bet · GH01JuU30 · 1994-05-19 00:00:00 — Regler för överklagande m.m. I detta ärende behandlar utskottet ett regeringsförslagrörande ett enhetligt system för överklagande av de allmännadomstolarnas avgöranden. Förslaget innefattar ändringar i bl.a.rättegångsbalken där en språklig modernisering också sker,särskilt avseende processen i hovrätt och Högsta domstolen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker enmotion som väckts med anledning av proposition 1993/94:190. I proposition 1993/94:190 () harregeringen bl.a. föreslagit att anta de av Lagrådetgranskade förslagen till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i jordabalken,4. lag om ändring i ,5. lag om ändring i utsökningsbalken,6. lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätttill luftfartyg,7. lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387),8. lag om ändring i ackordslagen (1970:847),9. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,10. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,11. lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd,12. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),13. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,14. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),15. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter,16. lag om ändring i lagen (1984:649) om företagshypotek och17. lag om ändring i konkurslagen (1987:672).I proposition 1993/94:133 har regeringen vidare bl.a.föreslagit att anta det av Lagrådet granskadeförslaget till lag om ändring i lagen (1993:1298) om ändring isekretesslagen (1980:100). Övriga delar av denna propositionbehandlas i utskottets betänkande 1993/94:JuU24.Lagförslagen har fogats till betänkandet, se bilaga 1.Utskottet har överlämnat lagförslag nr 18 om ändring isjölagen (1994:000) i proposition 1993/94:190 till lagutskottetför handläggning.Det huvudsakliga innehållet i proposition 1993/94:190redovisas nedan. 1993/94:Ju35 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användning av telefax i rättegång,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en övergripandeinformationsteknologisk reform inom straff- och processrätten. avlämnade betänkandet(1991:106) Domstolarna inför 2000-talet -- Arbetsuppgifter ochförfaranderegler. Förslagen i betänkandet tar sikte påarbetsfördelningen mellan domstolar och förvaltning och mellande allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna.Utredningen tar också upp frågor angående omprövning,överklagande och instansordningen samt förfarandet i hovrätt ochHögsta domstolen. Dessutom behandlas i betänkandet några frågorom användning av telefax i domstolsverksamheten.Domstolsutredningens betänkande och remissbehandlingen däravligger till grund för proposition 1993/94:190 som i utskottetsbetänkande nedan benämns "propositionen".Därutöver behandlas i propositionen några frågor som tagitsupp i skrivelser till från (Dnr 93-3651), (Dnr 93-4070) och Sverigesadvokatsamfund (Dnr 92-357) samt i förekommande fallremissbehandlingen därav.Propositionens huvudsakliga innehållI proposition 1993/94:190 föreslås ett enhetligt system föröverklagande av de allmänna domstolarnas avgöranden. Reformeninnebär att rättsmedelsbeteckningarna "vad", "besvär" och"revision" utmönstras ur . I stället användsgenomgående uttrycket "överklagande", som också successivtersätter uttrycket "fullföljd av talan". Genom reformen sker deten språklig modernisering av nästan samtliga bestämmelser irättegångsbalken som särskilt avser processen i hovrätt ellerHögsta domstolen. Därutöver föreslås ändringar bl.a. när detgäller användningen av telefax i rättegång, när det gällerminimiantalet ledamöter i och Regeringsrätten,när det gäller prövningstillstånd för överklagande angåendeenskilda anspråk och när det gäller advokaters rätt att drivasin verksamhet i aktiebolagsform.BakgrundNuvarande förfarandereglerDe allmänna domstolarna är