bet · GH01TU24 · 1994-03-29 00:00:00 — Finansiering av vissa väginvesteringar i m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om högst 11,5miljarder kronor i statliga lånegarantier för fortsättningen avförberedelsearbetet med utbyggnaden av vissa vägprojekt iStockholms län enligt den s.k. Dennisöverenskommelsen.Lånegarantierna omfattar de väginvesteringar som har byggstartföre och gäller därmed inte utbyggnaden av Öster- ochVästerleden. kommer senare att få ta ställning tillfrågan om ytterligare lånegarantier.Utskottet ställer sig också bakom regeringens bedömning attde nya vägprojekten bör finansieras med vägtullar.Avgiftssystemet förutsätts utformas så att miljöaspekternabeaktas.Utskottet delar regeringens uppfattning att ett särskiltskydd erfordras för de samlade kulturmiljöerna och naturvärdenai ------Djurgården-området.Utskottet tillstyrker vidare att temporärt fårbelasta anslaget Byggande av vägar med föratt förbereda utbyggnaden av vägsystemet i Göteborgsområdet.Till betänkandet har fogats en reservation av nyd-ledamotensom yrkar avslag på propositionen med hänvisning främst till attvägtullar inte kan godtas som finansieringsform. V-suppleantenvill också att avslår propositionen. Hans invändningargäller såväl den planeringsprocess som föregåttöverenskommelserna som trafiklösningarnas inriktning. Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:T30 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ge utredaren ett vidgat uppdrag och också pröva valet avavgiftssystem med hänsyn till miljön.1993/94:T31 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av statliga lånegarantier tillNorra länken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att berörda myndigheter får i uppdragatt med utgångspunkt i parkområdenas bevarande och värden gåigenom trafiktekniska lösningar för --Brunnsviken-områdetför att åstadkomma en långsiktigt hållbar helhetslösning avområdets trafik- och miljöproblem.1993/94:T32 av () och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningen för riksdagensbemyndigande till regeringen beträffande vägobjekt inom den s.k.Göteborgsöverenskommelsen.1993/94:T33 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:86 medmotivering att det saknas en samlad miljökonsekvensbeskrivningav de framtida transportsektorerna i Stockholms- resp.Göteborgsregionerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda och utvecklainvesteringarna i kollektivtrafiken i berörda regioner.1993/94:T34 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av de ordinarieväganslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effekterna på sysselsättningen, miljönoch trafiksäkerheten vid ett genomförande av Dennispaketetssamtliga delförslag i ett sammanhang.1993/94:T35 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:86,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att biltullar inte får användas förfinansiering av och aktuellainfrastrukturbyggnationer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny lösning av trafikproblemen iStockholm och ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla utredningar om biltullsystemomedelbart skall läggas ned.Motioner avgivna under den allmänna motionstiden i januari19941993/94:T213 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser tilltrafikinvesteringar i som bättre svarar motregionens trafikarbete.1993/94:A453 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att förbättraStorstockholms väg- och kollektivtrafik,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en brådskande upprustning ochombyggnad av Slussen.1993/94:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning avStorstockholmsöverenskommelsen vad gäller anslag tilltrafikinvesteringar i och nödvändigaförändringar i lagstiftningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att andel avordinarie anslag till väg- och kollektivtrafikinvesteringar