bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — Alla samarbetsavtal omatt svensk och utländsk industri skall tillverka krigsmaterieltar vi in och granskar, och det blir konkreta regeringsbeslut omsådana avtal.Hans Göran : Har regeringen eller KMI --beviljat ytterligare exportförsäljningareller provleveranser till ? Jag kan ställa sammafråga också beträffande Indonesien.Sven : Jag tror att det har varit någon litenutförsel till Gulfländerna av reservdelar --februari.Hans Göran : Till ?Sven : -- -- --.Hans Göran : Får vi ta del av protokoll ochminnesanteckningar?Thage G : Den frågan får kanslichefen diskuteraenligt tidigare beslut i dag.Hur stor har den totala årliga exporten av krigsmateriel frånSverige till varit?Sven : var det . Under detidigare åren har det varit 1, 2, 4 och 0 miljoner.Birger Hagård: Det är utomordentligt koncisa och klarasvar som har givits på frågorna. En uppgift fick mig att studsatill, nämligen att har fått nej på önskemål om att köpamateriel. På vilka grunder säger man nej till ? Det är enfast etablerad demokrati med mångpartisystem, och dessutom harman full respekt för mänskliga rättigheter.Vidare -- -- --: På den första frågan vill jag svara: detfinns en regel som alltid har funnits i våra riktlinjer, attSverige beviljar utförsel av krigsmateriel bara till stater --vi medger inte försäljning till befrielserörelser och liknandeorganisationer. Med stater menar vi av erkända statersom är medlemmar av . uppfyller inte deformella villkoren. Det är väl huvudorsaken.En annan orsak är att det tillämpas en allmän restriktivitet iden svenska krigsmaterielexportpolitiken. Man har varit särskiltförsiktig med att inleda export till länder till vilka man intetidigare har sålt materiel. Det finns en konflikt mellan Taiwanoch om områdets status, som under olyckligaomständigheter kan leda till väpnad konflikt.Slutligen skall regeringen göra en helhetsbedömning av vad somär klokast med hänsyn till svenska utrikespolitiska ochsäkerhetspolitiska intressen.Hittills har det inte medgivits någon utförsel. I pressen hardet påståtts att det funnits intresse för att köpa flygplan ochu-båtar, men jag uppfattar inte det som seriöst.-- -- --.Henrik S Järrel: Jag har några procedurfrågor till SvenHirdman.Det finns en särskild instruktion för , somi första hand är rådgivande till dig och ditt ämbete. Vilkabestämmelser gäller där? Skall det föreligga majoritet för skall kunna gå vidare till regeringen, om det nu är döttlopp och man har delade meningar inom ? Gårman i detta läge vidare, eller avvaktar man?Du sade att du i vissa fall går vidare till det ansvarigastatsrådet, utrikeshandelsministern, som sedan antingen självfattar beslut eller för saken vidare till beslut av regeringen.Finns det bestämmelser som reglerar när statsrådet kan fattabeslut på egen hand resp. när han eller hon skall föra sakenvidare till regeringen för beslut? Finns det några kvantifieradebestämmelser i det fallet?Slutligen en fråga om vapenexporten till olika länder. Det kanröra sig t.ex. om ammunition. Även om det rör militär exportkanske materielen ibland hamnar i polisorganisationens händer.Gränsen mellan militär, polis och militärpolis kan i vissastater vara flytande. Vilken kontroll har man av att materieleninte hamnar hos polismakten?Sven : Det finns bara en kort instruktion förRådgivande nämnden om hur den skall tillsättas och att den skallvara ett beredningsorgan. Det ankommer på vederbörande statsrådoch krigsmaterielinspektör att avgöra vilka ärenden man villföra till nämnden. Som jag kanske antydde har vifr.o.m. och min tid anlitat nämnden mer än mangjorde tidigare. Det fanns olika partipolitiska synpunkter påhuruvida det var lämpligt att ha en sådan nämnd. Grunden är attdet gäller förvaltningsärenden, som är regeringens ansvar.Tanken var att man inte kan uttunna regeringens ansvar. Sedankan regeringen ju ställas till ansvar i . Detta varlänge och ståndpunkt.Före min tid förekom det anmärkningar mot att regeringen ellerinspektören