bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Omfördelningeninnebär inte heller att kommunernas ansvar för vuxenutbildningen minskar.Trafikutskottets yttrande1994/95:TU2yBilaga 11Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet beslöt att bereda trafikutskottettillfälle att avge yttrande över proposition1994/95:25 jämte de motioner som kan komma att väckas med anledning av denna,såvitt propositionen och motionerna rör trafikutskottets beredningsområde.Regeringens förslagI proposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. föreslårregeringen under avsnittet 10.1.1 Anslagsfrågor m.m. att tillSysselsättningsskapande åtgärder inom Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde på tilläggsbudget till statsbudgeten för /95under sjätte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 2 (yrkande 14).Motioner som har väckts med anledning av propositionen inomtrafikutskottets beredningsområde1994/95:Fi1 av m.fl. (m) vari yrkas45. att avvisar regeringens förslag om att anvisa ettreservationsanslag om 2 till sysselsättningsskapandeåtgärder, m.m. inom verksamhetsområde påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95.1994/95:Fi2 av m.fl. (c) vari yrkas49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om formerna för utnyttjande av anvisade medel för regionalpolitiskainsatser.1994/95:Fi3 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att avslår regeringens förslag till ökade insatser förunderhållsåtgärder,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förlängning av genomförandetiden för investeringsprogrammet förvägar och järnvägar.1994/95:Fi5 av m.fl. (mp) vari yrkas33. att beslutar att det av regeringen föreslagna anslaget tillSysselsättningsskapande åtgärder inom Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde på tilläggsbudget till statsbudgeten för /95under sjätte huvudtiteln endast skall få användas till underhåll ochreinvesteringar, dock ej till investeringar.1994/95:Fi10 av m.fl. (c) vari yrkas7. att beträffande sysselsättningsinsatser påkommunikationsområdet begär att medlen anslås till länsvägnätet.Trafikutskottets ställningstagande1. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI propositionen redovisas regeringens syn på den ekonomiska politikensinriktning . På kommunikationsområdet bedömer regeringenatt det är möjligt att skapa ytterligare arbetstillfällen. Mot denna bakgrundföreslås att anvisas redan innevarande budgetår på ettsärskilt anslag för sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde. Medlen bör enligt propositionenanvändas till ökade underhålls- och reinvesteringsåtgärder på vägar ochjärnvägar. Detta innefattar bl.a. åtgärder för att förbättra miljön, t.ex.åtgärder mot trafikbuller. Medlen bör även kunna användas tilltidigareläggningar av investeringar inom andra delar av kommunikationssektorn.Sammantaget beräknas åtgärderna kunna skapa 5 000 arbetstillfällen. Det börenligt propositionen ankomma på regeringen att besluta om den närmaremedelsfördelningen.Två motionsyrkanden har väckts som avvisar regeringens anslagsförslag.Enligt motion Fi1 (m) yrkande 45 har under den borgerliga regeringsperiodensatsats avsevärda belopp för att höja infrastrukturens standard. Genom denpågående bolagiseringen av kan vidare eneffektivare medelsanvändning uppnås vilket frigör resurser för vägunderhåll.Det är därför enligt motionärerna inte angeläget att ytterligare medel anvisas.I motion Fi3 (fp) yrkande 14 erinras om att så sent som avvisade förslag av liknande innebörd. Förslaget kan därför enligt motionen intemotiveras av konjunkturskäl utan bör avvisas.Regeringens förslag har vidare föranlett tre motionsyrkanden som behandlarden närmare medelsanvändningen.I motion Fi2 (c) yrkande 49 framhålls att medlen främst bör gå tillbärighetshöjande åtgärder inom de eftersatta delarna av länsvägnätet.Liknande synpunkter framförs i motion Fi10 (c) yrkande 7. Motionärernaanser att insatserna på