intefår minska,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt utbyggnad avspårbunden trafik i , även efter det att nupåbörjade och beslutade projekt är färdiga.Yttrande från skatteutskottetTrafikutskottet har inhämtat yttrande från skatteutskottetöver de delar av propositionen och motionerna som berörskatteutskottets beredningsområde. Yttrandet (1993/94:SkU4y) harbifogats betänkandet.InledningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag iproposition 1993/94:86 Finansiering av vissa väginvesteringar iStockholms län m.m. Vidare behandlas motioner som väckts medanledning av propositionen samt motioner från den allmännamotionstiden i januari 1994.Utskottet har mottagit en rad synpunkter i form avuppvaktningar och skrivelser från olika myndigheter,organisationer och enskilda personer. 1 Ärendet och dess beredning1.1 Överenskommelsernas tillkomstRegeringen tillkallade tre förhandlare -- en förStockholmsregionen, en för och en förMalmöregionen -- med uppdrag att tillsammans med berörda parterträffa överenskommelser om trafiksystemen i de trestorstadsregionerna. Syftet var att i dessa regioner förbättramiljösituationen, öka tillgängligheten samt skapabättreförutsättningar för utveckling. De preliminäraöverenskommelserna redovisades för (prop.1990/91:87).I sitt av godkända betänkande bedömdetrafikutskottet att ett fullföljande av uppgörelserna skulleleda till att en angelägen utveckling främjades så att trafikenkunde utvecklas och miljöproblemen bemästras (bet. 1990/91:TU24,rskr. Utskottet ansåg också att överenskommelserna rimmadeväl med de trafikpolitiska beslut som tidigareantagit. Utskottet framhöll mot denna bakgrund att det varangeläget att uppgörelserna kunde genomföras. Enligtriksdagsbeslutet förutskickades, i enlighet medöverenskommelserna, ett statligt bidrag på sammanlagt 5,5miljarder kronor, varav tillStockholmsregionen, till Göteborgsregionenoch till . Ett villkor för attstatsbidragen skulle utgå var att syftet med uppgörelserna kundeuppnås i sina huvuddrag.Efter riksdagsbeslutet har överenskommelsernavidareutvecklats. Slutgiltiga överenskommelser träffades iseptember 1992 för och förGöteborgsregionen. För har en överenskommelseträffats med berörda parter i juni 1992.1.2 innehållDen övenskommelse som träffades om trafik ochmiljö för Stockholmregionen (), fortsättningsvisbenämnd , innebär trafikinvesteringar förnära fram . Av investeringarnautgör kollektivtrafikåtgärder ca ,utbyggnad av trafikleder ca samt övrigaväganknutna investeringar ca 1,9 miljarder kronor.Kollektivtrafikåtgärderna innehåller följande projekt:Miljoner kronorUtbyggda järnvägsspårNya spår C-Årsta 1 550Dubbelspår 1 248Nynäsbanan 1 121Upprustning, utbyggnad och förnyelseav tunnelbananNya vagnar och reinvesteringar i bana 6 433Utbyggnad Hjulsta-Barkaby 290Övriga åtgärderUtbyggnad och upprustning av 611Utbyggnad av snabbspårväg, etapp I 2 057Utbyggnad av snabbspårväg, etapp II och III 2 100Miljövänliga bussar 340Summa 15 750För vägtrafiken ingår en utbyggnad av följande trafikleder:Miljoner kronorRingenSödra Länken 4 020Österleden 4 350Norra Länken 2 150Yttre tvärledenFors-Jordbro 450Södertörnsleden 450Västerleden 4 600Bergslagsplan-Hjulsta-Häggvik 750Norrortsleden 850Söderhall-Rösa 550Summa 18 170I överenskommelsen ingår vidare följande övriga väganknutnainvesteringar:Miljoner kronorInfartsparkering 230Miljöåtgärder i inner- och ytterstad 1 630Summa 1 860Enligt överenskommelsen skall finansieringen ske genomstatliga investeringsanslag, investeringsmedel från Stockholmsläns landsting samt genom avgifter på biltrafiken. Vägtullarnaskall enligt överenskommelsen införas , då de första nyalederna på Ringen beräknas öppnas för trafik. Åtgärder igatusystemet, bullerskydd, framkomlighetsförbättrande åtgärder iStockholms innerstad och infartsparkeringar skall också enligtuppgörelsen helt eller delvis finansieras med medel frånvägtullarna.Tullarna på vägtrafiken skall enligt överenskommelsen tas utunder den period som behövs för att uppnå en betryggandefinansiering. Tullarna har därmed förutsatts behöva tas ut framtill . Därutöver tillkommer kostnaden för drift ochunderhåll som också skall finansieras genom tullar påvägtrafiken. Ett genomförande av de planerade projektenförutsätter enligt överenskommelsen att staten medverkarfinansiellt genom att utställa en lånegaranti för upplåning avinvesteringsmedel för utbyggnaden av Ringen och Yttre tvärleden.1.3 Reviderade beräkningarAv propositionen framgår att har reviderat detidigare intäktsberäkningarna genom att beakta aktuellauppgifter om ekonomisk utveckling, befolkningstillväxt ochsysselsättning. De nya intäktsberäkningarna visar att intäkternakommer att bli lägre än vad som förutsatts iDennisöverenskommelsen. prognos över trafiken för år1997 visar exempelvis på ett trafikflöde om av dettidigare uppskattade flödet. Den årliga trafikökningstaktenberäknas också dämpas i jämförelse med vad som harförutsatts.Vägverket bedömer att vägtullarna därmed förmår bära eninvesteringsvolym om totalt inkl.kostnaden för avgiftssystemet och de väganknutnainvesteringarna. I förutsättningarna för beräkningen ingår attdrift och underhåll av trafiklederna betalas genom anslag påstatsbudgeten, att realräntan är , att avgiftsstationernatas i bruk och att vissa förskjutningar skeri tidsplanen för genomförandet.Vägverket har vidare tillsammans med företrädare för deregionala parterna reviderat standardkraven ochkostnadsberäkningarna för de i överenskommelsen ingåendevägtunnlarna. Nya beräkningar som parterna gjort visar attutbyggnaderna av trafiklederna kommer att kosta ca 22,4miljarder kronor med bibehållna krav på tunnelarea och frihöjd,men med minskad standard på ramper, sprinklers m.m. Utöverkostnaderna för trafiklederna tillkommer ca 1,9 miljarder kronorför innerstadsåtgärder, infartsparkering m.m. som enligtöverenskommelsen skall betalas av vägavgifter. Den totalautgiften som skall betalas med vägavgifter blir således enligtparterna . Detta är en utgiftsökning med3 jämfört med vad som harberäknats. De tillkommande utgifterna beror på standardhöjandeåtgärder () och tidigare ofullständigtkalkylerade utgifter (). Härutöver harkostnaderna för drift och underhåll av de nya trafiklederna samtför avgiftssystemet räknats upp.1.4 Redovisning enligt naturresurslagenPå regeringens uppdrag har i läntillsammans med berörda kommuner lämnat en redovisning förprojektet enligt 6 kap. 2 § lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. (NRL). Redovisningen, som remitterats tillett antal myndigheter, omfattar bl.a. miljökonsekvenserna avDennisöverenskommelsen, bebyggelseutvecklingen, den fortsattaplanerings- och beslutsprocessen, effekter för kollektivtrafikensamt frågor om avgiftssystemets utformning.2 m.m.2.1 Propositionens huvuddragPropositionen innehåller förslag om statliga lånegarantier omtotalt högst . Garantierna gäller förfortsättningen av förberedelsearbetet med och utbyggnaden avvissa vägprojekt i som har byggstart före juli1995. Enligt regeringen bör garantierna få justeras med hänsyntill ökade räntekostnader för upptagna lån samt för prisökningari samhället. Vidare läggs fram förslag om att låta tai anspråk de lån som omfattas av bemyndigandeatt teckna statlig borgen.Enligt propositionen kommer regeringen att föreläggariksdagen förslag till lagstiftning om vägtullar under våren1995. kommer vidare att få möjlighet att ta ställningtill ytterligare lånegarantier. Vägtullarna skall finansierakostnaderna för väginvesteringarna och vägtullssystemet,informationsverksamheten, drift och underhåll av de nya vägarnasamt sådana investeringar som bidrar till att miljöåtgärder iStockholms innerstad och övriga väganknutna investeringar kangenomföras. Regeringen anger att man avser att tillsätta enutredare vars uppdrag skall vara att med utgångspunkt ifinansieringsbehovet värdera och komplettera framtaget underlagoch redovisa förslag till lagstiftning och tekniskt system förvägtullarna. I propositionen förordas vidare att riksdagengodkänner vad som förordats om begränsad regressrätt förutbetalningen av medel för utbyggnaden av kollektivtrafikensinfrastruktur i län.För föreslås att bemyndigarregeringen att medge att tillfälligt får belastaanslaget Byggande av vägar med . Därmed blirdet möjligt att påbörja vägsystemets utbyggnad i ienlighet med den slutliga uppgörelse som träffats om trafik ochmiljö i Göteborgsregionen.2.2 MotionsförslagTre motioner har väckts som avvisar regeringens riktlinjer förfinansieringen av vissa väginvesteringar i m.m.och som yrkar avslag på propositionen. Invändningarna gällersåväl den planeringsprocess som föregått överenskommelserna, denvalda finansieringslösningen som de trafiklösningar som ingår iöverenskommelserna.I motion T35 (nyd) föreslås att propositionen avslås medhänvisning främst till att vägavgifter inte kan godtas somfinansieringskälla. Enligt motionärerna är det en medborgerligrättighet att kunna åka in till städer och samhällen utan atterlägga biltullar vid städernas infarter. Biltullar är ocksåfördelningspolitiskt förkastligt och måste därför förbjudas.Genom biltullar dräneras Stockholmarna på pengar som dessa såväl behöver till sin dagliga konsumtion. Biltullar minskarvidare tillväxten i samhället. bör därför meddelaförbud mot biltullar samt förklara för regeringen att allautredningar om biltullssystem skall upphöra.Motionärerna föreslår i stället att de medel som behövs tillStockholms infrastrukturutbyggnad finansieras via statsbudgetenunder en period av minst tio år.Enligt motionen finns vidare när storstadsöverenskommelsernaär färdigbyggda förmodligen inte den miljöförstörande bilen kvari samhället. I sammanhanget erinras om det riksdagsbeslut somenligt motionen tillkommit på initiativ av Ny demokratiinnebärande i forskning kring utveckling avelhybridbilen. Därmed försvinner argumentet att miljönförbättras med . Kvar står bilisterna medstora anläggningar och dyra räkningar som skall betalas medbiltullar. I stället räcker det enligt motionen med att byggabort de värsta flaskhalsarna. Därtill är det viktigt atttrafikplaneringen utvecklas. God vägstandard och förnuftigalösningar på trafikplatser, korsningar, anslutningar osv. angesinnebära att trafiken kan flyta bättre och utsläppen minska.I motionen redovisas även synpunkter på olika trafikprojekt.På kollektivtrafikområdet anges att tunnelbanesystemet iStockholm är bra men att det har för låg standard. En allmänupprustning av tåg, banor och stationer är därför motiverad. Denföreslagna snabbspårvägen anges däremot vara en felsatsning somdärför inte bör komma till stånd. Yttre tvärleden börbyggas ut men dock inte Västerleden. Denna led uppges ha ett förlitet trafikunderlag, som leden innebär storanaturingrepp. Motionärerna anser att det vore tillräckligt attbygga en s.k. hästsko, dvs. fram till Lidingövägenoch från Värmdöleden till Årstalänken. Enförutsättning för att få "hästskon" att fungera är dock enligtmotionen att den nuvarande tvåfiliga Klarastrandsleden byggs uttill minst fyra filer i två plan.I motion T33 (v) föreslås också att propositionen avslås.Regeringens godkännande av vägprojekt i Dennisöverenskommelsenutan fullständiga miljökonsekvensbeskrivningar och utan ensamlad bedömning av möjliga alternativ anges som ännu ettexempel på en felaktig beslutsordning. saknas enligtmotionärerna ett helhetsperspektiv på den fysiska planeringensamt en beskrivning av hur framtidens transportsystem skallmiljöanpassas och hur berörda regioner skall utvecklas.Avgörande för om nya infrastrukturer med lång livslängdskall byggas är enligt motionen om de kan ingå i ett framtidasamhälle som är miljöanpassat, dvs. att de inte påverkar miljönnegativt. Nya sexfiliga motorvägar i storstadsregionerna uppgesinte bidra till att utveckla ett miljöanpassat samhälle. Det ärenligt motionen just i storstadsregionerna som moderna,energisnåla, miljövänliga kollektiva transportslag i första handskall byggas ut i stället för vägar. Regeringens stöd till flerstadsmotorvägar anges vidare strida mot internationellakonventioner liksom mot de tankar regeringen redovisat om detframtida kretsloppssamhället och om risken förklimatförändringar.I jämförelse med ett alternativ där investeringarna styrstill kollektivtrafik ökar enligt motionärerna ett flertalmiljöproblem om genomförs.Bullerstörningar ökar för tusentals människor, det gröna bältetmed hotas, luftföroreningarna ökar -- bl.a.koldioxidutsläppen. Den fysiska stadsplaneringen försvåras ochstyrs av vägtrafikens behov. Stora markområden tas i anspråk förväganläggningar. Boendemiljön i ett flertal bostadsområdenförsämras. Energikonsumtionen ökar.Sammanfattningsvis konstateras att regeringen gör samma felsom man kritiserar den förra socialdemokratiska regeringen förnär det gäller hanteringen av : Först ett rejältbeslut, sedan eventuellt en miljökonsekvensbeskrivning. FörVänsterpartiet framstår detta som kvalificerat hyckleri ochetiskt oförsvarligt -- oavsett om det bedöms utfrån kristeneller vanlig etik.Vänsterpartiet anser i stället att beslutadekollektivtrafikinvesteringar skall genomföras oberoende avväginvesteringarna. Ett antal kollektivtrafikinvesteringar sominte finns med i bör dessutom genomföras,som t.ex. en hel ringlinje av spår, utbyggnad av tunnelbanan,fler miljöanpassade bussar och effektivare pendeltåg. Samtidigtbör en miljökonsekvensbeskrivning göras för berörda regioner därolika alternativ jämförs. Intäkter från biltullar skall ocksåkunna användas till investeringar i kollektivtrafik. En samladbedömning av alla konsekvenser får avgöra vad intäkterna frånbiltullar skall användas till.I motion A453 (v) framförs synpunkter påDennisöverenskommelsen som i stora drag överensstämmer med dem iovanstående motion. Överenskommelsen anges sålunda vara en dåligkompromiss, där liten hänsyn tagits till miljön. I stället förstora satsningar på nya sexfiliga motorvägar måste enligtmotionen en utbyggnad och utveckling av en miljövänligkollektivtrafik prioriteras. Vägutbyggnader skall endast ske sommiljö- eller trafiksäkerhetsåtgärder. Att flytta biltrafikennågra kilometer från till Öster- ochVästerleden uppges inte förbättra miljön i regionen. Tvärtomtalar all erfarenhet för att fler trafikleder medför ökadbilism. Infrastrukturåtgärder och nödvändiga investeringar ikollektivtrafiken är inte bara till nytta för resenärerna ochmiljön. Även företagen har behov av en bra kollektivtrafik. Detär då också rimligt enligt motionen att näringsliv ochfastighetsägare är med och betalar för denna service viamarkavgifter. Oskyddade trafikanter skall ges företräde igatumiljön. Ett sammanhängande nät av cykelbanor bör vidarebyggas i . Mer mark måste användas till gång- ochcykeltrafiken på bekostnad av vägtrafiken. Fler bilfria zoneroch gator skall planeras och byggas. SL:s försök medetanolbussar skall stödjas och utvecklas. Försöken medhybridfordon måste påskyndas. I motionen skisseras mot dessautgångspunkter en plan för utbyggnad av en ekologiskt inriktadtrafikpolitik för Stockholmsregionen.