anlitade den rådgivande nämnden litetvoluntaristiskt, som en gisslan. Man tog i nämnden upp ärendensom man ville ha förankrade, men i andra ärenden fattade manbeslut själv.Där har vi reformerat . behandlas alla tveksammaärenden i nämnden. För att ledamöterna skall vara säkra på attde inte har missat någonting lämnar vi till dem vårmånadsdagbok, där vi har förtecknat alla utförseltillstånd somregeringen under den gångna månaden har beslutat om. Det gällerallting från något enstaka gevär eller någon reservdel, tillu-båtar till . Där kan de se i efterhand att vi intehar smugit in någonting som jag borde ha rådfrågat nämnden om.Nämnden består alltså av tre socialdemokrater och treborgerliga ledamöter. Det förekommer inget röstningsförfarande.Vi hade en diskussion efter valet , närmajoritetsförhållandena i ändrades, huruvida det fannsanledning att ändra sammansättningen. Regeringens inställning äratt alla partier som är representerade i bör varaeniga. Det leder till att om ett av partierna bestämt avråder inågot visst ärende, finner sig de övriga ledamöterna i det, ochdet blir ett nej. -- -- --Där har den praxis utbildats under både socialdemokratiska ochborgerliga regeringar, att om ett parti har sagt nej, gårregeringen inte vidare. Formellt kan regeringen göra det, menregeringen har inte gjort det, eftersom den vill bevara detpolitiska samförståndet. Har de fyra partierna i den rådgivandenämnden sagt ja, rapporterar jag det -- jag rapporterar även ettnegativt ställningstagande, men jag gör en mer utförligföredragning av ärenden som nämnden tillstyrker. Normalt följerregeringen nämndens rekommendation, men det har förekommit såvälunder som under tid attregeringen beslutat mot nämndens förord.En fråga gällde om det är utrikeshandelsministern ellerregeringen som beslutar. De formella utförselärendenaförutsätter regeringsbeslut, och det är vadkonstitutionsutskottet granskar. Det finns en lagbestämmelse somsäger att i ärenden som inte är av större vikt eller störreomfattning kan regeringen överlåta till vederbörande statsrådsom är ansvarig för krigsmaterielärenden att själv fatta beslut.Det finns en motsvarande delegationsregel för försvarsministerni gamla kommandomål.Vi har interna riktlinjer som gäller ärenden som inte omfattarmer än , som avser nordiska eller andravästeuropeiska länder och inte innehåller några konstigheter,eller exempelvis demonstrationsmateriel som sedan skall förastillbaka till . De beslutas formellt av statsrådet, ochsådana ärenden undertecknar jag å statsrådets vägnar. Detankommer alltså på mig att göra en granskning. Även ett litetärende kan ju vara politiskt viktigt, och då skall det lyftasupp till statsrådet, men normalt ser inte statsrådet dessarutinärenden. Alla andra utförselärenden behandlas avregeringskollektivet på utrikeshandelsministerns föredragning.Förhandsbeskeden och bedömningarna står formellt jag för.Rådgivande nämnden gör en bedömning, sedan går jag tillstatsrådet och föredrar ärendet, och han meddelar mig sinasynpunkter. Om han känner sig säker på saken och delar nämndensoch min uppfattning, tillstyrker han, och så skriver jag ettbrev tillbaka i mitt namn. Om han känner sig tveksam,konsulterar han sina regeringskolleger, och sedan får jag vetaav honom vad regeringen in corpore tycker. Är det särskiltbesvärliga och viktiga ärenden som avser nya länder eller storasystem, t.ex. u-båtar till , förs ärendet vidare äventill , och jag gör en föredragning i allmänberedning.De positiva förhandsbeskeden förankras. Visserligen är det jagsom lämnar beskeden, men jag vill veta att jag har mitt statsrådmed mig, och han får avgöra om han vill ha ytterligareförankring.Vi får ibland in ärenden om utförsel av ammunition tillpolismyndigheter. -- -- -- Däremot har vi givitutförseltillstånd för ammunition till polisen i . Dethar även förekommit utförsel till de baltiska länderna av jakt-och sportskytteammunition, men då har det inte gällt polisen. Vigör efterforskningar, ibland via ambassaderna, och tillämparolika former av slutanvändarintyg för kontroll.Simon Liliedahl: Jag tycker det är olyckligt att denrådgivande nämnden inte är parlamentariskt tillsatt. Jag förstårvisserligen bindningen med , men jag har en fromförhoppning att man tar upp frågan igen när vi får en nyregering. Jag tycker att vissa frågor har blivit otillräckligtbelysta i den rådgivande nämnden. Jag tänker på det som BirgerHagård sade om . Jag råkar känna till ganska bra --jag har varit ansvarig för ett bolag med 2 000 anställda där imånga år, och jag tror mig veta vilken import som villha. Det är två konkreta stora affärer. -- -- --Jag accepterar inte motiveringen att inte är en suveränstat. är dock en stat med 35 fria partier, som hållstillbaka av Kommunistkina, som har sådana problem med demänskliga rättigheterna. Jag tycker att regeringen ochrådgivande nämnden borde ha kurage att låta svenska företagarbeta med de här mycket stora affärerna. -- -- --Jag vill fråga krigsmaterielinspektören vad som skulle händaom ni hade sagt ja till sådana stora affärer med .-- -- --: Jag tjänstgjorde själv i --76.Under den tiden medgav holländska regeringen försäljning av tvåvalrossubåtar till . -- -- --har fattat beslut om försäljning av 150 flygplan av typenF16 till , men där har amerikanerna en viss grund i vadsom sägs i den ursprungliga Shanghaikommunikén , därUSA har förbehållit sig rätten att förse medkrigsmateriel.Frankrike medgav försäljning till av 60flygplan av typen . -- -- --Världen är inte rättvis. Större stater är större än småstater. -- -- --Regeringen måste göra en total politisk och ekonomiskbedömning av vad som ligger i intresse. Regeringenmåste ta hänsyn till de regelverk som finns och deras principer.Även om vi i rådgivande nämnden vid behandlingen av en delärenden -- men inte av den här storleksordningen -- har käntsympati för dem som begärt utförsel, så har totalbedömningenblivit restriktiv. Det är möjligt att läget ändras. Det finnskontakter mellan och , och båda har ansökt om att blimedlemmar av . Allt är kanske inte avgjort för all framtid.Thage G : Det här svaret gör mig nyfiken.-- -- --: Nej, regeringens inställning är i förstahand legalistisk: att inte uppfyller kraven på attbetraktas som en stat. Men i den totalbedömning som regeringenskall göra måste alla aspekter vägas in.Simon Liliedahl: Kommunistregimen, som spränger atombomberoch förbryter sig mot mänskliga rättigheter, sätter sig påmindre länder, och vi accepterar detta stillatigande utan någonopposition. Det tycker jag är ynkligt och fel.-- -- --.Sven : -- -- --.-- -- --.Simon Liliedahl: är en stor affärspartner tillSverige. Vår export till är 3 500 miljoner, vilket ärnågra hundra miljoner mer än vår export till , som ärbaserad på mjuka krediter som kommer stora företag såsomEricsson till del. är en av våra stora exportmarknader.Det är synd att vi inte kan utnyttja den i detta fall.Hans Göran : Jag har en fråga som gällerelektroniska eldledningssystem respektive giraffradarsystem. Ivilken utsträckning har utförsel av sådan materiel skett undersenare år och till vilka av de länder som vi här har berört?Sven : Det klassificerades i sin helhet som ickekrigsmateriel fram till , så vi har ingenstatistik eller kontroll över försäljningen då. Det har såltsgiraffradar. -- -- -- Det behandlades då som civila produkter.Det finns giraffradar i -- -- -- och på andra håll.Nu hänförs det till "övrig krigsmateriel", och har vitillgång till exportstatistik som gäller giraffradar. i , som är Ericssonsförsvarsmaterielföretag, redovisade i den gamla statistiken enutförsel av krigsmateriel för bara 20 miljoner , men medden nya definitionen ligger försäljningen på en halv miljard.Det är som är den största marknaden. -- -- -- De ländersom har Robot 70-systemet behöver giraffradar för sitt försvar.Den finns i en landversion och en sjöversion.Det elektroniska eldledningssystemet 9LV klassades förut inteheller som krigsmateriel, men vi kände till affärerna och tog inunderhandsinformation. Över 30-talet sådana system såldestidigare till , och även har fått köpa det.De länder som bona fide har köpt detta system har behov av attköpa reservdelar. Det står i riktlinjerna att man skall få köpareservdelar, om det inte föreligger ovillkorliga exporthinder,t.ex. förbud av FN:s säkerhetsråd.Sedan finns ett intresse på några håll att få köpa sådanasystem när man bygger nya båtar, men vi har ännu inte fattatnågra sådana beslut.Bengt : De av antagna riktlinjerna läggerstor vikt vid mänskliga rättigheter. Om man läser vadutrikesutskottet skrivit, får man ett intryck av hur bedömningenskall gå till. säger krigsmaterielinspektören att man iutrikesutskottet förde samtal om hur totalbedömningen skallgöras och att det förs samtal i rådgivande nämnden om hur manskall tolka iakttagandet av mänskliga rättigheter. Därförekommer kanske en hemmagjord beskrivning av vad mänskligarättigheter är.Det förefaller en lekman som om det finns ett gap mellan detsom står i texten och de mer informella överenskommelserna.Uppfattas inte detta som ett centralt problem?Jag kommer till min andra fråga: finns det några ytterligareländer som har tillkommit utöver dem som har nämnts? Duhar nämnt , och . Finns det någraytterligare länder?Sven : Jag håller med om att bedömningen av demänskliga rättigheterna är ett svårt problem. Vid beredningenoch diskussionerna i rådgivande nämnden är alltid det viktigastediskussionsämnet, hurudan situationen är vad gäller de mänskligarättigheterna. -- -- -- Jag håller med om att det är svåraavgränsningsproblem.Det gör att vi ibland lämnar positiva förhandsbesked medrestriktioner. Vi säger till företagen: ni kan fortsättaförsäljningsansträngningarna, förutsatt att det inte blir någonytterligare försämring i läget beträffande mänskligarättigheter. Vi följer detta noga. har det förekommitförsämringar, och då talar vi om för företaget att det inte börgå vidare.Sedan var det fråga om nya länder. Jag kan nämna ett land somhar kommit till och där det har skett en påtaglig förbättring. ISydkorea rådde tidigare militärdiktatur i ett totalitärt system,och det förekom svåra strider mellan myndigheterna ochstudenter. I har det skett en betydande inte baraekonomisk utan också politisk utveckling. Man har demokratiskaval, och har man en icke-militär president.Det gör att får anses uppfylla villkoren som mottagareav övrig krigsmateriel. är inte i väpnad konflikt medandra stater, det råder inte väpnade oroligheter, det förekommerinte grova och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter.-- -- -- Däremot är vi restriktiva när det gällerkrigsmateriel för strid, eftersom det finns en spänning mellanSyd- och . Detta är ett exempel på att deninternationella utvecklingen kan leda till en annorlundabedömning.Ett annat sådant land är . Naturligtvis förekom ickeutförsel av krigsmateriel från till från1973--1993, alltså under . är det ett annatsamhällssystem i , och kan vi med gott samvete pågrundval av riktlinjerna tillstyrka export av vissa system tillChile.Thage G : I brukar vi säga att rediga svarär klara, raka och begripliga svar. Jag tackar påkonstitutionsutskottets vägnar för din beredvillighet att svarapå våra frågor och ge oss skriftliga utförliga dokument, som viskall använda i vårt arbete.1 Uttalandet är refererat i bifogade skrivelse frånHirdman till 1994-03-18.Konstitutionsutskottet1994-03-24Bilaga B 2kl. 13.00--15.05Offentlig utfrågning av generaldirektör ochgeneralmajor , , samtchefen för flygvapnet angående JAS-kraschenden 8 augusti 1993Thage G : Jag förklarar konstitutionsutskottetsoffentliga utfrågning öppnad.Det gäller granskningsanmälan angående försvarsministerns rolli samband med uppvisningen av JAS-planet i den 8augusti 1993.Vi har en utfrågning av generaldirektör ochgeneralmajor från . Jaghälsar er båda välkomna till . Jag villsamtidigt rikta en välkomsthälsning till flygvapenchefen,generallöjtnant , som också skall utfrågas idag.Utfrågningen av Per och har meddelat att han inte önskar göranågon inledning, utan vi går direkt på