bet · GH01UbU7 · 1994-03-17 00:00:00 — Hur enkonsulentorganisation för dem skall vara uppbyggd och hur denskall administreras och bekostas kan enligt motionärernadiskuteras, men det måste rimligen vara ett statligt ansvar attmedverka till en ordning som garanterar de aktuella elevernasmöjlighet till en maximal utveckling utifrån sinaförutsättningar. En utredning bör därför göras beträffandeflerhandikappade elevers stödbehov inom särskolan, ochregeringen bör därefter återkomma till med förslagtill hur ansvaret bör fördelas mellan staten ochskolhuvudmännen.Utskottet har behandlat frågan om konsulenter förflerhandikappade elever i särskolan i samband med propositionenom särskolans kommunalisering (prop. 1991/92:94, bet. UbU21 och28) och i samband med motioner som väcktes vid föregåenderiksmöte (bet. 1992/93:UbU9). I betänkande(SOU 1991:30) föreslogs att de statliga medel som landstingenanvänt för konsulenter för flerhandikappade elever i särskolanskulle överföras till . Föredragande statsrådet tog ipropositionen om särskolans kommunalisering avstånd från denlösningen. Hon ansåg det bättre att kommunerna låtervälutbildade lärare med goda kunskaper om de olika handikappenkombinera sin läraranställning med konsulentverksamhet, liksomlandstingen hade gjort när de hade huvudmannaskapet.I sin fördjupade anslagsframställning föreslogSIH att skulle överföras till SIH:s anslagfrån det statliga utjämningsbidraget till kommunerna för attfinansiera överförande till av det antal konsulenttjänsterför flerhandikappade elever i särskolan som tidigare funnitsinom landstingen. Regeringen har i propositionen inte fört framdet förslaget, men däremot föreslagit en förstärkning av denspecialpedagogiska stödorganisationen vid med 6,6 miljonerkronor.Utskottet anser det mycket viktigt att de flerhandikappadeelevernas situation inte försämras i samband med att kommunernaövertar huvudmannaskapet för särskolan. Utskottet anförde redanvid föregående (bet. 1992/93:UbU9 s. 5) att detta kanbehöva uppmärksammas inom ramen för uppföljning ochutvärdering. planerar sinutvärderingsverksamhet för nästa budgetår. Innebörden avhuvudmannaskapet förändras inte av att det övergår frånlandstingen till kommunerna. Utskottet delar den uppfattningsom regeringen uttrycker i propositionen, att skall utgöraett komplement till och inte en ersättning för det stöd somskolhuvudmannen skall erbjuda. En överföring av medel från detstatliga utjämningsbidraget till kommunerna till SIH:s anslagbör därför inte ske. Den anslagsökning som regeringen föreslårger utrymme för att förstärka sina insatser bl.a. för deflerhandikappade eleverna i särskolan. Ansvaret för att fördeladet stöd kan ge mellan olika grupper av elever vilar påSIH, som alltså fortlöpande bör överväga behovet avomprioriteringar.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub339.Två motioner tar upp frågan om stöd för elever medmedicinska handikapp. I motion 1993/94:Ub328 (s) anförs attdet är ett angeläget krav att får konsulenter för elevermed medicinska handikapp (yrkande 3). Skolhälsovården -- tillvilken regeringen och tidigare hänvisat när sammafråga behandlats -- ser enligt motionärerna endast till en delav elevernas behov. En övergripande insats från staten krävsför att ge dessa elever en bra skolgång, enligt motion1993/94:Ub334 (fp). Motionären anför att kommunalaskolmyndigheter ibland saknar förståelse för aktuella problemoch genom nedprioritering av miljöåtgärder skapar stora riskerför livslångt lidande för eleverna.Utskottet hänvisar till vad som anförts i denna fråga vid detvå senaste riksmötena (prop. 1991/92:100, bet. UbU9, bet.1992/93:UbU9), då utskottet strukit under nödvändigheten av attundervisningen och den övriga verksamheten i skolan anpassastill elevernas behov. Att det i utbildningen skall tas hänsyntill elever med särskilda behov föreskrivs i skollagen(1985:1100, 1 kap. 2 §). Detta ger kommunerna som huvudmän förskolan ett stort ansvar, bl.a. när det gäller elever medmedicinska handikapp. Utskottet föreslår att avslårmotionerna 1993/94:Ub328 yrkande 3 och 1993/94:Ub334.All SIH:s verksamhet bör enligt motion 1993/94:Ub358 (s)flyttas till för att kunna bli så effektiv sommöjligt. Motionärerna pekar särskilt på ekonomienheten samt påSIH Läromedel i . I finns bl.a. Mitthögskolanoch Kristinaskolan (specialskola för döva och hörselskadade),som skulle kunna utgöra samarbetspartners för , ansermotionärerna.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen uttalaratt ekonomienheten bör flyttas till , något som enligtregeringen ligger i linje med beslut om (prop. 1990/91:150, bet. UbU21, rskr. NärSIH inrättades och beslut fattades om dess lokalisering tillHärnösand stod det klart att de f.d. rikscentralerna förpedagogiska hjälpmedel skulle inordnas i . Dessa var belägnai , , och och avsågs inte bli flyttadetill . Utskottet anser inte att haranledning att ta något initiativ för att ändra på detta, varförutskottet föreslår att avslår motion 1993/94:Ub358.Regeringen föreslår ett anslagsbelopp för budgetåret1994/95 på . Regeringen betonar att med att utveckla produktivitets- och effektivitetsmåttför verksamhetsgrenarna bör prioriteras och avrapporteras tillregeringen. Därför är regeringen inte beredd att förorda enflerårig planeringsram för SIH.I motion 1993/94:Ub310 (v) yrkande 13 föreslås att riksdagenanvisar mer än vad regeringen föreslagittill stöd för handikappade elever. Motionärerna anser attelevernas behov inte på något sätt är tillgodosedda i dag.Utskottet har i det föregående redovisat att regeringensförslag innebär en utökning av den specialpedagogiskastödorganisationen vid . Utskottet föreslår att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1993/94:Ub310 yrkande 13 till förhandikappfrågor i skolan för /95 anvisar ettramanslag på 106 966 000 kr.6. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikappUr anslaget A 3. Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med handikapp betalas dels bidrag enligtförordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissaläromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av samtinformation om läromedel för elever med funktionshinder. Frånanslaget bekostas vidare olika utvecklingsinsatser för elevermed funktionshinder. Anslaget disponeras av SIH.Vid föregående uppmärksammade utskottet attriksdagen inte tagit ställning till principerna förfördelningen av kostnadsansvaret för handikappade eleversläromedel mellan staten å ena sidan och elevernas hemkommuner åden andra sidan. I budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100bil. 10, bet. UbU10, rskr. 145) lade den dåvarande regeringenfram ett förslag i denna fråga, som utskottet inte kundetillstyrka, bl.a. därför att kostnadskonsekvenserna förkommunerna inte var belysta. begärde därför attregeringen skulle återkomma till med förslag ifrågan. Så hade emellertid ännu inte skett, när utskottet förraåret erinrade om saken. I budgetpropositionen redovisar nuregeringen sin uppfattning.Enligt regeringens mening bör staten även fortsättningsvisstå för hela utvecklingskostnaden för läromedel för elevermed funktionshinder, men stat och kommun bör dela påframställningskostnaderna. Därigenom ökar kostnaderna förkommunerna och intäkterna för , men inte i lika storomfattning som skulle bli följden om skulle ta ut fullkostnadstäckning för framställningskostnaderna. Med denfördelning som regeringen förordar kommergenomsnittskostnaderna, utslaget per elev vid olika stadier ochskolformer, att ligga i nivå med läromedelskostnaderna för ickefunktionshindrade elever i den ordinarie undervisningen.Regeringen avser att meddela föreskrifter om detta.Regeringen föreslår ett anslagsbelopp på 17 712 000 kr.I beloppet ingår en förstärkning med 3,5 miljoner kronor.Regeringen ansluter sig inte till SIH:s förslag om att inrättaett särskilt förslagsanslag för produktion av tal- ochpunktskriftsböcker för synskadade, men delar institutetsuppfattning att det är angeläget att denna elevgrupps tillgångtill läromedel förbättras. När det gäller talböcker fördyslektiker föreslår regeringen en resursförstärkning underanslaget A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet, till vilketutskottet återkommer i det följande. Regeringen understrykeremellertid att bör tillhandahålla tillgängliga talböckeroch andra läromedel som bedöms som lämpliga läromedel fördyslektiker.I motion 1993/94:Ub359 (s) framhålls att de 3,5 miljonerkronor som föreslås bli tillförda anslaget inte bör användasenbart för läromedel för synskadade. Motionärerna anser att detockså brådskar med resurser till de döva och hörselskadadeeleverna som behöver läromedel på teckenspråk.Utskottet anser att är det organ i samhället som har debästa förutsättningarna att bedöma läromedelsbehoven för olikagrupper av elever med funktionshinder och göra avvägningarmellan dessa. Utskottet utgår från att kommer att fåansvaret för att använda det samlade anslaget på det sätt sominstitutet finner lämpligast. bör enligt utskottetsmening inte göra något uttalade om hur medels-ökningen skallanvändas.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotion 1993/94:Ub359 till Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp för /95anvisar ett reservationsanslag på 17 712 000 kr.7. Stöd för utveckling av skolväsendetHuvuddelen av förevarande anslag bekostar sådana centralainsatser för utvecklingen av skolan, inklusive bl.a.produktionsstöd till läromedel, som bestämmer. Frånanslaget utgår också vissa specialdestinerade medel förutvecklingsinsatser för finskspråkiga elever, bidrag tillkostnader för teknikkurser för flickor samt för insatser förskolans internationalisering. Utöver detta lämnas bidrag tillvissa organisationer samt till utvecklingsarbete omdatoranvändning.Ett utvecklingsarbete kring läs- och skrivsvårighetereller dyslexi efterfrågas i motion 1993/94:Ub351 (kds) yrkande2. Det är viktigt, framhåller motionärerna, att skolansamarbetar med föräldrarna så att varje barn får en fungerandeläskunskap och utvecklar läslust. Motionärerna hävdar attforskning har visat att de flesta dyslektiker kan lära sig läsaoch skriva om rätt slags träning sätts in . Lärarna måstedärför få de instrument de behöver för att på ettprofessionellt sätt kunna ge elever med läs- ochskrivsvårigheter den hjälp och stimulans som de behöver.Individuella träningsprogram bör utvecklas med hjälp avspecialutbildad personal.Regeringen anger under anslaget att , som redanbedriver utvecklingsarbete kring läs- och skrivsvårigheter, böransvara för en försöksverksamhet för att underlätta utgivningenav läromedel som både är tryckta och intalade på band. Enutökning av anslaget med föreslås förändamålet.Utskottet vill betona att utskottet ser det som angeläget attutvecklingsinsatser görs kring dyslexi och att metoder ochstödmaterial för läsinlärning förs ut i skolorna för attgarantera elever med läs- och skrivsvårigheter deras rätt likvärdig utbildning. Utskottet har visat vilken viktutskottet lägger vid dessa frågor genom att anordna en öppenutfrågning om dyslexi, som hölls den 8 februari 1994.I sammanhanget bör enligt utskottet framhållas att Skolverketanslagit medel till sex läspedagogiska centra som skall ge rådoch stöd till skolor i frågor som rör läs- ochskrivsvårigheter. Avsikten är att centra skall utveckla ochpröva pedagogiska program, pedagogisk diagnostik, pedagogiskahjälpmedel och träningsmaterial för elever med läs- ochskrivsvårigheter. De skall också medverka i utveckling avnationella fortbildningsprogram för skolpersonal. Projektetstartade och pågår till den 1 juli 1996.Ytterligare resurser föreslås , som nämnts, av regeringen förutgivning av talböcker för dyslektiker.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att behandlafrågor rörande stöd till elever med svårigheter i dennationella utvecklingsplan för skolan som regeringen kommer attpresentera för . Med hänvisning tilldet anförda anser utskottet att någon åtgärd medanledning av motion 1993/94:Ub351 yrkande 2 inte behövs.Motionsyrkandet bör alltså avslås.Utskottet föreslår att , som regeringen begärt, tillStöd för utveckling av skolväsendet anvisar ettreservationsanslag på för nästa budgetår.8. Forskning inom skolväsendetFrån anslaget bekostas forskning inom ungdomsskolan ochvuxenutbildningen samt informationsåtgärder i samband härmed.Skolverket ansvarar för planering, samordning, utvärdering ochspridning av information om verksamheten.Skolverket arbetar /94--1995/96 med entreårsbudget för forskningen inom skolväsendet. Riktlinjernaför forskningsprogrammet beslutades av efter förslagi den forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170,bet. UbU15, rskr. 388).Beträffande anslagsbeloppet för /95föreslår regeringen ett reservationsanslag på ,vilket utskottet tillstyrker.I motion 1993/94:Ub337 (s) tar motionärerna upp de brister ifråga om problemlösning i grupp i ungdomsskolan sompåvisats i nationella utvärdering (yrkande 1).Eleverna fick enligt denna stora svårigheter när de skulle tasig an en större uppgift och samarbeta i grupp. Andraundersökningar, bl.a. revisorers granskning avgymnasieskolan, visar att gymnasisterna har svårt för attarbeta självständigt. Motionärerna anser därför att riksdagenhos regeringen bör begära att får i uppdrag attstarta ett omfattande och intensivt forsknings- ochutvecklingsarbete som avser problemlösning i grupp (yrkande 2).Utskottet hänvisar till vad regeringen anfört (prop. s. 35)om att bl.a. skall inrikta sitt arbete på sådanainsatser som kommer att föranledas av den nationellautvecklingsplan för skolan som regeringen avser att under våren1994 lägga fram för . I utvecklingsplanen kommerSkolverkets rapport av skolan 1993 att behandlas.Utskottet utgår från att de områden där harkonstaterat påtagliga brister i skolans verksamhet kommer attbli föremål för intensifierade utvecklingsinsatser. Med detanförda anser utskottet att bör avslå motion1993/94:Ub337.9. Fortbildning m.m.Under anslaget beräknas medel för statlig rektorsutbildningsamt för sådan fortbildning av personal inom skolan somSkolverket beslutar om. Från anslaget utgår vidare bidrag tilllärarorganisationer m.fl. för fortbildningsverksamhet ochpublikationer samt bekostas utbildning för lärare isvenskundervisning för invandrare och lärarstipendier förindividuellt motiverad fortbildning. Medel från anslagetutbetalas även till för produktionav utbildningsprogram för fortbildning.Regeringen anför i propositionen att såväl externautvärderare, t.ex. , som i egna utvärderingarhar konstaterat att skolan i alltför liten omfattning arbetarmed pedagogisk utveckling, att traditionella arbetsformerdominerar och att undervisningen inte förändrats särskiltmycket på två och ett halvt decennium. De resurser som hittillssatsats på fortbildning har inte lett till önskvärd utveckling.Det nya styrsystemet för skolan har inte medfört någonförändring i statens sätt att använda sina resurser förfortbildning, trots att detta borde vara ett effektivt medel istyrningen mot nationella mål.Enligt regeringen är det av stor vikt att fortbildningenverkligen används som ett led i utvecklingen av skolan.Utbildning av rektorer och andra skolledare samt avfortbildningsansvariga m.fl. nyckelpersoner som kan påverkaskolans pedagogiska utveckling bör därför prioriteras. För attförstärka ledarskapsutveckling och kompetensförsörjning börytterligare tillföras anslaget. Medlen börstå till regeringens disposition.För /95 föreslår regeringen att tillFortbildning m.m. anvisas ett reservationsanslag på98 416 000 kr.I motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 29 begärs att riksdagenuttalar sig för att frågor om elev- och föräldrainflytandei skolan skall beredas tillräckligt utrymme i utbildningoch fortbildning av lärare och skolledare. Regeringen,som föreslås få disponera medel för rektorsutbildning, böransvara för att också denna utbildning innehåller moment somsyftar till att utveckla elev- och föräldrainflytandet.Dessutom bör alla högskolor med lärarutbildningar uppmanas attsärskilt uppmärksamma demokratifrågor och frågor om utvecklingav kontakter mellan skolan och hemmen.Utskottet vill påminna om att i etttillkännagivande till regeringen (bet. 1993/94:UbU1 s. 35)begärt en ordentlig belysning av frågan om att stärka eleversoch föräldrars inflytande i skolan. Härvid bör, anfördeutskottet, göras en kartläggning av existerandesamverkansformer -- där föräldrar och elever har ettinstitutionaliserat inflytande över den enskilda skolan -- ochde juridiska begränsningar för dessa som finns i dagenslagstiftning. Utskottet angav att regeringen därefter böråterkomma till med förslag i frågan.Enligt utskottets mening faller det sig naturligt att ettförstärkt inflytande från elever och föräldrar i skolansverksamhet också måste förankras och få genomslag hosskolledare och lärare genom att dessa frågor tas upp iutbildnings- och fortbildningssammanhang. Regeringens arbetemed att bereda frågan om förstärkt föräldra- och elevinflytandebör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motion 1993/94:Ub905yrkande 29.Ytterligare frågor rörande fortbildning av lärare ochskolledare tas upp i ett antal motioner.Enligt motion 1993/94:N307 (s) yrkande 3 krävs omfattandefortbildningsinsatser för lärare på högstadie- och gymnasienivåför att de nya läroplanerna, och de värderingar som där äruttryckta, skall få ett verkligt genomslag i skolan och isamarbetet mellan skola och arbetsliv. -- Formerna förkompetensutveckling bör ses över, anförs det i motion1993/94:Ub348 (fp) yrkande 5. Fortbildningsresurserna ikommunerna bör i högre grad än användas tillpedagogisk förnyelse och utvecklingsarbete, till att ge kunskapom utvärderingsmetoder och till utbildning iinformationsteknik.Vikten av kompetensutveckling hos lärare och skolledning,när det gäller såväl fördjupade ämneskunskaper som pedagogikoch arbetssätt, betonas i motion 1993/94:Ub351 (kds) yrkande 8.Enligt motionärerna måste satsningar också ske på fortbildningav lärare i fråga om olika former av läs- och skrivsvårigheter.Även i motion 1993/94:Ub332 (m) framhålls att lärare, främst iårskurserna 1--6, bör utbildas och fortbildas i frågor kringdyslexi. Det som behövs är, enligt motionären, att en adekvatsådan utbildning snabbt införs på lärarhögskolorna.Skolpersonal, främst lärare, bör enligt motion 1993/94:Ub363(c) fortbildas i handikappkunskap. En förbättrad sjukvård ochdiagnostik har gjort det möjligt för fler funktionshindradebarn att gå i den s.k. normalskolan, anför motionärerna. Dettakräver ökad kunskap bl.a. om vilken inverkan funktionshindrenkan ha på skolsituationen.I motion 1993/94:Ub329 (s) framhålls behovet av fortbildningav lärare i invandrar- och flyktingfrågor. Många lärare har isin dagliga gärning att ta diskussioner med sina elever ominvandring, flyktingar, olika kulturer och rasism. Motionärernaföreslår därför att fortbildning anordnas, exempelvis två dagarper läsår, för att bredda lärares kunskaper och göra dem bättrerustade att ta diskussionerna i dessa svåra frågor.Fortbildning och praktik för hemspråkslärare efterfrågas imotion 1993/94:Ub347 (fp). Detta bör leda till att dessa lärareblir behöriga att undervisa i sina modersmål som främmandespråk.Utskottet vill erinra om att enligt skollagen (2 kap. 7 §)skall varje kommun och landsting se till att fortbildninganordnas för den personal som har hand om utbildningen. Fr.o.m.den 1 juli 1994 gäller även att de skall vinnlägga sig om enplanering av personalens fortbildning. Huvudansvaret förfortbildningen ligger således på skolhuvudmännen. Underförevarande anslag disponerar medel för fortbildningvarigenom de statliga resurserna kan styras till områden som ärangelägna för nationen som helhet. Utskottet ser det sompositivt att, som anges i propositionen (s. 8), ett arbete medfrågor kring lärares och ledares kompetensutveckling i skolannu pågår i . Särskilda medel beräknas också ipropositionen för arbetet med ledarskapsutveckling ochkompetensförsörjning. Därutöver delar utskottet regeringensuppfattning att den statliga fortbildningsresursen under dennärmaste tiden till stor del kommer att behöva tas i anspråkför att stödja genomförandet av nya läroplaner, kursplaner ochbetygssystem.Vidare vill utskottet med anledning av vissa motionsyrkandenhänvisa till att enligt sin fördjupadeanslagsframställning avsatt medel för utveckling ochgenomförande av fortbildning för undervisning av elever medläs- och skrivproblem, bl.a. till läspedagogiska centra.Skolverket har också angett att verket, för att stödja arbetetmot främlingsfientlighet och rasism, kommer att utveckla ochplanera kortare lokalt anpassade fortbildningsinsatser isamarbete med SIDA och högskolan.När det gäller fortbildning av lärare i handikappkunskapanförde utskottet i sitt betänkande 1993/94:UbU1 (s. 78) attdet ankommer på skolhälsovården att sprida kunskap om olikaformer av handikapp till lärarna. Därmed kan förutsättningarskapas, framhöll utskottet, för att skolans verksamhet anpassasockså till de handikappade elevernas behov.Behörighetsvillkoren för lärare är reglerade i skollagen (2kap. 3--5 §§). Det åligger kommunerna att förtillsvidareanställning som lärare nyttja personer som uppfyllerdessa krav. Det närmare innehållet i lärarutbildningar bestämsav resp. universitet och högskola.Enligt utskottets mening bör motionerna 1993/94:Ub329,1993/94:Ub332, 1993/94:Ub347, 1993/94:Ub348 yrkande 5,1993/94:Ub351 yrkande 8, 1993/94:Ub363 och 1993/94:N307yrkande 3 med hänvisning till det anförda avslås av riksdagen.Beträffande det av regeringen begärda anslagsbeloppettillstyrker utskottet att till Fortbildning m.m.anvisar ett reservationsanslag på för nästabudgetår.10. Genomförande av skolreformerFör /95 beräknar regeringen anslaget A 7.Genomförande av skolreformer till . Härvidberäknas för bidrag enligt förordningen(SKOLFS 1993:16) om statsbidrag till kommunerna för planeringoch information vid införandet av de nya programmen igymnasieskolan samt för ett motsvarande bidrag förgymnasiesärskolan. För bidrag till utbildning av handledare vidden arbetsplatsförlagda delen av gymnasieutbildningen beräknasca 20 miljoner kronor.Resterande medel skall användas för fortsatta informations-och fortbildningsinsatser vid införande av nya läroplaner ochnya betygssystem inom såväl det obligatoriska som detfrivilliga skolväsendet.Enligt motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 28 bör regeringen, urde medel som föreslås stå till departementets förfogande förinformation om och genomförande av den nya läroplanen, avsättaresurser för att stimulera försöksverksamhet med fördjupatelev- och föräldrainflytande i skolan. Motionärerna påpekaratt det i samband med informationen om och genomförandet av enläroplan ges ett bra tillfälle att utveckla nyasamverkansformer. Den möjligheten bör tas till vara.Utskottet har tidigare i detta betänkande anfört attregeringens arbete med att, på begäran, beredafrågan om att stärka elevers och föräldrars inflytande i skolanbör avvaktas. Förevarande motionsyrkande avstyrks med sammamotivering.Utskottet har inte något att invända mot medelsberäkningenunder anslaget. bör således anvisa begärtanslagsbelopp för budgetåret 1994/95.11. Särskilda insatser på skolområdetFrån anslaget A 8. Särskilda insatser på skolområdet betalaskostnader enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag tillsärskilda insatser på skolområdet.