tingsrätterna, hovrätterna ochHögsta domstolen. Rättskipningen i allmän domstol regleras iförsta hand av (RB), som trädde i kraft år1948.För en närmare redogörelse för RB:s uppbyggnad och denuvarande förfarandereglerna för det allmänna domstolsväsendethänvisas till propositionen (s. 99--100). Här skall endast kortredogöras för de olika rättsmedlen.Avgöranden enligt RB utgör domar eller beslut (se 17 kap. 1 §och 30 kap. 1 §). Som dom betecknas ett avgörande av självasaken. Ett beslut genom vilket en domstol på annat sätt än genomdom skiljer saken från sig (t.ex. genom avvisning elleravskrivning) utgör ett slutligt beslut. Även vissa friståendeavgöranden av en högre domstol betecknas som slutliga beslut.Ett överklagande av en tingsrätts dom till hovrätt sker genomett fullföljdsinstitut som kallas "vad". "Vad" är ett s.k.devolutivt rättsmedel, eftersom den nya prövningen sker i enhögre instans. Tingsrätts beslut skall i allmänhet överklagasgenom rättsmedlet "besvär". I vissa fall är dock rättsmedlet motett beslut av tingsrätt "vad".Överklagande av en hovrätts dom till skergenom rättsmedlet "revision". Mot ett beslut av hovrätt kan densom vill överklaga i allmänhet fullfölja talan genom rättsmedlet"besvär". I vissa fall skall dock ett hovrätts beslut överklagasgenom "revision".Rättsmedlen "vad", "besvär" och "revision" utgör tre av de femallmänna rättsmedlen enligt RB. De övriga är "återvinning" och"återupptagande", vilka inte i sig leder till någon prövning ihögre instans.Vid sidan av de allmänna rättsmedlen finns det enligt RB någrasärskilda rättsmedel med vilka en part eller någon annan kanangripa ett avgörande som kan överklagas, dvs. De särskilda rättsmedlen är"resning", "återställande av försutten tid" och "besvär överdomvilla".ÖvervägandenEtt enhetligt system för överklagandeI propositionen föreslås att systemet för överklagande avtingsrätts- och hovrättsavgöranden görs enhetligt. Dettaföreslås ske genom att rättsmedelsbeteckningarna "vad", "besvär"och "revision" utmönstras ur RB. I stället föreslås attuttrycket "överklagande" skall användas genomgående. Samtidigtföreslås en språklig modernisering av nästan samtligabestämmelser i som särskilt avser processen i hovrätt ellerHögsta domstolen.Som framförs i propositionen har vårt rättsmedelssystem delvisuråldriga anor. Det nutida rättsmedlet mot tingsrättsdomar ochvissa tingsrättsbeslut, "vad", utgjorde det ordinarierättsmedlet och innebarursprungligen en vadslagning mellan klaganden och den som dömt imålet. Rättsmedlet "besvär" infördes under tysk påverkan förstunder . har lopphaft ett skiftande tillämpningsområde. utgör besvär detallmänna rättsmedlet mot flertalet beslut av de allmännadomstolarna. Härtill kommer att besvär utgör det allmännarättsmedlet mot samtliga domar och beslut avförvaltningsdomstolarna. Även rättsmedlet mot hovrättsdomar,"revision", är en 1600-talsskapelse. När det gäller överklagandeav en förvaltningsmyndighets beslut har rättsmedlet numera iallmänhet ingen särskild beteckning utan man talar helt enkeltom att man "överklagar", ett ord som i RB närmast motsvaras avuttrycket att man "fullföljer talan".Utskottet delar regeringens uppfattning att förslagen innebären välbehövlig förenkling av reglerna för överklagande hoshovrätt och . Genom förslagen kommer man ocksåtill rätta med det förhållandet att det nuvarande systemet gerett alltför ålderdomligt intryck inte minst i språkligthänseende. Det moderna samhället ställer höga krav pålagstiftningens tillgänglighet och det är alltså inte baranödvändigheten av förenklingar utan också behovet av att skapaen ökad förståelse som gör sig gällande. Detta gäller inte minstett lagverk med den centrala roll som RB har. I åtskilliga delarhar inga större förändringar gjorts under de sombalken funnits. Mot detta måste dock vägas önskemålet omstabilitet i lagstiftningen, inte minst med tanke på denpraktiska rättstillämpningen. När i