frågorna, och jag skallbe att få ställa de första.Jag ber Per att för utskottet berätta hur FMV:sinformation till försvarsministern och Försvarsdepartementet omJAS-projektet har gått till och går till. Hur ofta lämnasinformation och vilka deltar vid informationerna från FMVrespektive Försvarsdepartementet?Per : I samband med beslutet om JAS-projektetfastställdes de rapporteringsrutiner som skulle gälla. Med jämnamellanrum görs det projektvärderingar som rapporteras. Det skervidare en årlig redovisning av . Det är de förstarapporteringstillfällena. De rapporteras skriftligt från FMV viaflygvapenchefen och med ÖB:s yttrande tillFörsvarsdepartementet.Utöver dessa fasta, formella, rutiner sker det naturligtvisunderhandsrapporter. Exakt hur dessa går till är detnaturligtvis litet svårare att redogöra för.Thage G : Är det vanligt att försvarsministernsjälv deltar när ni lämnar denna information?Per : Det är olika. Jag har själv varit med ominformation om akuta förhandlingslägen -- det har skett isamband med upphandlingen av delserie 2 av flygplanet -- och dåhar försvarsministern själv deltagit. Men oftast är det så attden informella informationen sker genom tjänstemän på FMV ochdepartementet.Thage G : Är det någon skillnad när det gällerdeltagandet vid informationstillfällena mellan förreförsvarsministern och den nuvarandeförsvarsministern ?Per : Det tycker jag inte att man kan säga -- det ärnog ungefär detsamma.Thage G : Kan ni dra er till minnes hur oftaAnders deltar när information lämnas?Per : Nej, för att kunna svara på den frågan skullejag behöva fråga respektive personer. Det har säkerligen lämnatsinformation till från medarbetare vid FMV där jaginte har deltagit.Thage G : Vet ni vad informationen har handlat omdå ni inte har varit med?Per : Det vet jag naturligtvis inte exakt. Det kan hagällt t.ex. projektläget. Det lämnades en hel del information isamband med förhandlingarna framför allt om delserie 2.Thage G : Har information om JAS-planetsstyrproblem lämnats till Försvarsdepartementet?Per : Jag har också befunnit mig i den situationen attjag suttit i departementet och tagit emot information. I sambandmed de årliga redovisningarna och vidprojektvärderingstillfällena har problemet med styrsystemetvarit en återkommande fråga. Jag har också på departementettagit emot muntlig information om styrproblemen, och vi har frånFMV också senare lämnat muntlig information. Detta har skettfortlöpande.Thage G : Har ni gett AndersBjörck information om problemen med styrsystemen?Per : Jag har inte personligen gjort det.Thage G : Har någon av era medarbetare gjort det?Per : Det kan jag inte svara på. Har du gjort det,?Staffan : Jag har inte gjort det, och jag trorinte att det utöver de årliga och periodvisa redovisningarnahar lämnats någon speciell information direkt tillförsvarsministern från FMV efter det att flygningarnaåterupptogs efter det första haveriet.Per : Tycker ni inte att det är egendomligt att ingenav era medarbetare har specialinformerat försvarsministern omstyrsystemet, som ju ändå var orsaken till den första kraschen?Thage G : FMV rapporterar sedan mitten av 80-taletom styrsystemet. Det har rapporterats om olika förseningar ochom problemen med upphandlingen av styrsystem. När planet börjadeflyga, hade FMV godkänt planet såsom luftvärdigt.Rapporteringen har kanske varit litet olika till sin karaktär.Efter den första kraschen och även efter den andra har detnaturligtvis lämnats mycket information om orsakerna tillkrascherna och om styrsystemets roll i sammanhanget. Vi måstedärför skilja på de olika typer av rapportering som förekommit-- å ena sidan rapporteringen i de akuta lägena om skälen tillkrascherna och å andra sidan de allmänna svårigheterna att fåstyrsystemet att fungera.Thage G : Kan man utgå från att försvarsministerninte skulle ha fått information om de problem som hängersamman med styrsystemet?Per : Information om styrsystemet har alltid lämnatsvid de årliga rapporteringstillfällena. I samband med kraschernahar