vägområdet i hög grad bör inriktas mot bärighetshöjandeåtgärder på de mest eftersatta delarna av vägnätet. Detta ger det bästaekonomiska utfallet som väsentligt fler arbetstillfällen över helalandet kan skapas.I motion Fi5 (mp) yrkande 33 framhålls att anslaget inte bör gå tillinvesteringar utan endast bör användas för underhåll och reinvesteringar.Därmed kan enligt motionärerna tidigareläggningar av investeringar isamhällsekonomiskt omotiverade vägprojekt förhindras.Trafikutskottet anser att insatser på kommunikationsområdet verksamt kanbidra till att åstadkomma ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning ochförbättrad miljö. Genom en välplanerad och välskött infrastruktur kan ocksåsåväl trafiksäkerheten som den regionala utvecklingen förbättras. Med dennautgångspunkt delar trafikutskottet regeringens uppfattning att ytterligareinsatser nu bör göras inom kommunikationsområdet för att skapa flerarbetstillfällen.Trafikutskottet konstaterar att regeringens riktlinjer förmedelsanvändningen i propositionen är allmänna. För budgetbehandlingär det väsentligt att regeringens förslag väl beskriver avseddmedelsanvändning. För att närmare kunna bedöma förslaget har utskottet frånKommunikationsdepartementet inhämtat vilka riktlinjer som avses gälla förmedelsförbrukningen. Enligt redovisningen planeras medlen fördelas på följandefem anslagsposter:1. Vägar; underhålls- och reinvesteringsåtgärder 900 mkr2. Bidrag till kommunerna för trafiksäkerhetsåtgärder 75 mkr3. Järnvägar; underhålls- och reinvesteringsåtgärder 675 mkr4. Bidrag till trafikhuvudmännen för generella åtgärderför att effektivisera tågtrafiken 300 mkr5. Investeringar inom luftfartssektorn 50 mkrSumma 2 000 mkrAv medlen under anslagsposten 1 avses avsättas förVallsundsbron. Resterande medel skall disponeras av försysselsättningsskapande åtgärder i enlighet med den nationellaväghållningsplanen.Medlen under anslagsposten 2 skall enligt riktlinjerna användas förtidigareläggning av sådana kommunala trafiksäkerhetsåtgärder som är iöverensstämmelse med trafiksäkerhetsprogrammet.Medlen under anslagsposten 3 är avsedda att inriktas mot åtgärder påhela det statliga järnvägsnätet. Utgångspunkten för insatserna skall varaBanverkets drift- och underhållsplan samt gällande investeringsplan för stom-och länsjärnvägarna.Medlen under anslagsposten 4 skall enligt riktlinjerna användas förgenerella sysselsättningsskapande åtgärder i syfte att åstadkomma ensammanhållen, effektiv och konkurrenskraftig tågtrafik som trafikhuvudmännenhelt eller delvis finansierar. Det kan t.ex. gälla anskaffning och ombyggnad avrullande materiel.Investeringarna inom luftfartsområdet, anslagsposten 5, avser bl.a.tidigareläggning av ombyggnads- och underhållsåtgärder i bansystem,markanläggningar såsom terminaler och hangarer, miljöåtgärder ochsäkerhetsåtgärder.Trafikutskottet har inget att erinra mot de riktlinjer för medelsfördelningensom beskrivits ovan. Utskottet har vid ett flertal tillfällen på senare årbetonat betydelsen av ökade insatser för drift och underhåll av trafikensinfrastruktur. Genom regeringens förslag om ökade underhållsinsatser förbättrasmöjligheterna att bibehålla det samlade väg- och järnvägskapitalet.Kommunikationsdepartementets förslag till medelsinriktning motverkar ocksåsärskilt de problem med bristande bärighet och framkomlighet på länsvägarna sompåtalas i motionerna Fi2 (c) och Fi10 (c).Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del att anvisar2 miljarder kronor för sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets område på tilläggsbudget för /95.Utskottet anser att medlen i huvudsak bör användas på det sätt som beskrivitsovan. Regeringen bör kunna göra vissa omfördelningar. Trafikutskottetförutsätter att regeringen redovisar för hur medlen använtsoch vilka sysselsättningseffekter de gett upphov till.Av det anförda följer att trafikutskottet anser att bör avslåmotionerna Fi1 (m) yrkande 45, Fi2 (c) yrkande 49 i denna del, Fi3 (fp) yrkande14, Fi5 (mp) yrkande 33 och Fi10 (c) yrkande 7. konstaterardock att syftet med motionerna Fi2 (c) yrkande 49 i denna del och Fi10 (c)yrkande 7 torde komma att tillgodoses i hög grad.2. Senareläggning av investeringsprogramRiksdagen beslutade om en långsiktig inriktning avinvesteringarna i trafikens infrastruktur (prop. 1992/93:176, bet. TU35, rskr.446). Beslutet innebar att väg- och järnvägsinvesteringar för totalt88 miljarder kronor skall genomföras . Investeringarskall göras i stomjärnvägar för , i riksvägar för40 miljarder kronor, i länstrafikanläggningar för och ibärighetshöjande åtgärder för . Härtill kommer 10 miljarderkronor för redan beslutade, men då ännu ej finansierade investeringar.För att uppnå utgiftsbesparingar föreslås i motion Fi3 (fp) att gällandeinvesteringsprogram för trafikens infrastruktur sträcks ut något i tiden.Enligt motionen kan en sådan senareläggning möjliggöra besparingar på ca0,för /96 och framtill . Den föreslagna senareläggningen föreslås i första hand gällagenomförandet av vissa väginvesteringar.Trafikutskottet kan konstatera att enligt den beslutsordning som gäller förinvesteringar i vägar och järnvägar och som lagts fast i stor politisk enighetfastställs ramanslag samt treåriga kostnadsramar. beslutadesålunda om storleken på ramanslagen för innevarande budgetår för såvälnyinvesteringar i stomjärnvägar, byggande av vägar som för byggande avlänstrafikanläggningar. Enligt den handläggningsordning som lagts fast förmedelstilldelningen kommer vidare med anledning av regeringensförslag budgetproposition att ta ställning till anslagstilldelningenför nästa budgetår.Trafikutskottet är inte berett att föregripa den kommandebudgetbehandlingen och ange nya riktlinjer för investeringsprogrammet ochanslagstilldelningen för nästa budgetår. Härav följer att finansutskottet böravstyrka motion Fi3 (fp) yrkande 15.Stockholm den 1 december 1994På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), UlricaMessing (s), (), (), (), HansStenberg (s), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtWiggo Komstedt (m), (), (), () och () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt sombörjar med "anser" och slutar med "hög grad" bort ha följandelydelse:Trafikutskottet kan konstatera att regeringens förslag är mycket kortfattatoch omöjliggör en rimlig budgetbehandling från sida. Depreciseringar som skett under utskottsbehandlingen om medelsanvändningen väckervidare en rad nya frågor. Införandet av helt nya statliga bidragssystem tilltågmateriel och för kommunala trafikåtgärder strider mot tidigaretrafikpolitiska och finanspolitiska principer och borde föregåtts av engrundlig prövning där även konsekvensanalyser utförts.Trafikutskottet vill i sammanhanget vidare påminna om att under denborgliga regeringsperioden har avsevärda resurser satsats för att höjastandarden på vägnät, bygga ut järnvägar och åtgärda tidigare årsförsummelser inom den fysiska infrastrukturen. Till detta kommer attkonjunkturuppgången förstärkts. Det är därför inte angeläget att nuanslå ytterligare medel för vägar och järnvägar.Av det anförda följer att trafikutskottet för sin del anser att riksdagenbör avslå regeringens förslag medan motionerna Fi1 (m) yrkande 45 och Fi3 (fp)yrkande 14 bör bifallas. Utskottets ställningstagande innebär vidare attmotionerna Fi2 (c) yrkande 49 i denna del, Fi5 (mp) yrkande 33 och Fi10 (c)yrkande 7 bör avslås.2. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtKarin () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnittet1. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt som börjar med"har" och slutar med "hög grad" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet delar regeringens uppfattning att böranvisas för sysselsättningsskapande åtgärder inom Kommunikationsdepartmentetsområde på tilläggsbudget för /95. förutsätterdock att medlen främst bör gå till bärighetshöjande åtgärder inom de eftersattadelarna av länsvägnätet. Detta ger det bästa ekonomiska utfallet somväsentligt fler arbetstillfällen över hela landet kan skapas.Vad trafikutskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna Fi2 (c)yrkande 49 i denna del och Fi10 (c) yrkande 7 bör bifallas, bör geregeringen till känna. Motionerna Fi1 (m) yrkande 45, Fi3 (fp) yrkande 14 ochFi5 (mp) yrkande 33 avstyrks.3. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet 1. Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt sombörjar med "har" och slutar med "hög grad" bort ha följandelydelse:Trafikutskottet anser att den föreslagna medelsfördelningen inte är ägnadatt främja en lämplig utveckling på det trafikpolitiska området. mening måste insatserna på kommunikationsområdet förändras såatt ett långsiktigt bärkraftigt och miljöanpassat trafiksystem kan uppnås.Detta betyder att inga extra anslagsmedel bör användas för investeringar ivägnätet, som exempelvis för , eller i flygplatssystemet. Medelbör i stället kunna användas för en angelägen upprustning och modernisering avbl.a. Därmed förbättras avsevärt möjligheterna att bibehållat.ex. nattågstrafiken på sträckan ----/delar regeringens uppfattning att böranvisas för sysselsättningsskapande åtgärder inom Kommunikationsdepartementetsområde på tilläggsbudget för /95 men förutsätter således enannan medelsanvändning.Vad trafikutskottet nu anfört, vilket innebär att syftet med motion Fi5(mp) yrkande 33 blir tillgodosett, bör ge regeringen till känna.Motionerna Fi1 (m) yrkande 45, Fi2 (c) yrkande 49 i denna del, Fi3 (fp) yrkande14 och Fi10 (c) yrkande 7 avstyrks.4. Senareläggning av investeringsprogramKenth Skårvik (fp) anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnittet2. Senareläggning av investeringsprogram som börjar med "kan"och slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse:Enligt trafikutskottets uppfattning måste statsfinanserna saneras för attåstadkomma tillväxt och bra levnadsvillkor för invånarna i landet. Detta kräveratt alla utgiftsområden granskas. anser mot denna bakgrund attdet är nödvändigt att pröva om genomförandet av det tioårigainvesteringsprogrammet för vägar och järnvägar bör förlängas. Enligt utskottetsmening bör regeringen överväga denna fråga i samband med beredningen av 1995års budgetproposition.Vad trafikutskottet nu anfört, vilket innebär att syftet med motion Fi3(fp) yrkande 15 blir tillgodosett, bör ge regeringen till känna.Näringsutskottets yttrande1994/95:NU3yBilaga 12Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälle att yttra sigöver proposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämtemotioner i de delar som berör resp. utskotts beredningsområde.NäringsutskottetPropositionenI propositionen redovisar regeringen sin syn på den ekonomiska politikensinriktning . Uppgiften för den ekonomiska politiken är nuatt sanera statsfinanserna i syfte att åstadkomma en varaktig och uthålligtillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet, anförs det.Förslag till riksdagsbeslut lämnas beträffande riktlinjer för den ekonomiskapolitiken samt inriktningen och omfattningen av redovisade besparingar ochinkomstförstärkningar. Vidare framläggs förslag till beslut inomSocialdepartementets, , ochArbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområden.Propositionen innehåller inte några förslag till riksdagsbeslut som direktrör näringsutskottets beredningsområde.MotionernaInledningI en av de nitton motioner som har väckts med anledning av propositionenfinns ett yrkande som avser näringsutskottets beredningsområde. Det är yrkande54 i partimotion 1994/95:Fi2 som gäller det statliga bankstödet.Näringsutskottet begränsar sitt yttrande till detta yrkande.MotionsyrkandetRiksdagen bör hos regeringen begära förslag om en återbetalningsplan förutgivet stöd till banksektorn, anförs det i nyssnämnda motion. Motionärernaanser att åtgärder bör vidtas så att kostnaderna för bankkrisen -- som sägs hauppstått som en följd av den socialdemokratiskt initierade inflations- ochspekulationsekonomin -- kan minimeras för skattebetalarna. Staten bör sålundase till att de ca som bankkrisen kostat i direkta bidragoch garantier återbetalas. Detta kan till en del ske genom att Nordbankenprivatiseras, säger motionärerna. De anser också att det bör prövas om enbankgarantiavgift kan införas, med innebörd att en särskild avgift tas ut påutestående garantier.I motionen erinras vidare om att fastighetsskatten för kommersiella lokaleravskaffades för att reducera kostnaderna för lokalinnehavarna och därmed minskarisken för konkurser. Dessa skulle annars ha drabbat bankerna i form avytterligare kreditförluster, påpekar motionärerna. De föreslår att det börprövas när skatten på kommersiella lokaler kan återinföras, vilket skulle kunnases som en del av återbetalningen av bankstödet till staten. Förutsättningenbör dock härvid vara att detta bedöms kunna ske utan att det leder till ettökat antal konkurser.Tidigare behandling, m.m.De frågor som tas upp i den aktuella motionen rörande återvinning avbankstödet har behandlats av näringsutskottet vid ett flertal tillfällen.Senast skedde detta i betänkande 1993/94:NU18 om bank- ochförsäkringsfrågor, då bl.a. regeringens skrivelse 1993/94:238 med redogörelseför vidtagna åtgärder för att stärka det finansiella systemet behandlades.Enligt Bankstödsnämndens senaste verksamhetsberättelse har totalt 65,3miljarder kronor utbetalats i bankstöd fram till . Densammantagna belastningen på statsbudgeten av bankstödet var vid denna tidpunkt60,, medan de totala åtagandena -- inkl. statliga garantier-- uppgick till 88,1 miljarder kronor.I samband med bankstödets införande betonades att stödet skulle utformas såatt det så långt som möjligt kunde återvinnas till staten (prop. 1992/93:135,bet. Detta har även kommit till direkt uttryck i lagen (1993:765) omstatligt stöd till banker och andra kreditinstitut. Enligt lagen (5 §) skallvidare en avgift tas ut för lämnade garantier, om inte särskilda skäl talar förannat. Regeringen och tillämpar dessa regler när avtal om stödsluts med enskilda banker.I regeringens tidigare nämnda skrivelse till sadesbeträffande framtida återvinning av bankstödet att en betydande del kan kommaatt återvinnas. Detta angavs kunna ske genom försäljning av statens aktier iNordbanken och genom försäljning av tillgångar som och Retrivaövertagit och förädlat. Viss återvinning sker också genom att staten erhållergarantiavgifter enligt avtal med några banker. Enligt uppgift frånBankstödsnämnden har ca erhållits i garantiavgifter per den30 , varav ca avser avgifter från . Dennabank erhöll dock från staten iförlusttäckning.Beträffande försäljning av Nordbanken kan noteras att regeringen hösten 1991erhöll bemyndigande av att sälja aktierna i (prop.1991/92:21, bet. I samband med att bankstödet inrättades i december 1992bemyndigades regeringen att besluta om avveckling av statligt ägande som kanuppkomma genom stödåtgärderna (prop. 1992/93:135, bet. verksamhetsberättelse har nämnden och Nordbanken enberedskap att påbörja arbetet med en privatisering när regeringen anser detvara lämpligt.När det gäller förslaget i motionen om att det bör prövas när skatten påkommersiella lokaler kan återinföras bör här erinras om att återinförande avdenna skatt ingår bland de förslag till finansiering av avgiften för Sverigesmedlemskap i som regeringen i ett pressmeddelande frånFinansdepartementet har aviserat om.Näringsutskottets ställningstagandeEnligt näringsutskottets uppfattning är det viktigt att så mycket som möjligtav bankstödet kan återvinnas till staten. Detta är väsentligt avstatsfinansiella skäl men också med hänsyn till tilltron till det sätt påvilket statsmakterna har hanterat bankkrisen.Det främsta sättet på vilket staten kan återvinna kostnader för bankstödet ärgenom försäljning av statens aktier i och genom försäljning avtillgångar