bet · GH01UbU17 · 1994-04-21 00:00:00 — För elev som inte uppnått kravnivån för godkändbör detta framgå av betygsdokumentet genom beteckningen (x)samt ett omdöme, som beskriver elevens kunskapsutveckling iämnet/ämnesgruppen.I motion 1993/94:Ub365 (nyd) yrkande 3 framhålls attbetygssystemet i skolan behöver konkretiseras. Betygen skall,enligt motionärerna, vara ett feedback-instrument för elevenoch skall inte vara avsedda som ett urvalsinstrument för högrestudier. Betyg skall vidare ges redan under tidig skolålder.Utöver de ämnesriktade betygen skall eleven få en kort verbalbeskrivning. Motionärerna vill också införa betyg i ordning ochuppförande.Riksdagen beslutade om ett nyttbetygssystem (bet. 1993/94:UbU1 s. 46 f.) varvid motioner medmotsvarande innehåll avstyrktes. Utskottet anser att beslutetom betygssystemets utformning bör ligga fast. Med hänvisninghärtill avstyrks motionerna 1993/94:Ub905 yrkande 25 och1993/94:Ub365 yrkande 3.Frågan om det nationella provsystemet tas upp i motion1993/94:Ub905 (s) yrkande 26. Motionärerna menar att ämnesprovi årskurs 5 inte skall användas som underlag för betygsättningutan för att bedöma om skolor, klasser och elever nått enrimlig kunskapsnivå. Det finns skäl att behandla resultat frånsådana nationella prov med stor försiktighet.Utskottet har behandlat och avstyrkt en motion medmotsvarande innehåll under innevarande (bet.1993/94:UbU1 s. 54) och har med godkännande av vadutskottet anfört beslutat om utformningen av det nationellaprovsystemet. Utskottet finner inte skäl att redan nu ställasig bakom en förändring av detta. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.I motion 1993/94:Ub351 (kds) framförs vikten av atterforderlig uppföljning görs så att alla barn uppnårtillfredsställande basfärdigheter (yrkande 1). En inteobetydlig del av eleverna lämnar med dåligabaskunskaper i läsning, skrivning och matematik. I samma motionanförs vidare att alla elever med särskilda behov av stöd,t.ex. elever med inlärningssvårigheter, bör ges erforderligtstöd och att föräldrarna bör ges goda möjligheter att delta iplaneringen för att underlätta för dessa barn (yrkande 3).Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Utskottet har i samband med behandlingen av förslaget tillläroplan för berört dels frågan om skolansmöjligheter att kontrollera elevernas kunskaper (bet.1993/94:UbU1 s. 53 f.), dels skolans ansvar för elever medsärskilda behov (s. 36). Utskottet erinrade därvid omskollagens och grundskoleförordningens bestämmelser härom samtom tydliga resultatansvar. Utskottet framhöllvidare att alla lärare kontinuerligt skall följa varje elevskunskapsutveckling så att eventuella problem uppdagas så tidigtsom möjligt. Därmed kan också extra åtgärder sättas in tidigtså att alla elever når de kunskapsmål som föreskrivs i läroplanoch kursplaner för . Det är skolhuvudmannen som hardet yttersta ansvaret för att dessa särskilda åtgärder kommertill stånd för elever med otillräckliga kunskaper.Regeringen slår i den fastställda läroplanen förgrundskolan fast att en likvärdig utbildning inte innebär attundervisningen skall utformas på samma sätt överallt eller attskolans resurser skall fördelas lika. Hänsyn skall tas tillelevers olika förutsättningar och behov, och skolan har ettsärskilt ansvar för de elever som av olika anledningar harsvårigheter att nå målen för utbildningen (Lpo 94 s. 6). I denutvecklingsplan för skolväsendet som regeringen nyligenredovisat för (skr. 1993/94:183) sägs bl.a. atttendenserna till att elever som behöver stöd inte får detta itillräcklig omfattning bör ägnas stor uppmärksamhet . Regeringen redovisar i skrivelsenockså att såväl som förhandikappfrågor visat på att en alltför administrativtrationell resurshantering och schablonmässig fördelning avresurser i kommunerna innebär risker för likvärdigheten.Utskottet erinrar om att i sin fördjupadeanslagsframställning för åren 1994/95--1996/97 Verksamhet ochinriktning (s. 18) framhållit att verket gjortrelativt omfattande insatser för elever med behov av särskiltstöd, bl.a. för elever med annat hemspråk än svenska och förelever med läs- och skrivsvårigheter. Under innevarandebudgetår analyseras erfarenheterna av dessa och andra insatsersom grund för verkets vidare planering av insatser påifrågavarande område.Utskottet utgår alltjämt från att alla elever erhåller denutbildning de har rätt till och att de därvid åtnjuter det stödde behöver för att uppnå uppställda mål. Härvid är skolansmöjligheter att kontrollera elevernas kunskaper ett viktigtinstrument. Utskottet finner det också angeläget att i dettasammanhang peka på ansvar att verka för att givnamål och riktlinjer uppfylls. Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att någon särskilda åtgärd medanledning av motion 1993/94:Ub351 yrkandena 1 och 3 inte ärpåkallad, varför yrkandena avstyrks.2. Gymnasieskolans läroplanI motion 1993/94:Ub335 (s) framhålls att det finns anledningatt slå vakt om den kommunala vuxenutbildningen. Framförallt har komvux en identitet som utbildningsform för vuxna.Samverkan mellan gymnasieskolan och komvux får, enligtmotionären, inte gå ut över vare sig ungdomars eller vuxnasmöjligheter till studier på bästa möjliga villkor. I ställetbör man söka förbättra utbildningsmöjligheterna för både deunga och de vuxna. Detta syfte nås bäst, menar motionären, medskilda läroplaner för gymnasieskola och komvux.Utskottet behandlade och avstyrkte ett likartatmotionsyrkande (bet. 1993/94:UbU2 s. 11 f.).Utskottet framhöll därvid den svenska kommunalavuxenutbildningens unika ställning, sedd i internationelltperspektiv. Utskottet anser alltjämt att det är viktigt attbevara den särskilda kompetens och prägel som komvux har genomatt vara en speciell utbildningsform för vuxna, inte minstkvinnor. Särskilt viktig är komvux kompensatoriska uppgift,dvs. att ge möjlighet för vuxna människor med begränsadutbildning att komplettera och uppdatera denna. I den nyaläroplanen för de frivilliga skolformerna finns komvux särartoch skillnader mellan dess förutsättningar och gymnasieskolansuttryckta. Utskottet instämmer i syftet med motionen såsom detframgår av yrkandet. Enligt utskottets mening är dettillgodosett med vad som sägs i läroplanen om de mål som ärspecifika för komvux. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen.I motion 1993/94:Ub348 (fp) förordas flexiblaregymnasiestudier i form av en s.k. gymnasiebank, dvs. en rättför alla elever att disponera sina tre gymnasieår efter enindividuell modell, t.ex. med förvärvsarbete insprängt istudierna (yrkande 1). En program- och nivåanpassning avkärnämnen förordas av motionärerna för att ta hänsyn till attmånga tonåringar har perioder av bristande studiemotivation(yrkande 2). Motionärerna framhåller slutligen att deindividuella programmen bör användas som en aktiv, strategiskresurs och de får inte riskera att få stämpeln av program förelever som misslyckats (yrkande 3).Utskottet avstyrkte likartade motioner (bet. 1993/94:UbU2 s. 21 f.) med hänvisning till attnationella, specialutformade och individuella program skallfinnas kvar. De beslutade förändringarna inom gymnasieskolaninnebär ökat utrymme för att lokalt organisera utbildningen påolika sätt och att det blir lättare att anpassa studietidentill olika elevers förutsättningar. Utskottet vill understrykavikten av att ett fortsatt pedagogiskt utvecklingsarbete inomgymnasieskolan äger rum. Utskottet erinrar om att iett tillkännagivande till regeringen i samband medbehandlingen av läroplanerna begärde att en parlamentariskkommitté borde tillsättas för att följa utvecklingsarbetet igymnasieskolan. Det är enligt utskottets mening naturligt attde synpunkter som anförs i motionen beaktas iuppföljningsarbetet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1993/94:Ub348.Svenska som andraspråk tas upp i motion 1993/94:Ub905yrkande 34. Det bör, menar motionärerna, vara obligatoriskt attanordna undervisning i svenska som andraspråk för de elever somhar behov härav. Det faktum att många gymnasieelever måstetillägna sig svenska som ett främmande språk förutsätter attsvenska kan studeras utifrån en egen metodik med egen kursplanoch lärare utbildade för svenska som andraspråk.Utskottet har tidigare under innevarande utförligtbehandlat motionsledes framlagda förslag som i huvudsaköverensstämmer med det förevarande motionsyrkandet (bet.1993/94:UbU2 s. 39 f.). Utskottet vill än en gång framhålla attdet är mycket angeläget att elever med annat modersmål änsvenska under sin gymnasietid får en undervisning som ger demlika goda förutsättningar som övriga elever att klara såvälgymnasie- som högskolestudier. Utskottet hänvisar till vadutskottet anförde , men vill i sammanhanget strykaunder att målet för invandrares undervisning i svenska enligtutskottets mening skall sättas lika högt som för svenskaelevers. Det är ett viktigt ansvar för kommunerna att anordnaundervisningen för olika elevgrupper på det sätt som bästhjälper eleverna att nå målet. Frågan om obligatorium förskolan resp. för eleven har reglerats av regeringen iförordning. Liksom ser utskottet ingen anledning förriksdagen att ändra på det förhållandet.Skolverket har fått i uppdrag av regeringen att utarbetakommentar- och referensmaterial om undervisning i svenska somandraspråk. Utskottet har erfarit att materialet, som utarbetasi samråd med företrädare för lärarutbildningen, beräknasföreligga senast den 1 oktober 1994.Utskottet finner inte anledning att frångå riksdagenstidigare ställningstagande i frågan och avstyrker därmedmotionsyrkandet.En utbyggd studie- och yrkesorientering i gymnasieskolanbegärs i motion 1993/94:Ub903 (v) yrkande 3. Motivet är attden sociala snedrekryteringen måste minska. Barn från lägresocialgrupper har svårare att få information om högreutbildning varför studievägledarna på gymnasiet aktivt bör geråd till teoretiskt begåvade elever att fortsätta till högrestudier, i stället för att endast informera om möjligheten,menar motionärerna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att studie- ochyrkesorientering (SYO) är en viktig angelägenhet även pågymnasienivå och att studievägledarna har en betydelsfull rollatt fylla. Utskottet vill peka på att enligt den nya läroplanen(Lpf 94 s. 36) har rektor ansvaret för att SYO-verksamhetenorganiseras så att eleverna får vägledning inför de olika valsom skolan erbjuder, och inför val av fortsatt utbildning ochyrke. Det bör enligt utskottet vara naturligt att såvälskolledning och lärare som SYO-personal uppmuntrarstudiebegåvade elever till fortsatta högre studier, inte minstde elever som saknar sådant stöd från hemmet. Utskottet harnoterat att enligt sin fördjupadeanslagsframställning för treårsperioden, Verksamhet ochinriktning (s. 18), avser att göra riktade insatser beträffandekompetensutveckling av anställda t.ex. vad gällerSYO-verksamheten. Utskottet vill också påminna om att den avregeringen tillkallade arbetsgruppen om Kvinnligt och manligt iskolan enligt sina direktiv har att uppmärksamma barns ochungdomars olika bakgrund och sociala situation samt skolansmöjligheter att undervisa och stimulera eleverna på deras egnavillkor.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1993/94:Ub903yrkande 3.Ett nytt lärlingssystem bör införas hävdas det i motion1993/94:Ub365 (nyd) yrkande 14, eftersom dagens lärlingssystemfungerar dåligt. För att få till stånd ett sådant nyttlärlingssystem begärs i en annan motion, 1993/94:Ub364 (nyd),en snabbutredning härom (yrkande 3), och utredningen skallockså undersöka hur skollagen kan ändras så att ett företag kanha en lärling utan att ett anställningsförhållande enligt lagenom anställningsskydd uppstår (yrkande 4). Utredningen bör ävenlämna förslag på ett särskilt yrkesträningskontrakt mellanarbetsgivaren och eleven där det framgår syfte, träningensbörjan och slut, antal träningstimmar per dag, löne- ochanställningsförmåner samt under vilka villkor kontraktet kanbrytas (yrkande 5).Utskottet konstaterar att en