övrigt behovet av en meragenomgripande reform bedöms kan konstateras att det sakligareformbehovet beträffande rättegångsförfarandet undan för undantill allra största delen har tillgodosetts genom partiellareformer, och det kan, som anförs i propositionen, vara värt attnämna att RB ändrats i bortåt 200lagstiftningsärenden. Partiella reformer är sådana till sinnatur att, när de blivit många, ett samlat grepp kan behöva taspå regelmassan.Utifrån dessa utgångspunkter anser även utskottet detangeläget att förenkla reglerna för överklagande och attmodernisera reglerna om överrättsprocessen. Utskottet delarockså den i propositionen framförda uppfattningen att enmodernisering av RB bör ske etappvis. Den nu föreslagna reformenomfattar en modernisering främst av 49--57 och 59 kap. RB.Utskottet saknar, utöver vad strax anförs, anledning tillerinran mot lagförslagen och godtar också den nyarättsmedelsbeteckningen "överklagande".Ändringar i rättegångsbalkenI regeringens förslag till lag om ändring i RB föreslås bl.a.ändringar i 49 kap. 5 § punkten 8, 54 kap. 8 § och 55 kap. 3 och9 §§. I dessa delar bör vidtas justeringar på sätt som framgårav utskottets hemställan nedan.I nu aktuellt lagförslag har under ett flertal lagrum såsomgällande lydelse angetts den lydelse lagrummet har enligtförslag till lag om ändring i RB i proposition 1993/94:143.Utskottet behandlar den propositionen i betänkandet1993/94:JuU25. Utskottet har därför i regeringens lagförslag,utan att vidta någon ändring i sak, angett den lydelse lagrummethar enligt utskottets betänkande.Ändringar i andra lagar än rättegångsbalkenI propositionen föreslås en ändring i sjölagen (1994:000). Pågrund av nödvändig samordning med förslaget till ny sjölag iproposition 1993/94:195 har det nu aktuella ändringsförslagetöverlämnats till lagutskottet för behandling.I propositionen föreslås också en ändring i 15 kap. 7 §sekretesslagen (1980:100) med ikraftträdande den 1 oktober 1994.Här bör beaktas att lagrummet ändrats genom SFS 1993:1298. Denlagändringen träder i kraft . Den nuföreslagna ändringen bör därför ske även i ändringslagen ochsamordnas med det förslag till lag om ändring i lagen(1993:1298) om ändring i sekretesslagen (1980:100) som framlagtsi proposition 1993/94:133. Utskottets förslag framgår av bilaga2.Det föreslås vidare i propositionen en ändring i 39 § lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Här börvidtas en justering i andra stycket på sätt som framgår avutskottets hemställan nedan.Användning av telefax i rättegångVissa inlagor till allmän domstol måste enligt nu gällanderegler i RB vara egenhändigt undertecknade. Det gällerskriftliga fullmakter, stämningsansökningar, vadeinlagor,besvärsinlagor, revisionsinlagor, genmälen i högre rätt,förklaringar i högre rätt, ansökningar om resning samtansökningar om återställande av försutten tid.Domstolsutredningen föreslår att bestämmelserna om egenhändigtundertecknande av skrivelser med överklaganden och skrivelsermed svar på överklaganden skall upphävas. Förstämningsansökningar och andra inlagor som enligt RB skall varaegenhändigt undertecknade föreslår utredningen en bestämmelse i33 kap. 3 § RB om att ett meddelande skall godtas somegenhändigt undertecknat trots att det kommit in genom telefax,om det har avsänts från en telefon med nummer som kan hänförastill någon som undertecknat meddelandet.Att en inlaga till domstol skall vara egenhändigt undertecknadär i de allra flesta situationer en självklarhet för enavsändare. I propositionen anförs att det föreligger ett problemi att handlingar numera ofta överförs från t.ex. advokatkontortill domstolar genom telefax. Ett telefax har i praxis inteansetts uppfylla RB:s krav på att handlingen skall varaegenhändigt undertecknad genom att det i kravet på ettegenhändigt undertecknande också har ansetts ligga ett krav påatt det är just det undertecknade exemplaret som skall ges intill domstolen. Överföring genom telefax har därmed enligt RBblivit en i princip otillåten metod när det gäller t.ex.stämningsansökningar, överklaganden och genmälen i högreinstans. Den som använder sig av telefax drabbas emellertid inteav någon rättsförlust, eftersom RB innehåller en bestämmelse omatt rätten, när det brister i fråga om underskriften, skall geingivaren möjlighet att avhjälpa felet innan avvisning sker (set.ex. 33 kap. 3 § tredje stycket, 42 kap. 4 § och 50 kap. 7 §RB).I propositionen anförs att telefax enligt RB:s nu gällanderegler är åtminstone formellt sett tillåtna när det gäller t.ex.en ansökan om kvarstad som görs före inledandet av en rättegångeller ett svaromål i tingsrätt. Ett telefax är formellt setttillåtet också när det gäller t.ex. sådana inlagor som innebäratt talan återkallas, efterges eller medges eller attåtervinning eller återupptagande söks. Regeringen anser dettveksamt om man kan avstå från bestämmelser om egenhändigtundertecknande när det gäller så viktiga handlingar somstämningsansökningar. Detta krav bör därför, anser regeringen,åtminstone tills vidare, stå kvar.När det gäller andra handlingar under en rättegång, t.ex. eninlaga genom vilken part överklagar eller besvarar ettöverklagande, kan, anför regeringen, anläggas ett annat synsätt.Risken för att någon obehörig skulle okynnesöverklaga för någonannans räkning eller av okynne besvara ett överklagande får,anser regeringen, bedömas vara mycket liten. I de allra flestafall torde vidare redan de omständigheter som föreligger isamband med ett överklagande klart utvisa om det rör sig om enskrivelse som härrör från den uppgivna parten. Utan att detskall behöva uppstå några nämnvärda problem bör enligtregeringens uppfattning det därför kunna tillåtas att nu berördainlagor ges in genom telefax.Regeringen föreslår mot den nu anförda bakgrunden att det i RBinförs en bestämmelse som klargör att telefax kan godtas försådana inlagor till domstol som inte behöver vara egenhändigtundertecknade. Stämningsansökningar skall även i fortsättningenvara egenhändigt undertecknade. Kravet på att skrivelser genomvilka någon överklagar eller besvarar ett överklagande skallvara egenhändigt undertecknade föreslås borttaget.I motion Ju35 begärs, som motionen får förstås, avslag påpropositionen såvitt gäller användandet av telefax i rättegång.I motionen begärs att det innan en sådan regel införs bör görasen ingående analys av de tekniska förutsättningarna för attskapa ett telefax som kan anses utgöra ett original medverifierad utställare. I motionen framställs vidare krav på ettriksdagsuttalande om behovet av en övergripandeinformationsteknologisk reform inom straff- och processrätten.Utskottet delar såvitt gäller användandet av telefax irättegång regeringens uppfattning, och utskottet avstyrkerdärför motion Ju35 såvitt avser yrkandet om avslag påpropositionen i denna del. Utskottet vill i sammanhanget erinraom att 33 kap. 3 § RB genom förslaget förtydligas så att detskall vara helt klart att domstolen -- i de fall tveksamhetråder i frågan om ett telefax kommer från den uppgivneavsändaren -- skall kunna förelägga denne att komplettera med eni original undertecknad handling. Här kan också anmärkas att deti finsk lagstiftning redan införts en lag om utnyttjande avelektronisk telekommunikation och automatisk databehandling viddomstolarna (lag nr 1993:594).När det gäller yrkandet i motion Ju35 om en övergripandeinformationsteknologisk reform inom straff- och processrättenvill utskottet erinra om att (dir.1989:54) haft i uppdrag att göra en översyn av dels straff- ochprocessrättsliga frågor med anknytning till data- ochteleteknikens utveckling, dels motsvarande frågor när det gällerandra myndigheters utrednings- och kontrollverksamhet.Utredningens betänkande (SOU 1992:110) Information och den nyainformationsteknologin -- Straff- och processrättsliga frågorm.m. har remissbehandlats och