hos och Retriva. har, som nämnts, bemyndigatregeringen att sälja statens aktier i . Detsamma gäller beträffandestatens ägande i och Retriva. Beredskapen inom ochNordbanken för att verkställa en försäljning av Nordbanken är god.Vad gäller förslaget i motion 1994/95:Fi2 (c) om införande av enbankgarantiavgift vill utskottet framhålla att den gällande lagen, som tidigarebeskrivits, föreskriver att en sådan avgift skall tas ut. Garantiavgifterna kandock endast beräknas utgöra ett mindre tillskott till återvinningen avbankstödet.Beträffande motionärernas förslag om återinförande av skatt på kommersiellalokaler noterar utskottet att ett sådant förslag ingår bland de tänkbarafinansieringskällor som regeringen presenterat för finansiering av EU-avgiften.Till denna fråga får därmed anledning att återkomma.Näringsutskottet delar sammanfattningsvis motionärernas åsikt att staten böreftersträva att återvinna så mycket som möjligt av bankstödet. Däremot anserutskottet inte att en begäran av om en återbetalningsplan skulle hanågon större effekt härvidlag. I stället är det, enligt näringsutskottetsmening, nödvändigt att regeringen i budgetpropositionen eller i annatsammanhang för redovisar de åtgärder som vidtagits och som planerasför återvinning av bankstödet. Med det anförda avstyrker näringsutskottetmotion /95:Fi2 (c) i berörd del.Stockholm den 1 december 1994På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Bo Finnkvist (s), Per (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningKerstin Warnerbring (c) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenNäringsutskottets ställningstagande -- som börjar med "" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1994/95:Fi2(c), att det nu är dags att mer aktivt verka för att en återvinning avkostnaderna för bankstödet kommer till stånd. Statsmakterna har visserligen,som redovisats i det föregående, i olika sammanhang gett uttryck för att såskall ske. Enligt näringsutskottets mening är detta dock inte tillräckligt,utan bör hos regeringen begära förslag om en återbetalningsplan.I en återbetalningsplan bör de tidigare nämnda delarna ingå. Det gällerförsäljning av statens aktier i , försäljning av tillgångar i Securumoch Retriva samt intäkter från garantiavgifter. Vidare bör prövas om skatten påkommersiella lokaler nu kan återinföras. Härvid måste hänsyn dock tas tillrisken för ett ökat antal konkurser.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1994/95:Fi2 (c) i berörddel.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1994/95:AU3yBilaga 13Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredaarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1994/95:25 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. och med anledning av den avgivnamotioner. behandlar i föreliggande yttrandepropositionens avsnitt 10 verksamhetsområde, m.m.i den del förslagen ligger inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde jämtemotioner på detta område.Arbetmarknadsutskottet yttrar sig i det följande överdels proposition 1994/95:25 avsnitt 10, yrkandena 1, 2, 4--6, 8, 9 och13,dels följande med anledning av proposition 25 väckta motioner1994/95:Fi1 av m.fl. (m) yrkandena 33, 34, 36, 37, 39--41 och 44,1994/95:Fi2 av m.fl. (c) yrkandena 4, 5, 48 och 49,1994/95:Fi3 av m.fl. (fp) yrkandena 12 och 13,1994/95:Fi4 av m.fl. (v) yrkandena 2, 5 och 26,1994/95:Fi5 av m.fl. (mp) yrkandena 27, 29 och 34,1994/95:Fi10 av m.fl. (c) yrkandena 1, 2, 4 och 5,1994/95:Fi11 av m.fl. (s),1994/95:Fi15 av ().Det arbetsmarknadspolitiska lägetI detta avsnitt redovisas uppgifter om det arbetmarknadspolitiska läget ioktober månad 1994 jämfört med . I fråga om jämförelser medtidigare år hänvisar utskottet till sina betänkanden /93:AU11, 1993/94:AU5och 1993/94:AU11.Arbetslösheten uppgick till 314 000 personer eller avarbetskraften jämfört med 363 000 personer (8,) enligtStatistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar ().