskottet framhålla att det ankommer påvederbörande markägare att bedöma om det finns förutsättningaratt avgiftsbelägga olika typer av anläggningar m.m. i natureninom de ramar som rättspraxis anger. Rätten att ta ut avgifteller skyldigheten att betala avgift kan ej styras genom ettfristående uttalande från sida. Utskottet vill dock idetta sammanhang ifrågasätta kopplingen mellan å ena sidanallemansrätten och å andra sidan rätten att ta ut avgift för ettbeteende som orsakar skador på naturen eller andra olägenheteroch störningar som inte är försumbara. Den grundläggandeprincipen bör givetvis vara att allemansrätten utövas på ettsätt som inte vållar några olägenheter av detta slag. I desituationer då ett naturområde exploateras mer eller mindreyrkesmässigt, t.ex. genom att det arrangeras naturresor förgrupper av besökare, kan det ifrågasättas om begreppetallemansrätt över huvud taget är tillämpligt. När det gällermöjligheten att på offentligrättslig väg skydda naturen förslitage i sådana sammanhang bör också nämnas att år1991 fattade beslut om s.k. naturvårdsvakter med befogenhetersom anges i 36 a § naturvårdslagen (1990/91:JoU30,SFS 1991:641). Denna paragraf gäller dock endast naturområdenoch naturföremål som omfattas av förordnande enligtnaturvårdslagen, t.ex. naturreservat och naturvårdsområden.Enligt vad utskottet erfarit har ochLantbrukarnas gjort framställningar till regeringeni hithörande frågor, vilka bereds i Miljö- ochnaturresursdepartementet.Det kan tilläggas att frågor om allemansrätt ochavgiftsbeläggning uppmärksammats bl.a. av länsstyrelserna iVärmlands och . Enligt vad utskottet erfarit har debåda länsstyrelserna tillbaka drivit enförsöksverksamhet i samarbete med kommuner, researrangörer ochenskilda markägare. Verksamheten innefattar bl.a. ett system medfrivilliga avgifter för s.k. naturkort och ersättning tillmarkägare som åtar sig att anlägga och sköta rastplatser ellerliknande.Med det anförda bör motion Jo626 anses tillgodosedd. Motionenpåkallar ingen särskild åtgärd från sida.Frågor om reservatsbildningen på skogsmark m.m. behandladesdels i utskottets betänkande om en ny skogspolitik(1992/93:JoU15), dels i samband med årets budgetberedning(1993/94:JoU13 och 1993/94:JoU15). I samband medbudgetberedningen anordnade utskottet en utfrågning medrepresentanter för , , och . Utskotteterhöll därvid en utförlig redovisning av avtalet mellan statenoch i de delar som gäller skyddet för olikamarkkategorier och av det inventeringsarbete som pågår isyfte att ytterligare klarlägga skyddsbehovet för vissa områden.Utskottet avstyrker motionerna Jo635 och Jo642 yrkande 1 meddenna hänvisning.Yrkande 2 i motion Jo642 gäller inrättande av naturreservat påBromsvallsberget i , . Utskottet fårerinra om att frågor om inrättande av naturreservat ärförvaltningsärenden som i första instans endast kan beslutas avvederbörande länsstyrelse (7 § naturvårdslagen). Yrkandetavstyrks.I motion Jo694 yrkande 19 anförs att den framtidaförvaltningen av naturvårdsmarker ochfallrättigheter bör utredas. När det gäller marker av betydelseför naturvården hänvisar utskottet till vad som anförts ovan omsamarbetet mellan staten och . I anslutning tillsynpunkterna på vissa fallrättigheter erinrar utskottet om attstaten i samband med överföringen av verksamheten vid till aktiebolagsform undantog alla vattenområdenoch älvsträckor som skyddas enligt naturresurslagen (se1991/92:NU10). De förvaltas nu av . Det börframhållas att områdena oavsett ägande- och förvaltningsformåtnjuter lagfäst skydd så länge inte beslutar omändring av motsvarande bestämmelser i naturresurslagen.Motionsyrkandet påkallar således ingen åtgärd från riksdagenssida.Enligt motion Jo693 yrkande 3 bör dikningsförbudet i 19 h §naturvårdsförordningen omfatta även våtmarker i ,och kommuner. Utskottet hänvisar till vadsom anförts inledningsvis om ansvarsfördelningen mellanstatsmakterna i naturvårdsfrågor och erinrar om att i18 d § naturvårdslagen gett regeringen bemyndigande attförbjuda viss markavvattning inom områden där det är särskiltangeläget att våtmarkerna bevaras. De län, kommuner och områdensom regeringen med stöd av detta bemyndigande beslutat skyddaanges i bilaga 3 till naturvårdsförordningen (1993:1086).Enligt bilagan gäller skyddet hela med undantag avUlricehamns, och kommuner. Sammanlagtomfattar bilagan 13 län, 17 kommuner och 14 områden. mening kan av praktiska och principiellaskäl knappast gå in på en närmare bedömning av vilka våtmarkersom finns i de av motionärerna angivna kommunerna och vilketskyddsvärde som kan föreligga hos dessa våtmarker. Förtydlighetens skull bör framhållas att tillståndsplikten förmarkavvattning enligt 18 c § naturvårdslagen gäller i helalandet. Motionsyrkandet avstyrks.Två motioner, Jo523 och Jo610, tar upp behovet av lagstiftningför att begränsa spridningen av jättelokan (Heracleummantegazzianum).