bereds nu i Justitiedepartementet.Här bör också nämnas att regeringen tillsatt en kommission meduppgift att främja en ökad användning av informationsteknologin.I kommissionen ingår, förutom statsministern, flera statsrådsamt företrädare för universitet och näringsliv. Kommissionensarbete är inriktat på användningen av informationsteknologininom olika sektorer av samhället. Ett centralt område är härvidatt granska hur lagstiftningen i stort är anpassad till de nyavillkoren för informationsförsörjning. Frågor med anknytningtill den nya informationsteknologin behandlas också inomEuroparådet där aktivt deltar i arbetet. Utskottet anseratt resultatet av nu berörda arbeten bör avvaktas innanställning tas till den i motionen berörda frågan om enövergripande informationsteknologisk reform inom straff- ochprocessrätten. Motion Ju35 avstyrks även i nu behandlad del.ÖvrigtUtskottet har uppmärksammats på att en ändring bör ske i lagen(1994:264) om ändring i polislagen (1984:387). Ändringen bör skepå sätt som framgår av bilaga 3 till utskottets betänkande.I övrigt föranleder motionen och propositionerna inte någrauttalanden från utskottets sida. beträffande sekretesslagenatt med anledning av regeringens förslag antar avutskottet i bilaga 2 framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1993:1298) om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. beträffande telefaxatt med avslag på motion 1993/94:Ju35 yrkande 1antar det i proposition 1993/94:190 framlagda förslaget till lagom ändring i såvitt avser 33 kap. 3 § tredjestycket,3. beträffande informationsteknologisk reformatt avslår motion 1993/94:Ju35 yrkande 2,4. beträffande polislagenatt antar av utskottet i bilaga 3 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1994:264) om ändring i polislagen(1984:387),5. beträffande förslaget till lag om ändring irättegångsbalken i övrigtatt antar det under moment 2 nämnda lagförslagetsåvitt det inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan, dockmed följande ändringar; såvitt avser 49 kap. 5 § åttonde punktenatt ordet "rättshjälp" byts ut mot orden "allmän rättshjälp",såvitt avser 54 kap. 8 § andra punkten att orden "förstastycket" utgår, såvitt avser 55 kap. 3 § andra stycket att ordet"klagoskrivelsen" byts ut mot ordet "överklagandet" och såvittavser 55 kap. 9 § andra stycket att ordet "överklagandet" bytsut mot ordet "svarsskrivelsen",6. beträffande lagen om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheteratt antar det i proposition 1993/94:190 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskattvid inskrivningsmyndigheter, dock med den ändringen att i 39 §andra stycket ordet "andra" byts ut mot ordet "första",7. beträffande övriga lagförslagatt antar följande i proposition 1993:94/190framlagda förslag tilla) lag om ändring i ,b) lag om ändring i jordabalken,c) lag om ändring i ,d) lag om ändring i utsökningsbalken,e) lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätttill luftfartyg,f) lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387),g) lag om ändring i ackordslagen (1970:847),h) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,i) lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,j) lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd,k) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),l) lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,m) lag om ändring i vattenlagen (1983:291),n) lag om ändring i lagen (1984:649) om företagshypotek ocho) lag om ändring i konkurslagen (1987:672).Stockholm den 19 maj 1994Britta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochUlf (nyd).Regeringens lagförslag i proposition 1993/94:190 43 Senaste lydelse 1984:131.44 Lydelse enligt 1993/94:JuU25, rskr. 320.46 Lydelse enligt 1993/94:JuU25, rskr. 320.47 Införd genom 1993:514.Med de påföljder somanges i första stycket 4likställs utdömande avvite och, om det intesamtidigt är fråga