bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Även motion Fi5 (mp) yrkande 20avstyrks.dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande räntebidrag och fastighetsskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi1 yrkandena 30 och 31,1994/95:Fi2 yrkandena 26 och 45 och 1994/95:Fi5 yrkande 19 avslår proposition1994/95:25 avsnitt 8 yrkandena 8 och 30 samt motion 1994/95:Fi5 yrkande 20 ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,90. Räntebidrag och fastighetsskatt (mom. 60)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken fastighetsskatt börjar med "har från" och slutar med"yrkandena 19 och 20" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att de dåvarande regeringspartierna ochSocialdemokraterna träffade en överenskommelse om den ekonomiskapolitiken. Som en del av denna ingick att bostadssubventionerna skullereduceras med netto från , dvs. sedanhänsyn tagits till en trolig ökning av bostadsbidragen. På förslag avfinansutskottet (bet. 1992/93:FiU30 s. 150--153) beslutade våren1993att besparingen på bostadssubventionerna skulle ske med 500 miljoner kronornetto 1994, med netto 1995 och med 1 500 miljonerkronor netto 1996. beslutade därefter (bet.1993/94:BoU3)hur de s.k. extra upptrappningarna av den garanterade räntan skulle fördelaspåolika årgångar av bostäder så att besparingen kunde genomföras. Fördelningengjordes så att årgångar med höga kapitalkostnader fick lägre upptrappningareller helt befriades från besparingskravet.De av den nya regeringen nu framlagda förslagen om höjd fastighetsskatt ochslopad extra upptrappning av den garanterade räntan skulle innebära att denursprungliga överenskommelsen om att minska på bostadssubventionerna frångås.En besparing ersätts med en skattehöjning. delar denuppfattning som framförs i motion Fi2 (c) yrkande 26 att fastighetsskattenintenu bör höjas.Det bör i sammanhanget även uppmärksammas att den omfördelning mellanbostadssubventionerna och fastighetsskatten som föreslås kommer att leda tillett ökat underskott i statsfinanserna under nästkommande år, eftersomskattehöjningen inte avses träda i kraft . En sådan försvagningav statsfinanserna kan bidra till att en nödvändig räntesänkning påkreditmarknaden försenas. Detta kan i sin tur få allvarliga konsekvenser inomhela bostadssektorn.Finansutskottet vill också hänvisa till vad som i motion Fi2 (c) anförs omKontrollstation 1995. När det nya bostadsfinansieringssystemet infördes år1993förutsattes att en utvärdering av boendekostnadernas utvecklingskulle genomföras . Utskottet delar motionärernas uppfattning attöverväganden om eventuella omfördelningar inom bostadssektorn i de nu aktuellaavseendena bör kunna anstå i avvaktan på resultaten från denna utvärdering.Med hänvisning till vad ovan anförts med anledning av motionerna Fi1 (m)yrkandena 30 och 31, Fi2 (c) yrkandena 26 och 45 avstyrker utskottetregeringens förslag om en fastighetsskattehöjning till fr.o.m. år 1996kopplat till att de tidigare beslutade extra höjningarna av den garanteraderäntan inte genomförs. Även motion Fi5 (mp) yrkande20avstyrks.dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande räntebidrag och fastighetsskattatt med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 26 och med anledningav motionerna 1994/95:Fi1 (m) yrkandena 30 och 31, 1994/95:Fi2 yrkande 45 och1994/95:Fi5 yrkande 19 avslår proposition 1994/95:25 avsnitt 8 yrkandena 8 och30 samt motion 1994/95:Fi5 yrkande 20 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,91. Räntebidrag och fastighetsskatt (mom. 60)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken fastighetsskatt börjar med "har från" och slutar med"yrkandena 19 och 20" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att en grundförutsättning för en väl fungerandeekonomi är att priset för en vara eller en produkt speglar de faktiska ellerdesamhällsekonomiska kostnaderna på ett rimligt sätt. Detta är en viktigförutsättning för att företag och enskilda skall kunna göra rationellaprioriteringar som leder till en i verklig mening effektiv resursanvändning.Inte minst är detta viktigt sett till den långsiktiga resurshushållningen.De omfattande generella subventioner som utgått tillbostadssektorn har medfört att dagens bostadsmarknad inte återspeglar deverkliga kostnaderna för vårt boende. Trots att samhällets kostnader försubventionerna har stigit kraftigt har detta inte återspeglats iboendekostnaderna. I enlighet med förslaget i partimotion Fi5 ärdet därför angeläget att avvecklingen av de generella bostadssubventionernafortsätter. Till detta måste dock kopplas en kompensation till skydd för demsom har det sämst ekonomiskt ställt, t.ex. genom förbättring avbostadsbidragen.Med anledning av det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi5 (mp)yrkandena 19 och 20 och avstyrker propositionen i denna del samt motionernaFi1(m) yrkande 30 och Fi2 (c) yrkandena 26 och 45. Med utskottetsställningstagande tillgodoses förslaget i motion Fi1 (m) yrkande 31. anfört om statens stöd till boendet bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande räntebidrag och fastighetsskattatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi5 yrkandena 19 och 20 och1994/95:Fi1 yrkande 31 avslår motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 30 och1994/95:Fi2yrkandena 26 och 45 och i proposition 1994/95:25 avsnitt 8 yrkandena 8 och 30framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om statens stöd till boendet,92. Fastighetstaxeringar (mom. 61)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFastighetstaxeringar börjar med "gör för" och slutarmed "yrkandena 21 och 22 avslås" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser principiellt att fastighetsskatten har dennackdelen att den pressar upp kostnaden för boendet. Hus som är välbyggda urenergi- och miljösynpunkt straffas t.ex. med högre fastighetsskatt, vilketmotverkar miljöanpassning av byggnader. Utskottet föreslår att regeringen gören översyn av fastighetstaxeringen så att miljöförbättringar inte leder tillhöjt taxeringsvärde för fastigheten i fråga.Finansutskottet tillstyrker med det anförda motion Fi5 (mp) yrkande 22.dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följande lydelse:61. beträffande fastighetstaxeringaratt med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkande 22 samt med avslagpå motion 1994/95:Fi5 yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,93. Inriktningen och omfattningen av besparingar och inkomstförstärkningar(mom. 62), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken på inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningar börjar med "Bred enighet råder" och slutar med "Fi6(kds) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Den svenska statens finanser befinner sig i ett mycket allvarligt läge genomtidigare brist på långsiktigt ansvarstagande i den ekonomiska politiken.Dagensproblem grundlades framför allt under det socialdemokratiskaregeringsinnehavetmellan . Den borgerliga regering som tillträdde fickta över ansvaret för en statsbudget som utvecklats till en av Europassvagaste.Behovet av att snabbt inleda ett arbete med att sanera de offentligafinansernavar uppenbart. Den borgerliga regeringen lade också löpande fram förslag förriksdagen med denna inriktning.Budgetunderskottet och statsskulden uppgår till sådana belopp attendast en konsekvent och långsiktigt inriktad ekonomisk politik kanlösa problemen. framlades också ett långsiktigt saneringsprogramförriksdagen som syftade till att ha stabiliserat den offentligaskuldbördan mätt som andel av BNP. Utvecklingen, såväl internationellt somnationellt, gjorde att denna plan efter hand behövde skärpas. Riksdagenställdesig så sent som bakom förslaget i den reviderade finansplanen attutöka det tidigare fastlagda saneringsprogrammet på medytterligare . fastställde också inom vilkaområdenbudgetförstärkningarna skulle vidtas och hur stora de skulle vara inomrespektive område.Grunden är således lagd för en ansvarsfull och långsiktig politik i syfte attsanera statens finanser. Den plan som fastställt behöver docklöpandekompletteras och anpassas till ändrade ekonomiska förutsättningar. Sedanriksdagen fattade sitt beslut har utvecklingen medfört att behovet avytterligare budgetförstärkande åtgärder ökar utöver vad som tidigareförutsatts. Ett fortsatt högt ränteläge och en osäker politisk situation ärfaktorer som verkat i denna riktning. Behovet av ett fortsatt seriöstbudgetsaneringsarbete har således ökat under de senaste månadernatrotsde tecken som finns på en begynnande högkonjunktur.Det är mot denna redovisade bakgrund som regeringens nu presenterade förslagskall ses. Enligt finansutskottet har det av uppbackadesaneringsprogrammet en helt felaktig inriktning. De massiva skattehöjningar påarbete, sparande, företagande och boende som föreslås är inte bara utanmotstycke i moderna historia. De är också utan motstycke i ,därman i stället går den motsatta vägen för att öka ekonomins långsiktigakonkurrenskraft och utvecklingsförmåga. Visserligen finns det enskilda förslagi propositionen som har en riktig inriktning och som bör vinna riksdagensbifall, men andra förslag verkar destabiliserande på statsbudgeten.Regeringen föreslår således ökade utgifter för staten på ca 5,4 miljarderkronor. föreslås att budgetförstärkningarna framför allt skalluppnåsgenom ökade skatter på företag, företagande och individer. Som finansutskottethaft anledning att konstatera vid åtskilliga tillfällen leder inte en sådanpolitik till den tillväxt som är nödvändig för att stabiliseringsmålet skallkunna uppnås. Den riskerar i stället att omintetgöra en uppgång i ekonomin ochmotverka den positiva utveckling på arbetsmarknaden som inletts i år.Finansutskottet har i det föregående tagit ställning till och avstyrkt deförslag i propositionen som inte bör ingå i ett program för sanering avstatsfinanserna. Utskottet har i stället ställt sig bakom förslag som aktivtbidrar till att minska budgetunderskottet och därmed också till att stärkalandets ekonomiska utveckling i stort. Sammantaget tillstyrker utskottet detprogram för budgetförstärkande åtgärder som presenteras i Moderatasamlingspartiets partimotion Fi1. Detta program som totalt innebär ca 85miljarder kronor i budgetförstärkande åtgärder, varav ärutgiftsminskningar, kan sammanfattas i nedanstående tabell.75>Den av utskottet förordade inriktningen och omfattningen avutgiftsminskningar och inkomstförstärkningar innebär att samtliga regeringensförslag utom de som markerats i tabellen avstyrks. Bakgrunden till och dennärmare utformningen av flertalet övriga förslag som sammanfattats i tabellenhar utskottet redovisat i det föregående. Till förtydligande av detsammantagnabudgetförslaget anges nedan kortfattat innebörden i dessa förslag.Realt oförändrade offentliga utgifter: En förutsättning för att saneringen avde offentliga finanserna skall kunna lyckas är att den offentliga konsumtioneninte ökar. Planerade kommunala skattehöjningar i framför alltsocialdemokratiskt styrda kommuner och landsting skulle innebära att dennagrundläggande förutsättning inte föreligger i delar av landet. Av detta skälanser utskottet att utbetalningen av skattemedel bör reduceras för de kommuneroch landsting som höjer skatten för . Som föreslås i Moderatasamlingspartiets partimotion bör detta ske genom att reduktionsbeloppet perinvånare (enligt de särskilda bestämmelserna om utbetalning av skattemedel år1995) ökas med ett belopp som motsvarar av de ökade skatteintäkter som enbeslutad skattehöjning ger i förhållande till vad oförändrad skattskulle ha inneburit.Pensioner: Ytterligare insatser måste göras för att förstärkarehabiliteringsarbetet för dem som drabbas av sjukdom, arbetsskada m.m.Insatserna bör kunna leda till att den faktiska pensionsåldern höjs med minstett år. Det bör också övervägas om den nominella pensionsåldern skall höjasmedett år till 66. Reglerna för dem som förtidspensioneras bör ändras så attförtidspension ges samma regler som vid förtida uttag avpension. Delpensionen bör avskaffas för nytillträdande pensionärer.Besparingenpå pensionerna blir sammanlagt utöver regeringensförslag.Arbetslöshets- och sjukförsäkringarna m.m.: Inkomstbegreppet inomarbetslöshets- och sjukförsäkringarna bör ändras och baseras på medelvärdet avde senaste 24 månadernas inkomster. Arbetet med att motverka fusk medbidragssystemen måste fullföljas med kraft. Tandvårdsförsäkringen börreformeras ytterligare så att den i princip endast omfattar ett skydd mot högakostnader. Läkemedelsförsäkringen bör reformeras bl.a. genom att en ny form avhögkostnadsskydd införs. Sammantaget torde de redovisade förändringarnainnebära en besparing på ca 7 miljarder kronor.Familjestöd: Besparingsmålet för åtgärder inom familjestödet bör sättas 1miljard kronor högre än vad regeringen föreslagit.Bostadsbidrag och räntebidrag: Bostadsbidragen för hushåll utan barn böravskaffas. bör en mindre uppjustering av den nedre hyresgränsen idetgenerella bostadsbidragssystemetgenomföras. Detta bör sammantaget leda till en besparing på minst 1 miljardkronor. Den av beslutade nedtrappningen av räntebidragen tillbostäder bör fullföljas.Bistånd m.m.: Regeringens förslag till sparbeting på böraccepteras. Kommande försvarsbeslut bör dock inte föregripas genom aviseringarom minskade anslag till försvaret. Om ytterligare besparingar erfordras inomområdet "Säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitik" bör dessa inteberöra anslag av betydelse för landets yttre och inre säkerhet.Organisationsbidrag m.m.: Anslagen till presstöd, partistöd, stöd tillstudiecirklar m.m. bör sammantaget kunna minskas med ca 1,5 miljarder kronor.Privatiseringar: Den av den tidigare regeringen inleddaprivatiseringsverksamheten bör fortsätta. tordeåtminstoneNordbanken, , och kunna privatiseras helt eller delvis.Staten kan på detta sätt tillgodogöra sig intäkter på minst 50 miljarderkronor, vilket medför bestående ränteintäkter av försäljningarna till ca 5miljarder kronor per år.Skatteförändringar: Förslag i den förra regeringens saneringsprogram börfullföljas. Det gäller åtgärder för att åstadkomma en effektivareskatteindrivning, förslag om en breddad momsbas och återstående del avförslagenrörande miljö- och punktskatter. Vart och ett av dessa förslag torde bidra medca i inkomstförstärkningar. Vidare bör en översyn avbeskattningen av spelverksamhet kunna leda till att uttaget från denna sektorkan ökas med . Slutligen bör kommunernas avdragsrätt föringående mervärdesskatt avskaffas som föreslås i en särskild proposition.Regeringens förslag om att återbetalningen av den ingående skatten skall skepåannat sätt bör dock avvisas. Detta tillför statskassan ca 4,5 miljarderkronor.Den ovan redovisade sammanfattningen av finansutskottets syn på inriktningenoch omfattningen av besparingar och inkomstförstärkningar på statsbudgeteninnebär att utskottet tillstyrker Moderata samlingspartiets partimotion Fi1yrkande 2 om riktlinjerna för budgetpolitiken m.m. Detta innebär attstora delar av vad som föreslagits i de aktuella avseendena i motionerna Fi2(c), Fi3 (fp) och Fi6 (kds) blir tillgodosedda.Dessa motionsförslag avstyrks av utskottet i de delar de inte är förenligamed vad utskottet föreslagit. Detsamma gäller motion Fi5 (mp) yrkandena 3--5.Regeringsförslagen avstyrks utom till de delar de sammanfaller med förslagen imotion Fi1 (m) om inriktningen av budgetpolitiken.dels att moment 62 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:62. beträffande inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningaratt godkänner vad som föreslagits i motion 1994/95:Fi1 yrkande 2och avslår regeringens förslag i proposition 1994/95:25 yrkande 2 samtmotionerna 1994/95:Fi2 yrkandena 8, 44 och 55, 1994/95:Fi3 yrkande 17,1994/95:Fi5 yrkandena 3--5 och 1994/95:Fi6 yrkande 3,94. Inriktningen och omfattningen av besparingar och inkomstförstärkningar(mom. 62)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken på inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningar börjar med "Bred enighet råder" och slutar med "Fi6(kds) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan givit uttryck för sin uppfattning om den ekonomiskapolitikens innehåll och uppläggning framöver. Beträffande denna har utskottetiallt väsentligt anslutit sig till vad som föreslagits i Centerpartietspartimotion Fi2. Det är mot denna bakgrund både konsekvent och naturligt attvad i motionen förordats ligger till grund för den summering avseendeinriktning och omfattning av besparingar och inkomstförstärkningar som görsi det följande.Fyrklöverregeringens program för sanering av den offentliga ekonominMed hänvisning till utgångspunkten för sina ställningstaganden vill utskotteterinra om att den förra regeringen, fyrklöverregeringen, efter långsiktigt,metodiskt och tålmodigt arbete lyckades hejda den ekonomiska nedgången.Problemens omfattning och djup gjorde det dock varken möjligt eller lämpligtatt försöka komma till rätta med alla de problem1980-talets casinoekonomi skapat. Det var också avgörande att åtgärder intevidtogs som förstärkte lågkonjunkturen. Det bör erinras om att det påfyrklöverregeringens initiativ satsades i storleksordningen 50 miljarderkronorunder den föregående mandatperioden till investeringar i syfte att pressa nedarbetslösheten, vilket i historiska jämförelser är utan motstycke. Detekonomiska saneringsprogrammet börjar, som utskottet anfört ovan, nu också attge resultat.Nu sker alltså en återhämtning i ekonomin som en följd av den förraregeringens arbete. Omläggningen av den ekonomiska politiken 1991 lade grundenför den ökning av sysselsättningen som sker och därmed för en sundareekonomi. Förutsättningar har skapats för att underskotten i de offentligafinanserna skall kunna minska. Grunden för denna utveckling utgör deomfattandebeslut som togs av den förra regeringen i syfte att sanera statsfinanserna.Riksdagen har på fyrklöverregeringens förslag ställt sig bakom permanentabudgetförstärkande åtgärder om sammanlagt ca . Detmotsvarar av BNP. Inga åtgärder av engångskaraktär är dåinkluderade. Av de samlade åtgärderna har specificeradebeslut tagits rörande , varav ibesparingar och i skatte- och avgiftshöjningar. Ikompletteringspropositionen 1993 konstaterade fyrklöverregeringen att deoffentliga finanserna måste förstärkas ytterligare. På den dåvaranderegeringens initiativ ställde sig bakom ett särskiltsaneringsprogramför ekonomin, innebärande en förstärkning av statens budget om 81 miljarderkronor. Minskade transfereringar och ökade inkomster skulle leda till enbudgetförstärkning på . En realt oförändrad offentligkonsumtion (dvs. ökningen av kostnaderna för verksamheten får inte överstigainflationen) beräknades innebära en förstärkning på 35 miljarder kronor.Utvecklingen har också inneburit rationaliseringar och effektivisering avverksamheten i kommunerna. Utgifterna har minskat och av målsatta 35 miljarderhar uppnåtts. De åtgärder som har fattatkonkretabeslut om uppgår till . För attsaneringsprogrammet fullt ut skall förverkligas återstår således att fattabeslut om ca av totalt 46 miljarder kronor.I kompletteringspropositionen 1994 aviserade fyrklöverregeringen att denavsåg att lägga förslag om ytterligare ibudgetförstärkandeåtgärder, vilka borde genomföras till /99.Inriktningen av skattepolitikenSom anförs i en avvikande mening (c) till skatteutskottets yttrande1994/95:SkU3y ställer en hållbar ekonomisk utveckling krav på att samhälletformas i samklang med naturen -- ett kretsloppssamhälle.Denna utveckling bygger på en politik som syftar till att ta till varamänniskors engagemang och delaktighet.Skatteförändringar måste få en inriktning som inte stäcker företagensinvesteringsvilja och motverkar möjligheterna till en ökad sysselsättning idetprivata näringslivet. Det är särskilt viktigt att villkoren för de små ochmedelstora företagen är goda. Riskkapitalförsörjningen får inte försämrasgenomen felaktig utformning av kapitalbeskattningen m.m.Inkomstförstärkningar i det korta perspektivet bör i stället i första handtas ut genom skatter och avgifter på främst miljöbelastande verksamhet ochenergi. En ökad skatte- och avgiftsbelastning på arbete och kapital börundvikas. Vi anser därför att en skatteväxling, dvs. sänkt skatt på arbete ochföretag resp. en högre skatt på koldioxidutsläpp och miljöstöranderåvaruanvändning och verksamhet, måste ske. bör enskatteväxling i storleksordningen genomföras. Långsiktigtinnebär en sådan åtgärd att förutsättningar för minskad miljöskuld, sänktskattetryck och nya jobb skapas.På initiativ utarbetade fyrklöverregeringen direktiv för enutredning om hur en skatteväxling inom ramen för ett miljörelateratskattesystem kan ske.Det finns anledning att understryka det i och för sig självklara i attbesparingar och intäktsförstärkningar läggs ut på ett sådant sätt att de ärrättvisa. Det är också rimligt att nödvändig konsumtion som mat, boende ochpersontransporter beskattas lägre än annan konsumtion.Sammantaget har de förändringar som genomförts efter 1991 i stort settinneburit att förutsättningarna för att öka aktiviteten i ekonominunderlättats. Förändringarna har också varit ett led i att fullföljaintentionerna i skattereformen. Utskottet anser därför att regeringens förslagi dessa delar i huvudsak skall avslås.Utskottet delar vad i den avvikande meningen anförts om att skattepolitikenmåste vara en väsentlig del i en ekonomisk-politisk strategi för en hållbartillväxt, ökad sysselsättning och bevarad välfärd. En hållbar ekonomiskutveckling förutsätter goda skattemässiga villkor för företagande, arbete ochinvesteringar. Producenter och konsumenter måste vidare genom skatter ochavgifter få incitament som styr verksamheter bort från en negativmiljöpåverkanoch stimulerar till hushållning med knappa naturresurser. En differentieringavmiljöskatter inom områden där det finns substitut och möjligheter att påverkasin egenanvändning leder till ett sänkt skattetryck.Utformningen av skilda skatteregler får inte heller innebära att de glestbefolkade delarna av landet missgynnas och koncentrationen tillstorstadsregionerna förstärks. En skatteväxling genom sänkt skatt på arbeteochhöjd skatt inom miljö- och energiområdena måste också genomföras.I saneringsplanen konstaterades att skattekontrollen och skatteindrivningenskulle kunna förbättras genom åtgärder som kan ge en inkomstförstärkning på700miljoner kronor.När det gäller miljö- och energiskatter föreslår utskottet, med instämmande iCenterns partimotion, att fordonsskatten höjs för alla bilar utankatalysatorermed , vilket skall motsvara kostnaden för en katalysator.Avsiktenär att staten inte skall subventionera bilar med sämre avgasrening. Vidare börskatten på äldre vattenkraft återställas till den reala nivå som den hade närden infördes, vilket innebär en fördubbling. Miljöavgiften på handelsgödselochbekämpningsmedel bör höjas. Skälet till detta är att förändrade prisrelationertillsammans med kvarstående miljö- och resursproblem motiverar en höjning avdessa miljöavgifter i jordbruket.I saneringsplan föreslogs att skattebasen breddas så att moms på25 % också omfattar spel och dobbel. Utskottet delar denna uppfattning. Ettgenomförande av förslaget beräknas ge en intäkt på 2 miljarder kronor.Ett alternativ till förstärkningen av de offentliga finansernaSom framgått av vad som anförts ovan har utskottet anslutit sig tillförslagen i partimotion Fi2 om förstärkning av de offentligafinanserna.Med hänvisning till detta ställningstagande gör utskottet, med utgångpunkt iförslaget i partimotionen, följande summering som ett alternativ tillregeringens förslag till förstärkning av de offentliga finanserna.Därutöver aviseras i propositionen ytterligare iintäktsförstärkningar som avses redovisas i budgetpropositionen.