lärlingsutbildning inom ramenför gymnasieskolans individuella program infördes genomriksdagsbeslut (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr.311). Lärlingsutbildningen innebär en kombination av sådanyrkesutbildning som sker i ett företags regi, inom ramen förett anställningsförhållande, och studier av vissa ämnen igymnasieskolan. Utbildningen har sålunda ett delathuvudmannaskap. Lärlingarnas anställningsförhållande under dentid de är i företagen är en fråga för parterna påarbetsmarknaden att komma överens om.Vid föregående avstyrkte utskottet en motion medmotsvarande begäran om en förändrad lärlingsutbildning (bet.1992/93:UbU3y s. 5) med hänvisning till att den nuvarandelärlingsutbildningen ger möjligheter att utforma en vissyrkesutbildning på ett flexibelt sätt och anpassa den tillsåväl den enskilda lärlingen som företaget och till lokalaförutsättningar. Utskottet erinrar också om att det nu finnsmöjlighet att inom ramen för de nationella programmenarbetsplatsförlägga utbildning samt möjlighet att lägga utundervisning på entreprenad. Slutligen finns möjlighet att gemotsvarande utbildning i fristående gymnasieskola.Med hänvisning till vad som anförts om den gymnasialautbildningens flexibilitet och variationsrikedom anserutskottet att det saknas skäl att föreslå någon förändring idet nuvarande lärlingssystemet. Utskottet avstyrker därförsamtliga motionsyrkanden avseende ett nytt lärlingssystem.I en motion, 1993/94:Ub365 (nyd) yrkande 13, uttalas att manaktivt skall stödja och uppmuntra återuppbyggnaden avföretagsdrivna industriskolor. Motionärerna begär därföratt regeringen ger i uppdrag att, tillsammans medSveriges verkstadsindustrier, lämna förslag om en sådanåteruppbyggnad. I en annan motion, 1993/94:Ub364 (nyd), hävdarmotionärerna att företag och skolor skall stimuleras genominformation och praktisk vägledning att genomföra liknandeprojekt som genomförts av industrigymnasium iSödertälje, i och (yrkande 1).Förutsättning måste skapas för att dessa projekt avindustriskolor snabbt kan sätta i gång. Sådana lärlingssystemdär ungdomar får sin utbildning i företagen ger sysselsättningoch kvalificerat arbete i industrin, heter det i motionen(yrkande 2).Utskottet har just pekat på flexibiliteten när det gäller attanordna de gymnasiala utbildningarna. Statsmakterna bör kunnautgå från att såväl skolhuvudmännen som industrin utnyttjarsina anläggningstillgångar på ett sätt som gör det möjligt attutbilda kvalificerad arbetskraft.I sammanhanget vill utskottet erinra om att regeringen iårets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 9 s. 4)uppmärksammat de initiativ till samarbete mellan gymnasieskolaoch näringsliv som motionärerna pekar på. I propositionen sägsatt det är viktigt att skapa en bred samverkan mellangymnasieskola, den högre utbildningen och yrkeslivet i syfteatt åstadkomma en högkvalitativ, relevant och integreradutbildning. Regeringen anför att stor vikt fästs vid dessainitiativ. påpekas att det i ett gränssnitt mellangymnasieskolan och den högre utbildningen finns ett antalutbildningsvägar som inte fullt går att hänföra till vare siggymnasieutbildning eller högre utbildning. är detviktigt att det skapas utrymme för en mellannivå mellan dentreåriga gymnasieskolan och den rena universitetsutbildningen.Regeringen har i proposition 1993/94:177 Utbildning ochforskning. Kvalitet och konkurrenskraft, vilken nyligenremitterats till utskottet, föreslagit att den eftergymnasialayrkesutbildningen ges nya former genom att teoretisk utbildningstimuleras tillsammans med yrkespraktik. Regeringen avser atttillsätta en särskild utredare för att utreda de närmareformerna för den nya utbildningsstrukturen.Utskottet vill understryka vikten av att kontakter mellanarbetsliv och gymnasieskola ytterligare utvecklas. Detta medfören positiv utveckling för utbildningar som förenar såvälpraktisk som teoretisk kompetens.Mot bakgrund av vad som ovan anförts om det pågående arbetetinom är utskottet inte berett att nu föreslåatt en särskild utredning tillsätts med av motionärerna angivetsyfte. Utskottet avstyrker därmed motionerna 1993/94:Ub364yrkandena 1 och 2 och 1993/94:Ub365 yrkande 13.I två motioner föreslås att utbildning med inriktning påföretagande inrättas. Enligt motion 1993/94:Ub309 (c) bör detutarbetas kursplaner i företagande, och påbyggnadsutbildninginom komvux bör startas på liknande sätt som ett antalgymnasieskolor redan startat. I motion 1993/94:Ub343 (kds)framhålls att grunden för ett mer företagsamt samhälle måsteläggas redan i grund- och gymnasieskolan. Ytterligare ettnationellt program bör inrättas med inriktning mot företagandepå gymnasial nivå, hävdar motionärerna.Utskottet erinrar om att den reformerade gymnasieskolan, somnu håller på att införas, ger betydligt större utrymme förflexibla lösningar än den gamla gymnasieskolans system medlinjer och specialkurser. Strukturen med program, grenar ochvalbara kurser och med timplanelagt utrymme för individuellaval innebär större möjligheter än tidigare för gymnasieelevernaatt anpassa sin utbildning efter egna önskemål. Systemet medindividuella och specialutformade program gör det möjligt atterbjuda ämneskombinationer utöver dem som förekommer inom denationella programmen. Utskottet konstaterar att härmed gesenskilda skolor tillfälle att skapa en egen profil som t.ex.kan inriktas mot företagande. Med det anförda avstyrksmotionerna.Vad gäller utvecklingsarbetet inom gymnasieskolanframhålls i motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 32 vikten av attdetta arbete fortsätter längs olika vägar där kursutformningenkan vara en modell. Genom lokalt förnyelsearbete kanerfarenheter vinnas till stöd för en analys avförutsättningarna för mer kursutformade gymnasieskolor.Utskottet instämmer i vad i motionen anförs om vikten av ettfortsatt utvecklingsarbete. De möjligheter till en merkursutformad gymnasieskola som beslut i höstasmedför bör, som utskottet ser det, stimulera till ett fortsattlokalt förnyelsearbete. Något uttalande av på denpunkten anser utskottet inte påkallat. Utskottet avstyrker meddet anförda motion 1993/94:Ub905 yrkande 32.Enligt motion 1993/94:A455 (fp) yrkande 4 bör det nyaprogramgymnasiet utvärderas, dels vad gäller den teoretiskadelen av utbildningarna och dess betydelse för den lokala ochnationella utvecklingen, dels vad gäller avhoppen frångymnasieskolan mot bakgrund av att alla ungdomar inte vill läsai tre år.Utskottet erinrar om att i etttillkännagivande till regeringen begärt att en parlamentariskkommitté bör tillsättas för att följa utvecklingsarbetet igymnasieskolan (bet. 1993/94:UbU2 s. 23 och 45, rskr. 93).Utskottet har erfarit att arbete pågår inomregeringskansliet med tillsättandet av denna kommitté. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1993/94:A455 yrkande 4.I motion 1993/94:Ub312 (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om införande av nationella prov i franska ochtyska i gymnasiet. Utan nationella prov i dessa ämnen finnsrisk för att kunskaperna sjunker och risk atttrovärdighetsproblem uppstår för svensk språkutbildning, hävdarmotionärerna.Utskottet erinrar om att regeringen i sitt förslag om nyläroplan för det frivilliga skolväsendet berörde frågan omnationella prov (prop. 1992/93:250 s. 65). finnsobligatoriska centrala prov i gymnasieskolan och komvux iföljande ämnen, nämligen matematik, svenska, engelska och fysiksamt i gymnasieskolan dessutom i tyska, franska och kemi. Detborde, enligt propositionen, ankomma på regeringen att beslutaom omfattningen av de nationella proven. Regeringen avser attsenare besluta om uppdrag till i detta hänseende.Riksdagen har inte haft något att erinra häremot. Huruvidanationella prov skall finnas i franska och tyska även ifortsättningen är en fråga som får avgöras av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1993/94:Ub312.3. Gemensamma frågorArbetssätt m.m.Frågan om arbetssättet inom skolan har väcks i två motioner.Vikten av ett demokratiskt och elevaktivt arbetssätt framförs imotion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 20. Ett elevaktivt ochundersökande arbetssätt ökar förmågan att ifrågasätta ochanalysera, menar motionärerna, och ett demokratiskt arbetssättstärker elevens inflytande. I en annan motion,1993/94:Ub348 (fp) yrkande 4, framhålls likaledes vikten av ettstärkt elevinflytande. Eleven är viktigast och skolan skallformas efter elevens val och önskemål. Detta fordrar dock atteleven lär sig mer om självständig studieteknik, hävdarmotionärerna.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Skollagstiftningen och läroplanen betonar vikten av attundervisningen skall bedrivas i demokratiska arbetsformer ochutveckla elevernas förmåga och vilja att aktivt delta isamhällslivet. Elevernas möjligheter att utöva inflytande påundervisningen och att ta ansvar för sina studieresultatförutsätter att skolan klargör utbildningens mål, innehåll ocharbetsformer liksom vilka rättigheter och skyldigheter elevernahar. framhåller i sin fördjupadeanslagsframställning /95--1996/97 att de beslutadereformerna på skolområdet syftar till att eleverna skall ta ettpersonligt ansvar för att kunna utöva ett reellt inflytandeöver sin utbildning. I Bilden av skolan (s. 35) redovisarSkolverket att bristerna här är stora, varför dettamotiverar nya och fördjupade analyser och handlingsplaner frånSkolverkets sida.Utskottet har (bet. 1993/94:UbU1 s. 37)behandlat motionsyrkanden liknande de nu förevarande. Utskottetframhöll då att det nya styrsystemet för skolan, målstyrningen,lägger ansvaret för skolans arbetssätt på rektor, lärare ochannan personal. I de nya läroplanerna framhålls att dedemokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och varadelaktig, skall omfatta alla elever. Elevernas kunskapsmässigaoch sociala utveckling förutsätter att de tar ett större ansvarför det egna arbetet och för skolmiljön samt att de får ettreellt inflytande på utbildningens utformning. Vidare läggerläroplanerna för såväl den obligatoriska skolan som för defrivilliga skolformerna ansvaret på läraren att se till attalla elever oavsett kön och bakgrund får ett reellt inflytandepå arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samtatt detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad (Lpo 94s. 13 f. och Lpf 94 s. 32 f.).Utskottet konstaterar i sammanhanget att en mer kursutformadskola ger eleverna större möjligheter att själva påverka sinutbildning. Slutligen vill utskottet erinra om att avregeringen begärt att frågan om elevers och föräldrarsinflytande i skolan genom en utredning skall bli föremål för enallsidig belysning (1993/94:UbU1 s. 35).Mot bakgrund av de ovan redovisade förhållandena föreslårutskottet att avslår motionerna 1993/94:Ub905 yrkande20 och 1993/94:Ub348 yrkande 4.I motion 1993/94:Ub903 (v) yrkande 2 begärs etttillkännagivande om en odifferentierad grund- ochgymnasieskola. För att minska den sociala snedrekryteringenbör skolan inte vara differentierad. Det är tydligt att barnfrån lägre socialgrupper har svårare att få information omhögre utbildning och de yrken som en sådan utbildning lederfram till, menar motionärerna.Utskottet erinrar om att regeringen tillkallade ensärskild utredare med uppdrag att utreda orsakerna till ochomfattningen av den sociala snedrekryteringen till högrestudier. Utredningen avlämnade sitthuvudbetänkande, Ursprung och utbildning -- socialsnedrekrytering till högre studier (SOU 1993:85). Utredningenhar bl.a. penetrerat differentieringen i grundskolan.Att SYO-verksamheten i skolan är viktig har utskottet haftanledning att understryka tidigare i detta betänkande (s. 14).Utskottet är överens med motionärerna om syftet med yrkandet,nämligen att rekryteringen till högre utbildning skall skeunder så lika villkor som möjligt för alla ungdomar. Utskottetinstämmer också i att studieinformationen spelar en mycketviktig roll härvid. Utskottet utgår från att den nämndautredningens slutsatser övervägs inomregeringskansliet.