man naturligtvis diskuterat styrsystemets roll.Thage G : Med försvarsministern?Per : Ja.Thage G : Det är ni alldeles säker på?Per : Ja, det vore väldigt konstigt om man inte hadegjort det. Jag kan i och för sig inte erinra mig de tillfällendå vi talade om detta, men eftersom styrsystemet spelar encentral roll vid båda krascherna har detta naturligtvisdiskuterats.Thage G : I FMV:s redovisning till regeringen 1989anfördes att haveriet orsakades av tekniskabrister i styrsystemet. Har ni med anledning av denredovisningen för försvarsminister gjort enspeciell föredragning av denna?Per : Det kan jag inte säga säkert -- det vet jaginte.Thage G : Tycker ni inte att det äranmärkningsvärt om inte FMV efter en krasch med vårt störstaförsvarsprojekt lämnat försvarsministern personlig information?Per : Jo, detta har säkert diskuterats, men jag kaninte komma ihåg att vi vid det och det tillfället lämnadeinformation om styrsystemets roll i samband med kraschen. Jagkan inte erinra mig exakt vilken dag det skedde och hur det gicktill. Men i samband med en krasch av detta slag lämnas detnaturligtvis information. FMV gör sin bedömning och redovisarden för flygvapenchefen, departementet och ÖB. I avvaktan påresultatet av arbete har man diskuteratolika teorier. Sådana diskussioner har förts med departementet,och det skulle förvåna mig oerhört mycket om inte en sådandiskussion har förts också med försvarsministern.Thage G : I samband med att han tillträdde ioktober 1991?Per : Jag har inget minne av att vi diskuterade dettamed försvarsministern just när han tillträdde.Thage G : Men ni är säker på att försvarsministernhar fått en information om att det fanns problem med JAS-planetsstyrsystem?Per : Det vore väldigt konstigt om han inte voreinformerad om detta.Thage G : Jag övergår till vad som hände vidVattenfestivalen i . När fick ni reda på att JAS-planetskulle delta i ?Per : Jag personligen visste inte om att planet skulledelta. Men information om detta fanns på FMV, och det hade iganska god tid tagits underhandskontakter för diskussioner omförutsättningar för deltagandet.Thage G : Diskuterade ni förutsättningarna medflygvapenchefen innan det att han meddelade sitt tillstånd?Per : Ja, han gav oss uppdraget att göra det.Thage G : Vet ni när dessa diskussioner ägde rum?Per : Jag vet att det förekom den typen avkontakter.Thage G : Vad hade FMV för inställning till attJAS-planet skulle användas för flyguppvisningar inför publik?Per : FMV som myndighet hade inga särskilda synpunkterpå detta -- det var inte vår sak att göra sådana bedömningar.Thage G : Hade ni diskussioner med överste i den här frågan?Per : Nej, jag har inte haft några diskussioner medGunnar om den saken.Thage G : Har någon av era medarbetare haft det?Per : Jag själv har inte haft några sådanadiskussioner med -- i övrigt kan jag inte svarapå den frågan.Thage G : FMV har alltså inte och har inte haftnågon inställning till flyguppvisningar över huvud taget när detgäller JAS-planet?Per : Vår uppgift är att godkänna ett flygplan somluftvärdigt, dvs. att det duger att flyga med, och attfastställa de restriktioner som skall gälla för flygningen. Varexakt man flyger och hur man använder planet, är en bedömningsom FMV primärt inte skall göra och inte heller gör.Thage G : Men vad diskuterade ni då medflygvapenchefen , om ni inte diskuterade det lämpligaeller olämpliga i att JAS-planet skulle användas i enflyguppvisning över Stockholm.Per : Det var rent praktiska saker: Fanns det någotplan disponibelt och vilka praktiska åtgärder behövde vidtas föratt genomföra flygningen ?Thage G : Ni framförde inga varningar tillflygvapenchefen att det var olämpligt att använda ett flygplansom ännu inte var färdigprovat?Per : Vad jag förstår har inte FMV som myndighet attutfärda sådana varningar. Däremot kan enskilda individer inomFMV ha haft synpunkter på detta, men FMV som myndighet hadeingen uppfattning om det lämpliga i detta.Staffan : Jag vill tillägga att uppvisningenskedde med ett serieflygplan.