bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Deåtgärder som sätts in bör därför utformas så att dessa problem beaktas.Alla stimulansåtgärder som utskottet här föreslagit skall emellertid ses somtemporära, dvs. ingen åtgärd har permanent varaktighet. De föreslagnaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan därför snabbt reduceras i omfattning omdet skulle visa sig att rekryteringsproblem i näringslivet uppstår.Förslagen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär att möjligheterna attmöta behovet av arbetskraft med rätt kompetens kraftigt förstärks. En viktigdel av det samhällskontrakt som utskottet eftersträvar handlar om ett samspelmellan expansion i näringslivet samt utbudsstimulerande och kompetenshöjandeåtgärder.Vad utskottet här anfört om inriktningen av den ekonomiska politiken står iöverensstämmelse med vad som förordas i motion Fi30 (s). Utskottet tillstyrkersålunda motion Fi30 (s) yrkande 1 i här aktuell del och avstyrker deninriktning av den ekonomiska politiken som föreslås i propositionen.dels att den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med "Imotion" borde föregås av en rubrik enligt följande lydelse:Ny demokratis och förslag till inriktning av den ekonomiskapolitikendels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Det är"och på s. 58 slutar med "motion Fi31 (nyd)" bort ha följande lydelse:Utskottet avvisar den uppläggning av finanspolitiken som föreslås i motionFi31 (nyd). Utskottets ställningstagande till motionärernas konkretabesparingsförslag behandlas senare i betänkandets avsnitt om budgetpolitiken.I motion Fi31 (nyd) konstateras att varslen om personalinskränkningarsjunker kontinuerligt. Av detta drar motionärerna slutsatsen att dearbetsmarknadspolitiska insatserna kan dras ned.För att minska arbetslösheten och öka incitamenten att söka arbete krävermotionärerna i stället att arbetsrätten förändras. Utskottet tolkarmotionärernas krav så att de eftersträvar en betydande försvagning avlöntagarnas rättsliga ställning på arbetsmarknaden.Utskottet kan inte på någon punkt dela Ny demokratis syn på de arbetslösassituation och ej heller hur arbetsmarknadspolitiken och arbetsrätten börutformas. Förvisso kan de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna göras mereffektiva. Utskottet har angett åtgärder tidigare i betänkandet bl.a. i dettasyfte, men det bör även understrykas att ytterligare medel måste tillförasarbetsmarknadspolitiken.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi31 (nyd) yrkandena 1, 6och 19.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med"Utskottet finner" och på s. 59 slutar med "och 2" bort ha följande lydelse:I motion Fi32 (v) finns förslag som tar sikte på ökat stöd tillROT-åtgärder, investeringsstöd till nyproduktion av bostäder och attytterligare medel tillförs arbetsmarknadspolitiken. Utskottet har i stort sammauppfattning som motionärerna att sådana åtgärder måste vidtas i det nuvarandearbetsmarknadsläget. Utskottet delar även i vissa avseenden den syn påfördelningspolitiken som framförs i motionen.Som utskottet framhöll vid behandlingen av motion ianslutning till budgetpropositionen kan utskottet emellertid på flera punkterinte acceptera motionärernas förslag till konkret utformning av de åtgärder somnu upprepas i motion Fi32 (v) för att föra ur krisen. Det gäller t.ex.utformningen av stödet till kommunerna och kravet på sex timmars arbetsdag.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion Fi32 (v) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 1 ochmotionerna 1993/94:Fi31 yrkandena 1, 6 och 19 och 1993/94:Fi32 yrkandena 1och 2 godkänner vad som förordas i motion 1993/94:Fi30 yrkande 1 i denna deloch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med rubrikenoch på s. 52 slutar med "(jfr betänkande 1993/94:FiU10)" bort haföljande lydelse:Sverige är i en akut kris, med en arbetslöshet som för tankarna till1930-talet, med statsfinanser i obalans och med en galopperande statsskuld.Regeringen är handlingsförlamad och skjuter problemen framför sig i enförhoppning att marknaden skall lösa alla problem. Det är helt nödvändigt att igrunden förändra transfereringssystemen. Alla budgetposter måste analyseras,inget får lämnas utanför. Det är orimligt att lämna över ett land i ekonomiskruin till våra barn och barnbarn.Enligt utskottets bestämda mening är det allt överskuggande problemet för densvenska ekonomin de närmast ofattbara finansiella obalanserna i den offentligasektorn.Den stora offentliga sektorn, de jättelika transfereringssystemen och detskrämmande budgetunderskottet utgör problem som kräver omedelbara åtgärder.Utskottet kan konstatera att med regeringen äralla dessa problem kvar. Inget skattesystem i världen klarar offentligautgifter på nivån av BNP, och ingenstans har det varit möjligt attkombinera hög ekonomisk tillväxt med högt skattetryck.Som utskottet ser det vill eller kan inte regeringen ta det ansvar som krävsför att utan dröjsmål sätta in kraftfulla åtgärder för att föra ur densvåraste kris som vi upplevt . Detta gäller även desocialistiska oppositionspartierna.Kompletteringspropositionen är i likhet med budgetpropositionen ett passivtdokument. Utskottet kan inte se att regeringen anvisar några åtgärder som inomrimlig tid bidrar till lösning av här beskrivna problem. De åtgärder somvidtagits inom skatteområdet kan allmänt ge vissa positiva effekter påekonomins framtida tillväxtförmåga men ger inga synbara effekter påarbetsmarknaden. Detta framgår också av regeringens egna prognoser. Tillväxtenökar men från en mycket låg nivå. En förbättring på arbetsmarknaden kan nuskönjas men problemen med bl.a. en skrämmande hög arbetslöshet består.Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras och effektiviseras.De åtgärder som regeringen vidtagit inom arbetsrättslagstiftningen stöds avutskottet -- men dessa åtgärder är inte tillräckligt långtgående.Regeringens uppläggning av penningpolitiken är enligt utskottet obegriplig. Ipropositionen hävdas att penningpolitiken bidrar till återhämtningen avekonomin. Dess främsta uppgift skall emellertid enligt regeringen vara att setill att inflationsförväntningarna inte åter växer sig starka. Resultatet harblivit att penningpolitiken inte utnyttjas offensivt i ett läge när inflationenär mycket låg och när utnyttjandet av våra resurser är så dåligt atthundratusentals ungdomar som vill göra en insats i samhällsbyggandet stårutanför arbetsmarknaden.Utskottet finner det svårt att förstå att inte regeringen nu förmår att brytaden iögonfallande passivitet som kännetecknade den ekonomiska politiken ibudgetpropositionen. ekonomiska situation kräver att kraftfullainsatser görs. Regeringen tycks sätta all sin tilltro till att exporten, som nuökar på grund av den kraftiga deprecieringen, skall lösa alla våra problem.Utskottet kan inte ställa sig bakom den av regeringen valda inriktningen avden ekonomiska politiken. Utskottet avstyrker därför propositionens förslagtill riktlinjer.I motion Fi31 (nyd) ligger tyngdpunkten i utformningen av den ekonomiskapolitiken på främst tre områden:Sanering av statsfinanserna innebärande en mycket stram finanspolitik där enreformering av transfereringssystemen och omläggning av biståndspolitiken utgörcentrala inslag.En omläggning av arbetsmarknadspolitiken i vid bemärkelse där främst enlångtgående förändring av arbetsrätten är ett absolut krav för attarbetsmarknaden skall kunna fungera och arbetslösheten nedbringas.En aktiv penningpolitik med åtgärder för att successivt sänka räntenivån ochminska bankernas räntemarginaler.Utskottet biträder de förslag till uppläggning av den ekonomiska politikensom föreslås i motion Fi31 (nyd) yrkandena 1, 6 och 19. För en utförligaremotivering för den ekonomiska politik som förordas i motion Fi31 (nyd) hänvisarutskottet till de särskilda avsnitten i utskottsbetänkandet om penning-,arbetsmarknads- och budgetpolitiken.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med "Deallmänna" och på s. 58 slutar med "motion Fi31 (nyd)" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med"Utskottet finner" och på s. 59 slutar med "och 2" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att förslagen till inriktning av den ekonomiskapolitiken i motionerna Fi30 (s) och Fi32 (v) är så utformade att de kan bidratill att föra ur krisen. Ett fasthållande vid den traditionellautformningen av arbetsmarknadspolitiken, oviljan att förändra innehållet iarbetsrätten samt en skattepolitik som inte är främst inriktad på att stimuleraföretagandet, bidrar inte till att öka tillväxten i industrisektorn.Den allmänna kritik som i motion Fi30 (s) riktas mot den fördapenningpolitiken kan utskottet dela. Men motionen blir tandlös eftersom detinte finns några konkreta förslag till vilka åtgärder som bör vidtas inom ramenför penningpolitiken.Utskottet avstyrker de förslag till inriktning av den ekonomiska politikensom framförs i motinerna Fi30 (s) yrkande 1 i aktuell del och Fi32 (v)yrkandena 1 och 2,dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 1 ochmotionerna 1993/94:Fi30 yrkande 1 i denna del och 1993/94:Fi32 yrkandena 1och 2 godkänner vad som förordats i motion 1993/94:Fi31 yrkandena 1, 6 och 19och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Penningpolitiken (mom. 2), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "Detavsnitt" och på s. 61 slutar med "tyder på" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den syn på penningpolitikens roll, som framförs i motion Fi30(s), i utvecklingen av den svenska ekonomin efter det att den fasta växelkursenövergavs . Syftet med penningpolitiken var att undvika attstigande importpriser på grund av det kraftiga fallet i kronkursen skulle skapanya inflationsimpulser. För att åstadkomma detta bedrev en mycketförsiktig räntepolitik. Den penningpolitiska frihet som den rörliga växelkursenerbjuder utnyttjas endast marginellt. Räntorna har sänkts mycket försiktigt ochi långsammare takt än motsvarande utländska räntesänkningar. Dennapenningpolitik har inte varit framgångsrik.Utvecklingen på de finansiella marknaderna har varit mycketsplittrad. Nedgången av räntorna vändes i en ny uppgång.Räntemarginalen mot omvärlden vidgades. Bakom denna försämring avinvesteringsklimatet låg den internationella utvecklingen, men den förstärktesav inhemska faktorer. Det går inte att utesluta att minoritetsregeringensberoende av Ny demokrati samt oklarheten i regeringens politik har varit starktbidragande faktorer.Det förefaller som om de återkommande uttalandena om inflationsriskerna harhållit räntan uppe, trots att det just nu inte finns några inflationsimpulsereller inflationsförväntningar. Att dessa risker ständigt påtalas har sannoliktförstärkt eller kanske t.o.m. skapat en osäkerhet och oro som annars knappastfått fotfäste. En mer realistisk beskrivning hade i stället kunnat skapaförutsättningar för en gynnsammare ränteutveckling och en mer aktiv ochinvesteringsstimulerande penningpolitik.Som framhålls i motion Fi30 (s) har realräntor på nuvarande nivåersjälvfallet verkat starkt dämpande på den ekonomiska aktiviteten, dels indirektgenom effekterna på förmögenhetsvärden och köpkraft, dels direkt genom att höjaavkastningskraven på investeringar.I likhet med motionärerna delar utskottet uppfattningen att det är densammanvägda effekten av finans- och penningpolitiken som måste vara sådan attvi får till stånd en kraftig förbättring av kapacitetsutnyttjandet ochsysselsättningen i den svenska ekonomin. Det är framgångarna i dessa avseendengenom en medveten samverkan mellan finans- och penningpolitiken som äravgörande för nationens finansiella styrka och för förtroendet för den svenskakronan.Det finns flera faktorer som underlättar en sådan inriktning förpenningpolitiken. För det första visar bytesbalansen nu inte något underskott,vilket innebär att behovet av kapitalimport försvinner.För det andra finns det goda förutsättningar att hävdaen prisstabilitet på god europeisk nivå och klara det uppställda målet om eninflation . Prisstegringarna är nu mycket låga, bland de lägsta iVästeuropa och cirka hälften av de tyska. De prisstegringar som kunnat noterasär inte ett resultat av den inhemska kostnadsutvecklingen utan av att riksdagenbeslutat höja skatter och reducera räntesubventioner samt av att importprisernastiger något.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet de riktlinjer förpenningpolitiken som förordas i motion Fi30 (s) yrkande 1 i här aktuell del.Motion Fi31 (nyd) yrkande 5 avstyrks av utskottet.I motion Fi31 (nyd) yrkande 8 krävs åtgärder som leder till att räntenivånsänks. Av texten i motionen framgår att vad motionärerna avser är en minskningav bankernas räntemarginaler.Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Det ankommer intepå eller regeringen att besluta om bankernas räntemarginaler.Räntereglering som kreditpolitiskt instrument i fredstid har numera utmönstratsur den kreditpolitiska arsenalen. Bankernas räntemarginaler har successivtsjunkit . Skillnaden mellan de genomsnittliga in- ochutlåningsräntorna i bankerna för lån i svenska kronor var per den sistadecember 1993 enligt , vilket innebar enminskning sedan motsvarande tidpunkt . Framtill minskade skillnaden med ytterligare 0,2 procentenheter.Räntemarginalerna är emellertid ännu alltför stora. Enligt utskottets bedömningkan dessa minskas. För att åstadkomma en sådan utveckling är det nödvändigt attkonkurrensen inom banksektorn ökar. har utvecklingen i detta avseendegått alltför långsamt. Ökad konkurrens kan åstadkommas genom att fler aktörer,både inhemska och utländska, beviljas oktroj. Utskottet förutsätter attregeringen med kraft verkar för att konkurrensen inom banksektorn ökas.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande penningpolitikenatt med avslag på motion 1993/94:Fi31 yrkandena5 och 8 godkänner vad som förordas i motion 1993/94:Fi30 yrkande 1 i denna deloch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Penningpolitiken (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med"Utvecklingen på" och på s. 60 slutar med "omfatta " bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "Detavsnitt" och på s. 61 slutar med "måste avstyrkas" bort ha följande lydelse:Som framgått av utskottets beskrivning sker nu en viss återhämtning av densvenska ekonomin. Denna förbättring, som förorsakats av den flytande svenskakronan och den internationella konjunkturen, räcker dock icke för att rättatill grundläggande problem. Det är endast genom strukturella ochomfattande förändringar som vi kan lösa problemen med det svenskabudgetunderskottet och statsskulden. Förbättrade konjunkturer kan få läget attse ljusare ut , men sedan blir det sjufalt värre!Det är mot den bakgrunden som utskottet anser att en av de nödvändigaåtgärderna är att aktivera penningpolitiken på ett sådant sätt att svenska ochutländska företag investerar i Sverige.Slutsatsen av vad utskottet här anfört innebär, som understryks i motion Fi31(nyd) yrkande 5, att räntorna måste sänkas i snabbare takt. Utskottettillstyrker således yrkande 5 i motion Fi31 (nyd). Regeringen måste därutöverinitiera sådana finanspolitiska åtgärder som underlättar en framgångsrikpenningpolitik och skapar naturliga förutsättningar för minskaderäntemarginaler.Motion Fi30 (s) yrkande 1 i här aktuell del avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande penningpolitikenatt med avslag på motionerna 1993/94:Fi30 yrkande 1 i denna deloch 1993/94:Fi31 yrkande 8 godkänner vad som förordas i motion 1993/94:Fi31yrkande 5 och som sin mening ger fullmäktige i och regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Den ekonomiska politiken och EU:s konvergenskrav (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med "Allamedlemsländer" och på s. 63 slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Sverige har förhandlat om medlemskap i och återstår att ifolkomröstningen säger ja till EU. Trots detta förefaller regeringentämligen omedveten om de konvergenskrav som EU ställer på sina medlemsländer. fall finns inte någon plan redovisad för hur man skall kunna leva upp tillde krav som det framtida Europasamarbetet ställer på det ekonomiska området.Enligt unionsfördraget skall medlemsländerna i fas två upprättakonvergensplaner. Dessa skall med jämna mellanrum stämmas av mot den ekonomiskautvecklingen i landet och mot de riktlinjer som antagits för den gemensammaekonomiska politiken. Det är uppenbart att det saneringsprogram som regeringenlagt fram är otillräckligt om man avser att inordna sig i konvergenskriterietom budgetunderskottets och skuldkvotens storlek. Det krävs betydligt störrebesparingar om detta skall kunna uppnås. Det hade därför varit naturligt attdessa kriterier hade tagits som utgångspunkt för ett långsiktigtsaneringsprogram. borde visa att man menar allvar med sin medverkan iEuropasamarbetet och att man tänker delta som fullvärdig medlem utan att vältraöver de ekonomiska problemen på utomstående.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi31 (nyd) yrkande 40 i dennadel bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande den ekonomiska politiken och EU:s konvergenskravatt med bifall till motion1993/94:Fi31 yrkande 40 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattning (mom. 5), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 66 som börjar med"har" och slutar med "i detta betänkande" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill uttala följande i denna fråga. Enligt utskottetsbedömning kommer arbetslösheten att ligga kvar på extremt hög nivå. Antaletarbetslösa enligt uppgick till 310 000 personer, varav81 000 var ungdomar. Med hänsyn till det mänskliga lidandet och de ekonomiskaförlusterna kan utskottet varken acceptera att ungdomar ställs utanförsamhällsgemenskapen genom arbetslösheten eller godta att allt flerlångtidsarbetslösa slås ut från arbetsmarknaden.Det är tillfredsställande att antalet lediga platser nu åter ökar och attexportindustrin går bra. Men de företag som arbetar mot den svenska marknadenhar knappast märkt av någon uppgång. Utskottet noterar med oro att avskedandenafortsätter i kommuner och landsting.Den nuvarande ekonomiska politiken är i grunden felaktig. Det märks på denalltför låga investeringsnivån, vilken är en av orsakerna till arbetslösheten,samt på de stora underskotten i de offentliga finanserna. Regeringens politikär ohållbar. Arbetsmarknadspolitiken har fått bära en alltför tung börda, ochtill slut har denna börda blivit övermäktig. Arbetslinjen har då successivtövergivits, och en allt större andel av tillgängliga medel har förbrukats påpassivt kontantstöd.Utskottet anser att det nu krävs krafttag för att komma till rätta medarbetslösheten och då i första hand långtidsarbetslösheten.Konjunkturuppgången måste tas till vara på rätt sätt. Bl.a. gäller det attförhindra att exportindustrin drabbas av flaskhalsar i form av för lågproduktionskapacitet eller brist på utbildad personal. Vidare måstehemmamarknaden utvidgas, ytterligare avskedanden i kommuner och landstingstoppas samt fler ungdomar få del av aktiva åtgärder.Utskottet vill för sin del förorda de riktlinjer för arbetsmarknadspolitikensom tidigare redovisats i motion A254 (s). Med den politik somSocialdemokraterna sammantaget redovisat skulle sammanlagt ca 90 000 flerpersoner kunna få arbete . Omkring 30 000 personer ytterligarekunde få utbildning, och därmed kunde arbetslösheten pressas ned till under5 % under år 1995.I likhet med vad som sägs i motion Fi54 (s) krävs det ett investeringsprogramsom omfattar kommunikationsområdet, bostadssektorn, det sociala området,miljöområdet m.m.Regeringen föreslår att medelstilldelningen på anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder skall sänkas och att finansfullmakten istället skall tillföras ytterligare . Utskottet är starktkritiskt till att medel förs från arbetsmarknadspolitiken till regeringensdisposition för ospecificerade ändamål. Utskottet motsätter sig förslaget attutöka finansfullmakten samt regeringens förslag att förändra fullmaktensanvändningsområde.Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottet biträder förslagen imotion Fi54 (s) yrkande 1. Utskottets synpunkter bör som sin meningge till känna för regeringen.Motion Fi32 (v) yrkandena 6--8 får anses i huvudsak tillgodosedda med vadutskottet här påpekat. Motion Fi31 (nyd) yrkande 18 (i denna del) har en heltannan inriktning som utskottet inte kan godta. Motionsyrkandet avstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattningatt med bifall till motion 1993/94:Fi54 yrkande 1och med avslag på motionerna 1993/94:Fi31 yrkande 18 i denna del och1993/94:Fi32 yrkandena 6--8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om arbetsmarknadspolitikens inriktning,7. Arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattning (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 66 som börjar med"har" och slutar med "i detta betänkande" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill uttala följande i denna fråga. Som Ny demokratikonstaterar i motion Fi31 yrkande 18 (i denna del) befinner sig ien statsfinansiell kris med statsfinanserna i obalans och med en högarbetslöshet. Utvecklingen går dock åt rätt håll. Med tanke på kraften ikonjunkturuppgången anser utskottet att läget på arbetsmarknaden möjligen kanförbättras snabbare än vad regeringen utgått från.Arbetsmarknadsmyndigheterna har helt uppenbart haft svårt att göra av medtilldelade medel. Utskottet anser därför att resursanspråken kan minskas.Arbetsmarknadspolitiken kan då också bli effektivare. Nyanställningar börstimuleras inte genom stödprogram utan genom fortsatt reformering avarbetsrätten.Finansutskottet tillstyrker mot denna bakgrund den inriktning avarbetsmarknadspolitiken som förordas i motion Fi31 (nyd) yrkande 18 (i dennadel). Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattningatt med bifall till motion 1993/94:Fi31 yrkande 18 i denna delsamt med avslag på motionerna 1993/94:Fi32 yrkandena 6--8 samt 1993/94:Fi54yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omarbetsmarknadspolitikens inriktning,8. förvaltningskostnader (mom. 6), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 67 börjar med"instämmer" och på s. 68 slutar med "yrkandena 12 (idenna del) och 13" bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i Socialdemokraternas och Vänsterpartietsuppfattning som den kommer till uttryck i motionerna Fi54 (s) yrkandena 12 idenna del och 13 samt Fi32 (v) yrkandena 32--34. Regeringens förslag omarbetslöshetsförsäkring kan inte godtas, och något behov av särskildaadministrativa resurser för detta ändamål behövs därför inte.Utskottet biträder således de båda motionerna och avstyrker regeringensförslag om ytterligare till administration av nyaarbetsmarknadskassor.Regeringen räknar i sina mest optimistiska prognoser inte med att kunna merän halvera arbetslösheten fram till detta århundrades slut. Arbetsförmedlingenkommer därför att vara hårt ansträngd. Detpersonaltillskott som behövs är med andra ord inte "tillfälligt" utan bör sessom mer bestående.