bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Vad gäller stödettill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden ansåg utskottetatt den nivå som regeringen föreslagit var väl avvägd ochavstyrkte således motionsyrkanden om ökat stöd.Förslagen om ökad ram för stöd till allmänna samlingslokaler imotionerna Fi44 (s) yrkande 7 och Fi59 (s) yrkande 20 avstyrksäven de med hänvisning till behandlingen tidigare i vår (bet.1993/94:BoU9) av motsvarande motionsyrkanden. Som redovisats idet föregående hänvisade utskottet även i detta fall till 1994års ROT-program där en satsning på allmänna samlingslokaleringår.Reduktionen av räntebidragenSom framgår av den kortfattade redovisningen ovan träffaderegeringspartierna och Socialdemokraterna enöverenskommelse om den ekonomiska politiken som bl.a.innefattade en besparing på bostadssubventionerna med 3miljarder kronor. I två därpå följande riksdagsbeslut harbestämts dels att besparingen skulle fördelas på åren1994--1996, dels den närmare fördelningen av besparingen mellanbostäder av olika årgångar m.m.Under den allmänna motionstiden väcktes motioner medinnebörden att de beslutade besparingarna påbostadssubventionerna skulle skjutas upp tillsfastighetsmarknaden har stabiliserats och att när den genomförsden skall belasta hela bostadsbeståndet och allaupplåtelseformer. avstyrkte dessa motioner ochanförde att beslutet borde ligga fast (bet.1993/94:BoU15). följde utskottet.Med anledning av kompletteringspropositionen har i motion Fi44(s) yrkande 1 detta förslag åter förts fram. Utskottet står fastvid sitt tidigare ställningstagande och avstyrker såledesmotionsyrkandet.Inriktningen av bostads- och byggpolitiken m.m.I Ny demokratis partimotion Fi31 föreslås göra tvåtillkännagivanden i frågor som helt eller delvis ligger inombostadsutskottets beredningsområde. Yrkande 38 gäller en nyinriktning på bostads- och byggpolitiken. Innebörden avförslaget är att subventionerna inom sektorn skall minskasamtidigt som bl.a. byggmomsen och fastighetsskattenivån sänks,att ett bosparande skall införas samt att reglerna förbestämmande av subventionsräntan måste ses över. Yrkande 39avser ett tillkännagivande med innebörden att bostadsbidragendast skall utgå till barnfamiljer.Bostadsutskottet avstyrker motionen med hänvisning tillutskottets tidigare behandling av yrkanden med motsvarandeinnebörd (bet. 1993/94:BoU15, BoU16, BoU5y). Sedan utskottetstidigare behandling av de aktuella frågorna har inget i saktillkommit som motiverar utskottet till förnyade överväganden.RäntebidragsanslagetMedel för räntebidrag till ny- och ombyggnad av bostäder ochför vissa andra bidrag för bostadsändamål anvisas på detunder sjunde huvudtiteln i statsbudgeten uppförda anslagetRäntebidrag m.m. Anslagets storlek resp. år beror bl.a. dels påde bidragsregler som gäller, dels påränteläget på bostadskreditmarknaden, dels på omfattningen avny- och ombyggnaden av bostäder. Belastningen på anslagetberäknas med hjälp av en kalkylmodell som tar hänsyn till dessaoch andra faktorer.Beräkningar inom och har undervåren visat att den bedömning av anslagsbelastningen /93 som redovisades budgetpropositionutgår från en kalkyl som innehåller vissa brister ochfelbedömningar. Orsakerna till avvikelsen mot tidigareberäkningar har analyserats, och kalkylmodellen föranslagsberäkningen har därefter reviderats.Till följd av vad som framkommit om anslagsbelastningen påräntebidragsanslaget under innevarande budgetår har en nyberäkning gjorts även vad avser /95.Medelsbehovet under nästa budgetår för detta ändamålberäknas nu till . Detta beloppöverstiger med det anslag för räntebidragsom fastställt med anledning av regeringens förslag ibudgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 8, BoU15). Mot dennabakgrund föreslår regeringen i kompletteringspropositionen attriksdagen skall anvisa utöver vad somtidigare föreslagits till anslaget för Räntebidrag m.m.Det är givetvis angeläget att räntebidragsanslaget fastställsmed ledning av så välgrundade bedömningar som möjligt. De nyaberäkningar som gjorts av anslagsbehovet under budgetåret1994/95 avviker så kraftigt från tidigare gjorda beräkningar attriksdagen bör besluta om ett tillägg på det aktuella anslaget.Bostadsutskottet tillstyrker således regeringsförslaget.Stockholm den 19 maj 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (), (), (),(), (), (),(), (), (), UlfBjörklund (kds), (), (),(), () och iStockholm (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Stöd till ny- och ombyggnad av bostäder m.m.Oskar , , , , , och (alla s) anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken ny- och ombyggnad av bostäder m.m.börjar med "I tre" och slutar med "samlingslokaler ingår" bortha följande lydelse:Den svenska bostadspolitiken har utsattsför en rad ingrepp som allvarligt drabbat byggverksamheten ochde boende. Följderna av den förda politiken kan avläsas på enrad områden. Försämringarna av bostadsfinansieringen har letttill kraftigt ökade boendekostnader i framför allt det nyarebeståndet. Vi har också det troligen största antaletlediga lägenheter i modern tid. Många människor har helt enkeltinte råd att efterfråga en bostad som svarar mot deras behov. Detvingas därför lösa sin bostadsfråga på andra och sämre sätt.Det är inte enbart de boende som drabbas av regeringensbostadspolitiska misslyckande. Den minskade bostadsefterfråganhar lett till att byggbranschen förlorat sin roll som eneffektiv motor i ekonomin. Inte bara bostadsbyggandet utan ocksåannat byggande har minskat. Som en följd härav harsysselsättningen i byggnadsverksamheten gått ned kraftigt.Antalet arbetslösa byggjobbare har nått nästan ofattbara nivåer,och går närmare en tredjedel utan arbete. I vissa delar avlandet är mer än halva byggarbetarkåren arbetslös. Vad som nuerfordras är kraftfulla insatser som leder bort från densituation som den nuvarande regeringen har försatt landet i.I en reservation (s) till bostadsutskottets betänkande1993/94:BoU14 redovisas tillståndet i bostads- och byggbranschenpå följande sätt.Byggnadsverksamheten ökade kraftigt under senare delen av1980-talet. Bakom denna utveckling låg en likviditetsökning iekonomin till följd av kreditmarknadens avreglering,värdestegringen på fastigheter och en tilltagandebostadsefterfrågan. Uppgången i byggandet kom att leda till enkapacitetsbrist som orsakade stora kostnadsökningar. Dendåvarande socialdemokratiska regeringen vidtog också åtgärderför att försöka dämpa efterfrågan bl.a. genom att i flera steginföra en särskild avgift på vissa byggnadsinvesteringar. Dessaåtgärder till trots fanns det ingång enöverkapacitet i byggsektorn som inte kan anses svara mot ettlångsiktigt behov. I takt med att aktiviteten i ekonomin gickned började dock byggverksamheten att minska i omfattning, ochdet fanns en klar tendens till att byggsektorn relativt snartskulle återgå till vad som kan betecknas som en mera normalnivå.I en situation där det stod fullständigt klart attöverhettningen i byggsektorn hade klingat av och att en snaråtergång till ett läge av jämvikt var att vänta valde emellertidden tillträdda regeringen att påskynda denna utvecklinggenom kraftiga nedskärningar m.m. Trots att effekterna av dessaåtgärder nu kan avläsas har regeringen konsekvent vägrat attinse allvaret i situationen. Med förödande trosvisshet har denfortsatt på den inslagna vägen med ytterligare nedskärningar ochett minskat ansvarstagande. Det kan utan överdrift konstaterasatt regeringen på denna punkt står mot inte bara de boende utanockså mot hela byggbranschen.Regeringens agerande till trots har åtgärder vidtagits för attlindra effekterna av den förda politiken. Det gäller de bådaROT-program som beslutat om resp. våren1994. ROT-programmen har kommit till stånd på initiativ avriksdagens s-ledamöter och med stöd av en bredriksdagsmajoritet. Regeringen har alltså ingen del i tillkomstenav dessa program. båda beslut om ROT-insatser har istället föregåtts av förslag från regeringen om försämringar avdet befintliga stödet till reparationer och ombyggnader. I ensituation där den samfällda bedömningen från en hel bransch äratt stimulansåtgärder måste sättas in har alltså regeringen valtatt i stället gå den motsatta vägen och förespråka ytterligarenedskärningar. När det gäller ROT-program harregeringen dessutom utnyttjat sitt bemyndigande att utformaprogrammet till att göra det så gott som verkningslöst.De farhågor som uttrycks i reservationen har tyvärrbesannats. Det finns sålunda tecken på att väsentligadelar av ROT-programmet aldrig kommer att kunna utnyttjas. Inteminst gäller detta de åtgärder som avser bostadssektorn. Dettaär naturligtvis helt oacceptabelt.Det faktum att har beslutat om två ROT-program utgörsålunda ingen garanti för att åtgärder som effektivt motverkarnedgången på byggmarknaden verkligen kommer till stånd. Kravetpå ytterligare insatser för att stimulera byggverksamheten stårdärför kvar. Inte minst gäller detta sett i ett mera långsiktigtperspektiv. Vad som erfordras är åtgärder som bidrar till attskapa kontinuitet och stabilitet i byggverksamheten. Det gällersålunda att överbrygga både dagens akuta svårigheter och deproblem som kan förutses . Även om dessaåtgärder till övervägande del bör bestå av insatser inomROT-sektorn bör även insatser riktade mot nyproduktionen avbostäder komma i fråga.När det gäller den närmare utformningen av de nu förordadestimulanserna vill utskottet anföra följande:Mot bakgrund av de senaste årens låga investeringar iombyggnad av bostäder finns det ett stort behov avombyggnadsåtgärder. Utskottet vill därför förorda attstimulanser sätts in för att få till stånd ombyggnader av dessabostäder. I enlighet med förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 3bör sålunda investeringsstöd till ombyggnader till ett beräknatsammanlagt belopp på införas. Stödet börutformas så att det motsvarar av bidragsunderlaget.Dessutom bör ett särskilt stöd utgå till renovering ochupprustning av skolor m.m. Ett stöd med denna inriktning ärviktigt dels som en del i ett sysselsättningspolitiskt program,dels som en del i en strävan att förbättra den fysiska miljönför barn och ungdomar. I enlighet med förslaget i densocialdemokratiska partimotionen Fi54 yrkande 4 bör därför ettstöd till ROT-åtgärder i skolor m.m. införas. Stöd bör kunnautgå med högst av investeringskostnaden för investeringarinom en total ram på 1 miljard kronor.Många offentliga lokaler liksom bostäder och gatumiljöer harunder en rad av år fått en allt bättre tillgänglighet. Dettatill trots finns det fortfarande ett stort antal miljöer därtillgängligheten är mycket dålig. Det gäller ävenvissa offentliga lokaler. I enlighet med förslaget i motion Fi44(s) yrkande 5 bör därför till anvisas ett engångsanslagpå för bidrag till handikappinvesteringar ioffentliga lokaler.Även förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 5 om stöd tillkommunerna för investeringar i gatu- och vägnäten bör enligtutskottets mening vinna bifall. Liksom satsningarna ibostäder och offentliga byggnader är detta investeringar somförbättrar sysselsättningsläget och som dessutom kan gevaraktiga miljö- och trafiksäkerhetsvinster.Vi har ett stort och ökande behov av särskilda bostäderför äldre. är delar av det befintliga beståndet avbostäder i behov av upprustning. I såväl 1993 som 1994 årsROT-program ingår också ett stöd till sådana åtgärder. Dettastöd svarar dock inte mot de stora behov som finns. I enlighetmed förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 4 bör därför en ram omytterligare anvisas för stöd till ombyggnadav äldrebostäder. För stödet bör gälla samma regler som i daggäller inom ramen för ROT-programmen.Utöver de nu förordade ROT-åtgärderna bör också de insatser påkulturområdet som förordas i motionerna Fi44 (s) yrkandena 6, 7och 8 samt Fi59 (s) yrkandena 18, 19 och 20 genomföras. Ävenenligt utskottets mening bör sålunda ramarna för vissabidragsformer ökas för /95 enligt följande:stöd till icke-statliga kulturlokaler med ,bidrag till konstnärlig utsmyckning med ,stöd till allmänna samlingslokaler med 50 miljoner kronor.Som anförts ovan erfordras nu enligt utskottets mening ettbrett spektrum av stimulansåtgärder. Det innebär bl.a. att ocksånyproduktionen av bostäder måste stimuleras. Förslag om ettinvesteringsbidrag till nybyggnad har också förts fram av olikaföreträdare för branschen liksom av oberoende experter. Genomatt stimulera tillkomsten av nya bostäder påverkas delsbyggsysselsättningen positivt, dels förhindras en nedgång ikompetens och kapacitet inom byggverksamheten. För att ökavolymen i nyproduktionen bör därför ett temporärtinvesteringsbidrag till nybyggnad av bostäder införas i enlighetmed förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 2. Bidrag bör utgå med10 % av bidragsunderlaget.Riksdagen bör med anledning av motionerna Fi44 (s) yrkandena2--8, Fi54 (s) yrkandena 4 och 5 samt Fi59 (s) yrkandena 18--20som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförts omåtgärder avseende ett investeringsprogram för bostads- ochbyggsektorn. Programmet bör innefatta följande åtgärder:ombyggnad av bostäder,renovering och upprustning av skolor m.m.,åtgärder för ökad tillgänglighet i offentliga lokaler,ombyggnad av äldrebostäder,åtgärder i icke-statliga kulturlokaler,åtgärder i allmänna samlingslokaler,konstnärlig utsmyckning,stimulans av nyproduktion av bostäder samtstöd till investeringar i kommunala gatu- och vägnät m.m.2. Reduktionen av räntebidragenOskar , , , , , och (alla s) anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken av räntebidragen börjar med "Somframgår" och slutar med "således motionsyrkandet" bort haföljande lydelse:I en reservation (s) till bostadsutskottets betänkande1993/94:BoU15 anförde reservanterna följande:Sedan överenskommelsen om en besparing inom bostadssektorn på3 miljarder kronor gjordes har situationen påbostadsmarknaden påtagligt förvärrats. Lågkonjunkturen och denborgerliga regeringens oförmåga att hantera dess effekter harbidragit till att göra krisen för boendet djupare. Andelen tommalägenheter ligger på en rekordhög nivå. Antaletbostadsrättsföreningar som försätts i konkurs ökar hela tiden.Barnfamiljer tvingas byta till mindre lägenheter för att fåhushållsekonomin att gå ihop. Misstron från byggherrar,kreditinstitut och de boende mot varaktigheten ibostadssubventionerna är närmast total. Nyproduktionen avlägenheter ligger på den lägsta nivån . Arbetslösheten inom byggbranschen är skrämmandehög. Att i detta läge fullfölja det beslut om formerna förbesparingen på räntebidragen som de borgerliga partierna medstöd av Ny demokrati drev igenom i måstebetecknas som oansvarigt. De beslutade besparingarna skulleinnebära att ytterligare bördor läggs på den del avbostadsbeståndet där problemen redan är som störst.Utskottet ifrågasätter inte att även bostadssektorn måstepåverkas när statsfinanserna skall saneras. Tidpunkten förbesparingar måste dock väljas så att de inte motverkar sitt egetsyfte. Det är helt uppenbart att ytterligare nedskärningar avräntebidragen leder till ett ökat antal konkurser ochvräkningar. Det bör slås fast att framtida besparingar inombostadssektorn måste fördelas på ett rättvist sätt. Allabostäder och samtliga upplåtelseformer måste vara med och bärasin del av bördan.Vad som i reservationen anförts äger fortsatt giltighet. Ienlighet med förslaget i motion Fi44 (s) yrkande 1 bör därför deredan beslutade besparingarna skjutas upptills fastighetsmarknaden har stabiliserats. När det blirmöjligt att ytterligare belasta bostadssektorn skall besparingenfördelas på hela bostadsbeståndet och på alla upplåtelseformer.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.3. Inriktningen av bostads- och byggpolitiken m.m.Dan i (nyd) anser att den del avbostadsutskottets yttrande som under rubriken avbostads- och byggpolitiken m.m. börjar med "Bostadsutskottetavstyrker" och slutar med "förnyade överväganden" bort haföljande lydelse:Bostadspolitiken är en av de politiska frågor som på någotsätt berör alla medborgare, gammal som ung, kvinna som man. Förde flesta hushållen är också utgiften för bostaden den störstaenskilda posten i hushållsbudgeten. Ett bra boende är enförutsättning för ett bra och harmoniskt liv. Detta innebär attett särskilt ansvar vilar på politikerna vid de bostadspolitiskabesluten. Ny demokrati har under det senaste riksdagsåret vidett flertal tillfällen redovisat möjliga lösningar för att uppnåförenklingar och avregleringar inom bostadssektorn som skulle gelångsiktigt lägre boendekostnader. Flera av dessa förslag tas nuupp i Ny demokratis partimotion Fi31. Enligt bostadsutskottetsmening bör förslagen vinna bifall.En ny inriktning av bostads- och byggpolitiken förutsätter attpolitikerna tar ansvar för att avregleringen inom bostadssektornfullföljs med fasthet och konsekvens. När politikerna tagit sittansvar och utformat långsiktigt hållbara spelregler förbostadsmarknaden bör också ett ökat ansvarstagande frånmedborgarnas sida kunna krävas. Således bör ett ökat ägande avvåra bostäder eftersträvas. Förutsättningarna för en sådanutveckling kommer starkt att förbättras när det blir möjligt attgöra en livslång kalkyl i samband med en bostadsinvestering.Hyresrätter kan omvandlas till ägarlägenheter och valfrihetenvad gäller typ av bostad bli större. Det är också angeläget attbostadsinvesteringen föregås av ett bosparande redan frånungdomen. Möjligheterna att stimulera ett sådant sparandeövervägs . Det är angeläget att dessa övervägandensnarast leder till att ett förslag i frågan föreläggs riksdagen.I Ny demokratis partimotion förordas att omläggningen avbostads- och byggpolitiken skall syfta till att minska såvälsubventionerna som skattebelastningen inom bostadssektorn.Utskottet instämmer i motionärernas förslag om att en sådanomläggning bör komma till stånd genom att successivt minskadesubventioner kompenseras med en sänkning av byggmomsen till 12 %och en sänkning av fastighetsskatten till . Sommotionärerna framhåller bör vidare reglerna för bestämmande avsubventionsräntan ses över så att problemen inombostadskreditinstituten inte helt övervältras på de enskildalåntagarna.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad somi Ny demokratis partimotion Fi31 yrkande 38 anförts omutformningen av den framtida bostads- och byggpolitiken. Det börankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ för attuppnå den eftersträvansvärda långsiktigheten inombostadspolitiken och ett minskat bidragsberoende inombostadssektorn.När det gäller frågan om bostadsbidragen till hushåll utanbarn delar utskottet Ny demokratis inställning tillbostadsbidragen till hushåll utan barn. Genom en konsekventpolitik som syftar till att minska bidragsberoendet för olikagrupper blir denna bidragsform möjlig att avveckla.Utskottet tillstyrker med det anförda även Ny demokratispartimotion Fi31 yrkande 39. bör hösten 1994föreläggas ett förslag i frågan så att bidragen kan avvecklasvid utgången av detta år. Vad utskottet nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Jag ansluter mig till de till yttrandet fogade avvikandemeningarna (s).Finansutskottets offentliga utfrågning med Riksbankschefen om penning- ochvalutapolitikenBilaga 12Tid: --11.35Lokal: Förstakammarsalen, RiksdagshusetInbjudenRiksbankschefen riksdagsledamöterPer-Ola (), ordförandeLars ()()()Per ()()()()()i (nyd)Protokoll från finansutskottets offentliga utfrågning medriksbankschefen om penning- och valutapolitikenPer-Ola : Välkommen till denna offentliga utfrågning avriksbankschefen. Jag hälsar liksom utskottets ledamöterspeciellt välkomna. har ju en speciell roll i svensk ekonomi.Finansutskottet har bedömt det som intressant med och betonat angelägenhetenaven offentlig utfrågning av riksbankschefen för att få målsättningen, målen ochvillkoren för valuta- och penningpolitik belysta.Detta är ju en historisk utfrågning, eftersom det är första gången som vi haren offentlig utfrågning av riksbankschefen. I den riksbanksutredningsom överlämnades presenterades ett förslag om att man ocksåskulle kunna ha offentlig utfrågning av riksbankschefen. Detta är nu denförstai sitt slag. Vi ser fram emot en givande information. Än en gång välkommen.Urban : Det är ju en gammal tradition att finansutskottet kallarriksbankschefen till en föredragning och utfrågning om penningpolitiken. Somordföranden sade är det första gången som det sker i mer offentligaformer. Jag vill därför inleda med att tacka finansutskottet för att man hartagit det här initiativet. Från sida är en öppen diskussion ompenningpolitiken och dess förutsättningar i allra högsta grad välkommen.Jag har getts möjligheten att först göra en inledande föredragning förutskottet. Därefter står jag till förfogande för att svara på frågor. I deninledande föredragningen tänkte jag ta upp bedömning av detaktuella ekonomiska läget och peka på de möjligheter och risker som vi kan ståinför . Därefter kommer jag att diskutera penningpolitikensuppläggning och att också något beröra de senaste månadernas händelser på definansiella marknaderna.I likhet med räknar de flesta ekonomiska bedömare med ensuccessivt ökad tillväxt i svensk ekonomi och under nästa år.Konjunkturinstitutet har presenterat industri- ochtjänstebarometrarna, vilka bekräftar detta. Efterfrågan inom i stort sett allaområden har ökat t.o.m. mer än vad företagen själva hade förväntat sig. Närdetgäller industrin kan man konstatera att uppgången är väl jämförbar medutvecklingen efter devalveringarna 1981 och 1982. Exporten växer såledesmycketsnabbt.Konjunkturinstitutets båda barometrar tyder också på att den inhemskaefterfrågan har börjat att öka. Denna bild bekräftas också av annan statistik.En återhämtning av den privata konsumtionen har resulterat i en starkareinhemsk efterfrågan. Nivån på försäljningsvolymen inom detaljhandeln var islutet av betydligt högre än i slutet av fjolåret.Ett allvarligt problem, som jag skall återkomma till, är den låga nivån påinvesteringarna. Visserligen ökar nu maskininvesteringarna, men ökningstaktentycks inte vara speciellt hög. Ökningen utgår dessutom från en ganska lågnivå.Med en fortsatt mycket svag investeringsutveckling eller med en fortsattmycketsnabb uppgång av industriproduktionen kan det finnas en risk att stora delaravindustrisektorn når kapacitetstaket under 1995.Förbättringen av efterfrågeläget förefaller nu också leda till en någotminskad arbetslöshet. Den ökning av nyanmälda platser som vi har kunnat seunder kan innebära att sysselsättningen långsamt börjaröka.Prisutvecklingen i konsumentprisledet har varitklart dämpad. Om man mäter i årstakt har ökningen av konsumentpriserna legatstrax januari--mars.Den fråga som man nu ställer sig är ifall den uppgång i efterfrågan som förnärvarande sker i svensk ekonomi kan övergå i en varaktig och uthålligtillväxtmed en fortlöpande utbyggnad av produktionskapaciteten och en god utvecklingavsysselsättningen.I samband med uppgången i efterfrågeläget under har jujust den här fasen varit den kritiska. Uppgångarna har ofta bromsats upp avolika flaskhalsproblem som lett till stigande inflation, som senare har följtsav allvarliga bakslag med tillbakagång av produktionen och stigandearbetslöshet som resultat.Ett problem är att uppgången i ekonomins efterfrågan är ojämntfördelad. Det finns visserligen goda skäl till att den konkurrensutsatta delenav näringslivet växer relativt sett snabbare än övriga sektorer, så att detsker en överflyttning av resurser dit. Men med en starkare exportsektor kanSveriges samlade affärer med omvärlden vara i balans eller t.o.m. uppvisaöverskott. Risken är emellertid att uppgången går så snabbt att man nårkapacitetstaket alltför tidigt i uppgången innan en nödvändiginvesteringsuppgång kommer till stånd.