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet framhöll att det är angeläget att trafik-och miljösituationen i landets storstadsområden förbättras(prop. 1990/91:87 delvis, bet. TU24, rskr. Åtgärder istorstädernas trafiksystem hade enligt utskottet stor betydelseför miljösituationen och tillväxten i hela landet. Utskottetbedömde att för detta krävdes långsiktiga beslut om omfattandeinvesteringar och ett stort antal samverkande åtgärder där olikaparter gemensamt agerar för att nå regionalt förankradetrafikpolitiska mål.Utskottets uppfattning att det är nödvändigt att förbättratrafik- och miljöförhållandena i våra storstadsområden liggerfast. I alla tre storstadsregionerna behövs förbättradetrafiksystem för att lösa trafikproblemen, öka tillgänglighetenoch skapa bättre förutsättningar för regionernas utveckling.Utvecklade trafikstrukturer i storstadsområdena är ocksånödvändiga av miljöskäl. Det är därför enligt utskottets meningpositivt att regeringen nu lägger fram förslag som innebär attangelägna åtgärder kan genomföras.Beträffande de invändningar som riktats mot beslutsprocessenvill utskottet erinra om den redovisning som regeringeninitierat för att bedöma miljökonsekvenserna avDennisöverenskommelsen. Den nu föreliggande propositionen harsålunda föregåtts av en redovisning från berörda kommuner ochLänsstyrelsen i enligt 6 kap. 2 §naturresurslagen. Redovisningen omfattar bl.a.miljökonsekvenserna av och ger en samladbild av hur olika hushållningsfrågor enligt naturresurslagenbehandlas. Redovisningen, som remitterats till ett flertalmyndigheter, har ingått i underlaget vid regeringens arbete medpropositionen.Utskottet vill även hänvisa till att lånegarantierna ärknutna till särskilda projekt och att de endast omfattar dedelar av väginvesteringar som harbyggstart . kommer enligt propositioneninför /96 att få möjlighet att ta ställning tillfrågan om ytterligare lånegarantier. Vidare gäller attlånegarantierna inte innebär något ställningstagande till deolika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projektenskall före genomförandet prövas på sedvanligt sätt medtillämpning av gällande lagstiftning. I sammanhanget kan ävenhänvisas till att i propositionen aviseras ett särskilt skyddför ------Djurgården-området.Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts attpropositionens riktlinjer för att genomföra angelägnautbyggnader av trafiksystemen kan ligga till grund för ettställningstagande. Utskottet avstyrker därmed motionerna T33(nyd), T35 (v) och A453 (v) i nu behandlad del.3 Begränsade statliga lånegarantier m.m.3.1 Regeringens förslagRegeringen anger att de nya vägprojekt som ingår iDennisöverenskommelsen skall betalas med vägtullar. Statenföreslås genom ställa ut en lånegaranti förvägprojekt intill en kostnad av högst 9 miljarder kronor.Lånegarantin omfattar samtliga vägprojekt som har påbörjatsunder och som skall påbörjas och underförsta . Därutöver föreslås en statlig garantiintill en kostnad av högst för erforderligtförberedelsearbete och marklösen m.m. Vidare bör enligtpropositionen staten utställa en lånegaranti intill en kostnadav högst för utveckling av avgiftssystemetoch övriga väganknutna miljöinvesteringar.Den statliga lånegarantin omfattar därmed följande projektenligt propositionen:VägprojektMiljoner kronorFors-Jordbro 450Haningeleden 2:1 48Haningeleden 2:2 66Haningeleden 4 86Häggviksleden () 405Söderhall-Rösa 550Norra länkens förlängning 2 880Södra länken, delen partihallar-Sickla kanal 475Summa 8 960Marklösen och förberedelsearbetenMiljoner kronorMarklösen Norra och Södra länkarna 620Projektering och förberedelsearbete 373Summa 993Vägtullssystemet och övriga väganknutna miljöinvesteringarMiljoner kronorUtveckling av vägtullssystemet,ledningscentral, information 641Miljöåtgärder i gatusystemet, bullerskydd,framkomlighetsförbättrande åtgärder i Stockholmsinnerstad, infartsparkering 859Summa 1 500De garantier som föreslås ställas ut för marklösenkostnaderavser endast kostnader för lösen av mark för de vägprojekt somstatsgaranti skall lämnas för. Att lånegarantier föreslås lämnasför projektering och förberedelsearbete för projekt som inteingår i propositionen anges inte innebära att regeringen hartagit ställning till lämnande av statsgaranti för byggande avdessa projekt. Lånegarantierna innebär inte heller någotställningstagande till de olika projektens utformning ellerexakta lokalisering.