omförverkande av villkorligtmedgiven frihet frånfängelsestraff,förordnande enligt 34 kap.1 § första stycket 1brottsbalken.Har i fall som avses iförsta stycket en partbegärt huvudförhandling,skall sådan hållas, omdet inte är uppenbartobehövligt.Förs talan även om annatän ansvar, får måletavgöras utanhuvudförhandling endast omdenna talan enligt 50 kap. 21§ får prövas utanhuvudförhandling.För prövning som inteavser själva sakenbehöver huvudförhandlinginte hållas.84 Senaste lydelse 1984:131.85 Lydelse enligt1993/94:JuU25, rskr. 320.87 Lydelse enligt1993/94:JuU25, rskr. 88Senaste lydelse 1981:1088.1 Lydelse enligt1993/94:JuU24, rskr. 319.Regeringens lagförslag i proposition 1993/94:133Utskottets förslag tillLag om ändring i lagen (1993:1298) om ändring isekretesslagen (1980:100).Bilaga 2Härigenom föreskrivs att 15 kap. 7 § sekretesslagen(1980:100)1 i paragrafens lydelse enligt lagen (1993:1298)om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 kap. 7§Beslut varigenom myndighet har Beslut varigenom myndighet haravslagit enskilds begäran avslagit enskilds begäranatt få ta del av handling att få ta del av handlingeller lämnat ut allmän eller lämnat ut allmänhandling med förbehåll, handling med förbehåll,som inskränker sökandens som inskränker sökandensrätt att yppa dess rätt att yppa dessinnehåll eller annars innehåll eller annarsförfoga över den, får förfoga över den, fåröverklagas av sökanden. överklagas av sökanden.Om inte annat följer av Om inte annat följer avandra--fjärde styckena, andra--fjärde styckena,överklagas beslutet hos överklagas beslutet hoskammarrätten eller, kammarrätten eller,såvitt gäller såvitt gällerkammarrätts beslut i där kammarrätts beslut i därväckt ärende, hos väckt ärende, hosRegeringsrätten. Harbeslutet meddelats av organ beslutet meddelats av organsom avses i 1 kap. 8 § som avses i 1 kap. 8 §andra stycket eller 9 § andra stycket eller 9 §tillämpas bestämmelserna tillämpas bestämmelsernai 23--25 §§ och 30 § i 23--25 §§ och 30 §första meningen första meningenförvaltningslagen förvaltningslagen(1986:223) om överklagande. (1986:223) om överklagande.Att prövningstillståndinte behövs när Har beslut som avses ikammarrätts beslut första stycket meddelats avöverklagas framgår av 35 tingsrätt och rör det§ handling i domstolsförvaltningsprocesslagen rättskipande eller(1971:291). rättsvårdande verksamhet, överklagas detHar beslut som avses i hos hovrätten. Motsvarandeförsta stycket meddelats av beslut av hovrätt i därtingsrätt och rör det väckt eller dithandling i domstols överklagat ärenderättskipande eller överklagas hos Högstarättsvårdande domstolen. Vid överklagandeverksamhet, överklagas det av tingsrätts ellerhos hovrätten. Motsvarande hovrätts beslutbeslut av hovrätt i där tillämpas i övrigtväckt eller dit bestämmelserna iöverklagat ärende omöverklagas hos Högsta överklagande av beslut.domstolen. Vid överklagandeav tingsrätts ellerhovrätts besluttillämpas i övrigtbestämmelserna irättegångsbalken ombesvär. Vid överklagandeav hovrätts beslut skalldock reglerna omprövningstillstånd intetillämpas.Första och andra styckena gäller inte för beslut av ,regeringen, eller Regeringsrätten.Att beslut av statsråd skall överklagas hos regeringenföreskrivs i 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen.Angående rätt att överklaga beslut av myndighet som lyderunder är särskilt föreskrivet.1 Lagen omtryckt 1992:1474.Utskottets förslag tillLag om ändring i lagen (1994:264) om ändring i polislagen(1984:387)Bilaga 3Härigenom föreskrivs att 7 a § polislagen (1984:387) iparagrafens lydelse enligt lagen (1994:264) om ändring i nämndalag skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 a §En arbetstagare som är anställd vid förarbete i polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott motrikets säkerhet får förflyttas till en annan statlig anställningenligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar.