bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — beräffande regionalpolitiken i ett EU-perspektivatt med anledning av 1993/94:A57 yrkande 36 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,82. beträffande regionala åtgärder för utveckling och tillväxt /95att med bifall till motion 1993/94:A57 yrkande 29, med anledning avdels propositionen i motsvarande del,dels motionerna 1993/94:A57 yrkande 28 och 1993/94:A403, samt med avslagpå motionerna 1993/94:A52 yrkande 3, 1993/94:A56 yrkande 5 och 1993/94:A67yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,83. beträffande konsultinsatseratt med anledning av motion 1993/94:A57 yrkande 30 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,87. beträffande anslag till regionala utvecklingsinsatseratt med bifall till motion 1993/94:A57 yrkande 31, med anledning avdels propositionen i motsvarande del,dels motionerna 1993/94:A52 yrkande 10 och 1993/94:A56 yrkande 7 samt medavslag på motion 1993/94:A67 yrkande 12 till Regionala utvecklingsinsatserför /95 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå 1 ,91. beträffande anslag till Glesbygdsmyndighetenatt med bifall till motion 1993/94:A57 yrkande 33, med anledningdels av propositionen i motsvarande del,dels av motion 1993/94:A56 yrkande 9 samt med avslag på motion1993/94:A67 yrkande 14 till för /95under tionde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,92. beträffande anslag till Expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU)att med bifall till motion 1993/94:A57 yrkande 34 samt medanledning avdels propositionen i motsvarande deldels motion 1993/94:A56 yrkande 10 till Expertgruppen för forskning omregional utveckling (ERU) för /95 under tionde huvudtitelnanvisar ett ramanslag på ,100. beträffande åtgärder i län och regioneratt med anledning av motion 1993/94:N282 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1993/94:A54 yrkande 1, 1993/94:A58, 1993/94:A62, 1993/94:A65 imotsvarande del, 1993/94:A215 yrkandena 1 och 7, 1993/94:A219, 1993/94:A243,1993/94:A244, 1993/94:A401, 1993/94:A402, 1993/94:A405, 1993/94:A408 yrkandena1 och 3--5, 1993/94:A409, 1993/94:A410, 1993/94:A413 yrkandena 1--5 och 9,1993/94:A414 yrkande 1, 1993/94:A415, 1993/94:A416, 1993/94:A417 yrkandena1--3, 1993/94:A420 yrkande 2, 1993/94:A423, 1993/94:A425, 1993/94:A426,1993/94:A427, 1993/94:A431, 1993/94:A436 yrkandena 1--3, 1993/94:A441,1993/94:A442 yrkandena 1 och 2, 1993/94:A443 yrkandena 1--3, 1993/94:A446,1993/94:A447, 1993/94:A449 yrkandena 2, 4 och 5, 1993/94:A450 yrkandena 1, 8,11, 12 och 16, 1993/94:A452 yrkande 1, 1993/94:A453 yrkandena 1 och 3,1993/94:A455 yrkandena 1, 3 och 14, 1993/94:A456 yrkandena 1 och 2,1993/94:A457 yrkande 1, 1993/94:A463, 1993/94:A466 yrkandena 1 och 2,1993/94:A467 yrkande 3, 1993/94:A468 yrkande 1, 1993/94:A469 yrkandena 13, 14och 18, 1993/94:A470 yrkandena 1, 2, 4 och 10, 1993/94:Kr290 yrkande 3,1993/94:Kr510 yrkande 4, 1993/94:Ub665 yrkande 1 och 1993/94:N307 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.Särskilda yttrandenSärskilda yttranden1. Högskolornas roll för den regionala och nationella utvecklingen (mom. 6)(nyd) anför:Betydelsen av de små och medelstora högskolorna kan inte nog understrykas. Despelar en viktig roll inte bara för den nationella utvecklingen utan framförallt för den regionala. Generellt bör utbildningen och forskningen tillmätas enstörre vikt än när det gäller den ökade regionala konkurrenskraft somföljer av sådana verksamheter.2. Landsbygdsstöd till jordbruksföretag (mom. 29)() anför:Även jordbruksföretag i södra och kan ha englesbygdsproblematik som är lika kännbar som den är för jordbrukarna i de delarav landet som tidigare omfattats av det särskilda åtgärdsprogrammet förjordbruket i norra . Det kan således enligt min mening finnas skäl tillatt -- med restriktivitet -- utvidga möjligheten till landsbygdsstöd tilljordbruksföretag i glesbygdsområden i hela landet. I avvaktan på ett svensktställningstagande till medlemsskap i EU och till vad framtida villkor förjordbruket kan komma att innebära biträder jag emellertid nuarbetsmarknadsutskottets uppfattning.3. Anslag till (mom. 91)(nyd) anför:Enligt min uppfattning bör extra medel för myndighetens insatser förkvinnligt företagande vara obehövliga eftersom utskottet markerat vikten av attde regionala utvecklingsbolagen aktivt engagerar sig i insatser för att främjakvinnligt företagande.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter Av utskottet framlagda lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter.Bilaga 2Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 3 §§ lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter skall ha följande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslagKulturutskottets yttrande1993/94:KrU7yBilaga 3Bygder och regioner i utvecklingTill arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har beslutat bereda kulturutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1993/94:140 Bygder och regioner iutveckling jämte motioner i de delar propositionen och motionerna berörkulturutskottets beredningsområde.UtskottetVissa uppgifter om propositionens innehållI propositionen läggs fram förslag till mål för regionalpolitiken samtförslag och bedömningar beträffande inriktning och utformning av olika åtgärderpå området.Det överordnade målet för regionalpolitiken skall vara att öka den enskildesmöjligheter att fritt kunna välja arbete och bostadsort. Detta skallåstadkommas genom att regionalpolitiken skall bidra till att utvecklalivskraftiga regioner i alla delar av landet. Regionalpolitiken skall ocksååstadkomma en mer likvärdig ekonomisk, social och kulturell standard förlandets olika delar (avsnitt 5).I propositionen redovisas bl.a. riktlinjer som innebär att verksamheternainom en rad politikområden -- däribland turism och kultur -- måste utformas ochinriktas på sätt som är förenliga med målen för regionalpolitiken (avsnitt 6).En omfattande satsning på landsbygdsutveckling föreslås (avsnitt 7).Företagsinriktade åtgärder behandlas i avsnitt 8 i propositionen. Utskottethänvisar särskilt till att det föreslås att skall avsättasför att utveckla småföretag inom kulturvårdsområdet (avsnitt 8.7.4).Det regionala utvecklingsarbetet skall i ökad utsträckning utgå frånlångsiktiga strategier som arbetas fram av länsstyrelserna i samverkan medövriga aktörer i länen (avsnitt 9.2).Regionalpolitikens målRegeringen föreslår att det överordnade målet för regionalpolitiken skallvara att öka den enskildes möjligheter att fritt kunna välja arbete ochbostadsort. Detta uppnås genom att regionalpolitiken bidrar till att utvecklalivskraftiga regioner i alla delar av landet. Regionalpolitiken skall ocksåmedverka till en mer likvärdig ekonomisk, social och kulturell standard förlandets olika delar.Det ankommer inte på kulturutskottet att göra några allmänna bedömningarbeträffande frågan om hur målet för regionalpolitiken skall preciseras.Utskottet vill dock starkt understryka vikten av ett uttalande i propositionen(s. 29) som innehåller att det är en nödvändig förutsättning för att vårtkulturarv skall bevaras och utvecklas att möjligheten till arbete ochbosättning i glesbygden och på landsbygden upprätthålls.Vissa politikområden av särskild betydelse för den regionala utvecklingenAllmänna utgångspunkterRegeringen gör bedömningen att för att en önskvärd regional utveckling skallnås -- såväl i fråga om ökad ekonomisk tillväxt i hela landet som en jämnfördelning av välfärden -- verksamheterna inom en rad politikområden börutformas och inriktas på sätt som är förenliga med målen för regionalpolitiken(prop. s. 33). I särskilda avsnitt tas följande politikområden upp, nämligenUtbildning och forskning, Kommunikationer och transporter, Näringslivsfrågormed ett särskilt underavsnitt om turism samt Kultur.TurismUnder senare år har turismen kommit att spela en allt större roll både iSverige och i andra länder. Som framhålls i propositionen är turismen en avSveriges största näringsgrenar. beräknades sysselsättningen till ca80 000 helårsarbetstillfällen. Turismen är också av stor betydelse för denregionala utvecklingen i landet. I vissa regionalpolitiskt prioriterade områdenutgör turismen den dominerande näringen med god utvecklingspotential.Utskottet kan helt ansluta sig till vad som anförs i propositionen omturismens regionalpolitiska betydelse (se närmare härom s. 53). Särskilt inorra inland och på har turismen stor regionalpolitiskbetydelse. Det finns områden där turistnäringen är den helt dominerandeinkomstkällan.Utskottet delar också uppfattningen att turismen är en näring som lämpar sigväl för småskalighet. Inom landsbygdsturismen har många nya nischer vuxit framsom är av internationellt intresse och som visar vårt lands särprägel (prop. s.53).I juni förra året redovisade en slutrapport om skattereformens inverkanpå turistbranschen på vissa turistorter. har föreslagit bl.a. åtgärderför att komplettera och bygga ut den turistiska infrastrukturen i deregionalpolitiska stödområdena. Detta är åtgärder som den enskildenäringsidkaren inte har möjlighet att själv genomföra men där det samladeresultatet skulle leda till en mer attraktiv produkt och därmed till ökadeförtjänster för respektive turistområde. Åtgärderna kan t.ex. bestå i attliftsystem knyts ihop eller att bättre mottagnings- och informationssystemskapas. Utskottet delar regeringens uppfattning att inom ramen för demedel för regional utveckling som verket avses få disponera bör kunna lämnastöd till sådana åtgärder (prop. s. 54 och s. 154 f.). För turismen är, anserkulturutskottet, sådana samordningsinsatser av stor betydelse.Då det gäller av framställda förslag om behovet av kunskaps- ochkompetenshöjning i turistnäringen hänvisar utskottet till budgetpropositionensförslag rörande Styrelsen för Sverigebilden (bil. 13 s. 29) och till utskottetsnära förestående behandling av detta anslag och av ett antal motioner ituristfrågor (bet. 1993/94:KrU30). Utskottet vill här också nämna att utskotteti sitt betänkande om turismen kommer att behandla bl.a. frågor omlandsbygdsturismen.Utskottet anser att yrkande 18 i motion A56 (s) inte erfordrar någonriksdagens åtgärd, eftersom ett yrkande med samma syfte behandlas i nämndaturistbetänkande. Motionärerna vill att det skall skapas ett särskilt organ församordning och utveckling av turist- och rekreationspolitiken.KulturRegeringen gör bedömningen att insatser inom kulturområdet är en självklaroch betydelsefull del i det regionala utvecklingsarbetet. Regeringen villdärvid understryka att de insatser som med regionalpolitiska medel görs avlänsstyrelserna inom kulturområdet bör ske utifrån en långsiktig strategi ochvara samordnade med andra aktörer, främst då kommuner och landsting. Regeringenanser att det samarbete avseende de regionala kulturinsatserna som inlettsmellan , , och Riksantikvarieämbetetbör fortsätta (prop. s. 54).I propositionen berörs i korthet frågan om kulturen somlokaliseringsfaktor, en fråga som ofta diskuteras integrerat med frågan omkulturen som produktionsfaktor (s. 10). Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat dessa frågor (se främst bet. 1991/92:KrU18 s. 12 och bet.1993/94:KrU18 s. 15).Regeringen anför att kultur i olika former har stor betydelse för en regionslivskraft och utveckling och att ett rikt kulturliv och en levande kulturmiljöbidrar till att göra en plats attraktiv som bostadsort och kan påverkalokalisering av företag och möjligheten att rekrytera kvalificerad arbetskraft.En utveckling av kulturmiljöer och kulturminnen till attraktiva besöksmålmedför även att sysselsättningstillfällen skapas inom turistnäringen.Utskottet finner inte anledning till erinran mot de bedömningar som sålundaredovisats. Bedömningarna ger utskottet anledning att erinra om vad utskottetanförde i här aktuellt avseende då utskottet tog initiativet tillden parlamentariska utredning som arbetar under namnet (dir. 1993:24, som relativt utförligt redovisas i bet. 1993/94:KrU18).Utskottet uttalade sig bl.a. om behovet av överväganden om upprättandet avkulturella centrum utanför och anknöt därvid till frågan om kulturensbetydelse för växtkraft och dynamik nationellt och internationellt. Iutredningsdirektiven anförs bl.a. att många skäl talar för att kulturen är ensektor vars samhällsekonomiska betydelse successivt kommer att öka och attkulturens betydelse för sysselsättning och näringsliv bör beaktas iutredningsarbetet. avser att redovisa sitt arbete i slutet avår 1994.Till det sagda bör läggas följande. Utskottet har i de diskussioner somsålunda förts anfört bl.a. att det skulle vara av intresse att få till stånd endiskussion på området grundad på material som bygger på svenska förhållanden;diskussionen har hitintills främst byggt på en rapport -- (Ds 1991:22) Kulturensom lokaliseringsfaktor -- som grundar sig på undersökningar i har emellertid nu utarbetat en rapport, Kultur ochekonomi -- en litteraturöversikt, som utgör första delen i ett större projektoch som syftar till att bredda och fördjupa diskussionen om huruvida "kulturlönar sig". I rapporten framförs invändningar mot att motivera kulturpolitiskaåtgärder främst med hänvisning till ekonomisk lönsamhet som detunderstryks att man inte kan bortse från den viktiga roll som kulturen spelar imänniskors liv och för livsvillkoren i lokala samhällen. Utskottet utgår frånatt bl.a. med utgångspunkt i diskussionen i rapporten kommeratt närmare redovisa sin syn på kulturen som lokaliseringsfaktor och i sinaförslag beakta den bedömning utredningen gör i detta avseende.Utskottet anser att två motionsyrkanden som syftar till att framhållakulturens betydelse som lokaliseringsfaktor, nämligen yrkande 9 i motion A52(s) och yrkande 21 i motion A56 (s), får anses besvarade med det anförda.Utskottet vill nämna att även motionärerna bakom motion A65 (s) framhåller attkulturen är ett av de politikområden som har betydelse för regionalpolitikenoch dess effekter.Riksdagen beslutade att ge länsstyrelserna möjlighet att delta ifinansieringen av kultursatsningar med projektmedel ur anslaget förregionala utvecklingsinsatser. I yttrande till arbetsmarknadsutskottetredovisade kulturutskottet en positiv inställning till att en sådan möjlighetinfördes (yttr. 1989/90:KrU7y).Möjligheterna till kultursatsningar med projektmedel har utnyttjats ivarierande utsträckning. I propositionen anges att länsstyrelserna /92 anslog mellan och av projektmedlen förkulturändamål.Statens kulturråd och har tillsammans följt upp länsstyrelsernasprojektverksamhet inom området. I samarbete med ochGlesbygdsmyndigheten har de tagit initiativ till och utarbetat rapportenDrivfjäder -- eller fjäder i hatten? Länsstyrelsernas utvecklingsbidrag tillkultur (Rapport från 1993:4). Utskottet hänvisar tillrapporten och till vad som i propositionen (s. 55) anförs om innehållet i den.Utskottet har i olika sammanhang -- bl.a. vid studieresor i olika delar avlandet -- kunnat konstatera att det är av stor vikt att det finns friaprojektmedel för stimulans och utveckling av det regionala kulturlivet. Sammauppfattning om betydelsen av att det finns sådana medel kommer till uttryck iden ovan angivna rapporten. I denna framhålls också att det är nödvändigt meden strategi som även ger möjlighet till insatser för uppkommande angelägnabehov. Utskottet ansluter sig till denna bedömning och vill liksom regeringenunderstryka betydelsen av att kultursatsningar integreras i länets långsiktigaregionala utvecklingsarbete. Regeringen anför också att en nära samverkan medkulturområdets olika aktörer -- företrädare för såväl kulturliv somlandsting och kommuner -- är en förutsättning för att länsstyrelsernas insatserskall överensstämma med de kulturpolitiska prioriteringarna i övrigt. Utskottetvill tillägga att en sådan samverkan även är nödvändig av det skälet att i vartfall merparten av länsstyrelserna ännu inte torde ha haft möjlighet att skaffasig en djupare kompetens beträffande de delar av kultursektorn som inte beståri kulturmiljövård. Utskottet delar också regeringens uppfattning att deregionalpolitiska utvecklingsmedlen skall ha en tydlig regionalpolitiskinriktning och att medlen inte får ersätta annan finansiering.Utskottet anser liksom regeringen att det samarbete som ligger bakom den idet föregående nämnda rapporten bör fortsätta.Kulturutskottet har kunnat konstatera att det hos länsstyrelserna i allmänhetfinns ett stort intresse att ta till vara kulturen som ett medel för regionalutveckling. har utskottet kunnat konstatera att de stora skillnader ifråga om tilldelningen av utvecklingsmedel som finns mellan länsstyrelsernaoundvikligen leder till att vissa länsstyrelser inte har möjlighet att avdelamer än mycket begränsade resurser till kulturområdet. Denna omständighet fårdock enligt utskottets mening inte leda till att kultursatsningar heltprioriteras bort. Erfarenheterna visar att genom en samverkan med landsting,kommuner och andra aktörer på området kan även begränsade resurser i form avutvecklingsmedel från få en avgörande betydelse för om ettkulturprojekt skall komma till stånd.Enligt yrkande 29 i motion A56 (s) bör kulturen ges ökad vikt ilänsstyrelsernas regionalpolitiska planering.I enlighet med vad utskottet anfört i det föregående är det av vikt attlänsstyrelserna beaktar förefintliga möjligheter att använda projektmedel förkulturinsatser. Utskottet anser dock inte att det är erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Detta avstyrks.Stockholm den 26 april 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (),(), (nyd), (), BjörnKaaling (s), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Utbildningsutskottets yttrande1993/94:UbU4yRegionalpolitikenBilaga 4Till arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har berett utbildningsutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1993/94:140 Bygder och regioner iutveckling jämte motioner väckta med anledning av propositionen, såvitt avserutbildningsutskottets beredningsområde.De avsnitt i propositionen som berör utbildningsutskottets beredningsområdeär 6.2 Utbildning och forskning (s. 36--42) samt anslaget C 6. Särskildaregionalpolitiska infrastrukturåtgärder (s. 180--182).Med anledning av propositionen har väckts ett antal motioner som rörutbildning inom det offentliga utbildningsväsendet samt forskning inomuniversitet och högskolor. yttrar sig i det följande övermotionerna 1993/94:A48 (m), 1993/94:A52 (s) yrkandena 4 och 5, 1993/94:A54 (s)yrkande 4, 1993/94:A56 (s) yrkande 20, 1993/94:A57 (v) yrkandena 5 och 35 samt1993/94:A60 (s).Regeringen gör i propositionen bedömningen att de mindre och medelstorahögskolorna spelar en viktig roll för regionernas och därmed hela landetsutveckling. För att förbättra möjligheterna för sådana högskolor i deregionalpolitiskt prioriterade områdena att utveckla och fördjupa specifikakompetensområden avser regeringen att anslå högst uranslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder som enengångsåtgärd. Medlen skall användas för utvecklingsverksamhet.Vidare avser regeringen att ur samma anslag som en engångsinsats anslå högst10 för att stimulera kommunerna i stödområdena att inomgymnasieskolan och komvux utveckla utbildningar där bygdens särskildaförutsättningar och det lokala näringslivets kompetens kan tas till vara.Regeringen är också beredd att till tillföra medel förforskning med inriktning på glesbygdens geografi med dess ekonomisk-geografiskaoch sociala struktur. Också detta avses ske under anslaget C 6.Behov av ökade utbildningssatsningarSocialdemokraterna anför i motion 1993/94:A56 (s) yrkande 20 att desatsningar som partiet föreslagit i en annan motion (1993/94:Ub906) skulle varamycket betydelsefulla för den regionala utvecklingen. De avsedda satsningarnagäller platser för 4 000 elever i ett tredje gymnasieår, 12 000 fler platser ikomvux, 4 500 fler platser i högskolan, 2 000 fler platser i folkbildningenoch 10 000 fler platser i arbetsmarknadsutbildning. Motionärerna anser detvärdefullt att regeringen vill ställa till förfogande förutvecklingsverksamhet vid vissa mindre och medelstora högskolor, men enligtderas mening borde det ha skett en ordentlig planering och borde hablivit informerad om fördelningen. När det gäller regeringens förslag om 10miljoner kronor för vissa utvecklingsinsatser i gymnasieskolan och komvux anförsamma motionärer att de väl inser värdet av att utveckla utbildningar med dennainriktning, men att de finner det anmärkningsvärt att regeringen genom dettahandlande frångår den princip som gäller för tilldelning av statliga medeltill reguljär skolverksamhet.I motion 1993/94:A52 (s) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om behovet avfler platser i grundläggande högskoleutbildning vid 1993/94:A48 (m) tar upp behovet av att tillföra Högskolan iTrollhättan/medel för fortbildning och vidareutbildning av teknikeroch ingenjörer i samt för distansutbildning riktad främst tillDalsland och norra/mellersta Bohuslän.Utskottet har behandlat de i motion 1993/94:A56 nämnda förslagen omutbildningssatsningar inom skolväsendet och högskolan i betänkandet1993/94:UbU8 som godkänts av (rskr. Där har utskottetockså tagit ställning till anslagen under åttonde huvudtiteln tillgrundläggande högskoleutbildning vid olika högskolor, bl.a. vid dem i Karlstadoch /. Utskottet utgår från att dessa högskolor kan komma ifråga för att få del av de som regeringen i förevarandeproposition vill ställa till förfogande. Det är dock inte rimligt att riksdagenpå förhand binder regeringens fördelning av dessa medel.Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottet attarbetsmarknadsutskottet bör avstyrka motionerna 1993/94:A48 och 1993/94:A52yrkande 5. Även motion 1993/94:A56 yrkande 20 bör enligt utbildningsutskottetsmening avstyrkas av arbetsmarknadsutskottet.Medel för utvecklingsverksamhet vid mindre och medelstora högskolorTermen mindre och medelstora högskolor används om högskolorna i ,/, /, , , ,/, , , , /,och samt och . Den 1 juli 1994övergår i stiftelseform och är därmed inte längre enstatlig högskola.Vid de mindre och medelstora högskolorna bedrivs grundutbildning men inteforskarutbildning. Dessa högskolor har egna anslag på statsbudgeten (åttondehuvudtiteln) för grundläggande utbildning, men inte såsom universiteten ochfackhögskolorna egna anslag för forskning och forskarutbildning. Med uttrycketfasta forskningsresurser brukar menas ett anslag av det sistnämnda slaget.Lärarna vid de mindre och medelstora högskolorna bedriver emellertidforskning med medel ur flera olika anslag under åttonde huvudtiteln.De lärare som avlagt doktorsexamen eller har motsvarande kompetens tillhörresp. fakultet vid ett universitet eller en fackhögskola. Liksom lärarna viduniversitetet eller fackhögskolan kan de beviljas medel för forskning ur dens.k. rörliga resursen inom fakultetens del av anslaget till forskning ochforskarutbildning (fakultetsanslaget). Den rörliga resursens storlek bestäms avstyrelsen för eller /95 finns under åttonde huvudtiteln anslaget C 45. Vissasärskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. En anslagspost därunderheter Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål och inrymmer bl.a. drygt60 för forskarutbildning av sådana lärare vid universitet ochhögskolor som inte har avlagt doktorsexamen. Motsvarande belopp finnsinnevarande budgetår anvisat under anslaget E 13. Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål. Det har ännu inte fördelats av regeringen.Vidare finns under åttonde huvudtiteln anslaget Forskningsstödjande åtgärdervid mindre och medelstora högskolor. Det har /95 beteckningen C47 och omfattar . Knappt hälften av anslagsbeloppet är fördelatpå en anslagspost för var och en av de mindre och medelstora högskolorna samtIdrottshögskolan i .