bet · GH01UU14 · 1994-03-17 00:00:00 — Med tanke på det sparbeting som åliggerUtrikesdepartementet är utskottet tveksamt till förslaget attinrätta en lönad myndighet i . Utskottet konstaterade isitt betänkande 1992/93:UU14 att möjligheterna till nordiskkonsulär samverkan i förelåg i och med att Norgeupprättat ett lönat generalkonsulat där. Enligt vad utskottetinhämtat bedömer regeringen att arrangemanget med Norgesgeneralkonsul som svensk honorärkonsul kommer att fungera bra.Huruvida samarbetet kan utvidgas ytterligare är alltjämt föremålför regeringens överväganden. Enligt vad utskottet erfarit ärhandelsverksamheten i regionen ännu inte tillräckligt omfattandeför att motivera att ett handelskontor inrättas i Murmansk.Med det ovan anförda anser utskottet att motionerna U301 (c)yrkandena 1 och 2, U307 (m) och U706 (v) yrkande 4 är besvarade.I besparingssyfte föreslås i motion U313 (nyd) yrkande 6 attparlamentarikernas deltagande varje höst i FN:sgeneralförsamlingsmöte borde minskas från nuvarande tre perioderom till två perioder . Utskottet ärpositivt inställt till att parlamentarikerna deltar igeneralförsamlingsarbetet. Utskottet uttalade bl.a. ibetänkandet 1991/92:UU14 att det ligger ett stort värde i enbred politisk förankring av FN-arbetet och en spridning avkunskaperna om hur organisationen arbetar. Det är mot dennabakgrund inte motiverat att minska den parlamentariskarepresentationen i FN. Formerna för deltagandet bör emellertidkunna förändras efter överläggning mellan partierna. Utskottetkonstaterar att representanterna från näringslivet ochfackförbunden deltar med två representanter,varav en representant från näringslivet resp. fackförbunden påegen bekostnad från tidigare två representanter pådepartementets bekostnad. Denna ordning ligger i linje med vadutskottet gav uttryck för i betänkandet 1991/92:UU14.Utskottet avstyrker därmed motion U313 (nyd) yrkande 6.Motion So260 (v, s, m, fp, c, kds, nyd, -) föreslår enöversyn av olika yrkesutbildningar med avseende på barnkunskapdäri inbegripet personal på och noterar att nyanställda förflyttningspliktigahandläggare i under sina förstatjänstgöringsår genomgår en teoretisk utbildning under ca 2månader. De nyanställda förmedlas grundläggande insikter inomUD:s alla verksamhetsområden. Det innebär att utrymmet för varjeenskilt ämnesområde är begränsat. Icke desto mindre ingår,enligt vad utskottet inhämtat, frågor som rör barnetsrättigheter och situationen för kvinnor och barn under väpnadekonflikter i handläggarutbildningens teoriavsnitt. Utskottetvill understryka vikten av att sådan undervisning ges tillpersonal i och . Utskottet noterarockså att utlandsmyndigheterna har att inberätta ombarnets rättigheter i resp. anställningsländer. Enligt vadutskottet erfarit utbildas även personalen på införtjänstgöring utomlands om barnets och kvinnans rättigheter. Motdenna bakgrund ser utskottet inte skäl att förorda en översyn avdessa utbildningar.Motion So260 yrkande 2 anses med det ovan anförda besvarad.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till beloppunder littera A.B. Bidrag till vissa internationella organisationerPropositionen (s. 38--50)FN:s generalsekreterare har för kalenderåren 1994 och 1995föreslagit en budget för den reguljära verksamheten på 2 749,1miljoner dollar. bidragsandel för den reguljärabudgeten är . För /95() beräknas det svenska bidraget uppgå till74,. FN:s fredsbevarande verksamhet har desenaste åren ökat kraftigt. För beräknasbudgeten överstiga . bidragsandelär även för de fredsbevarande operationerna . /95 () föreslår regeringen att117 avsätts för att betala andel av FN:sfredsbevarande verksamhet.Sveriges bidragsandel för för industriellutveckling (UNIDO) är och beräknas förkalenderåren 1994 och 1995 uppgå till . För budgetåret1994/95 () beräknar regeringen att det svenskaobligatoriska bidraget uppgår till 6 912 000 kr.FN:s konvention mot kemiska vapen har undertecknatsav ca 150 länder. Avtalet beräknas träda i kraft . Isamband med ikraftträdandet kommer en internationellkontrollorganisation att inrättas i . En förberedandekommission har fått i uppdrag att förbereda verksamheten.Kommissionens arbete kommer att finansieras genom att en fond om1 miljon holländska inrättas. Den svenska andelen avfonden blir , eller ca för /94.Vid årsskiftet 1993/94 förväntas den förberedande kommissionenge riktlinjer beträffande budgetberäkningarna för år 1995.Bidragsskalan är avhängig antalet länder som undertecknar ochratificerar konventionen. I avvaktan på att konventionen träderi kraft föreslår regeringen att avsätts för att täckakostnaden för den svenska andelen av organisationens budget förkalenderåret 1995.För (anslaget B 2) föreslås oförändrat250 . Den svenska bidragsdelen beräknas till 38,enligt den fördelningsnyckel som /95 täcker andra hälften av EFTAS:s budgetår1994 och första hälften av dess budgetår 1995. Det negativautfallet av den schweiziska folkomröstningen omEES-avtalet ledde till att andel av budgeten förEES-organen ökade och uppgår till . andel avEFTA-sekretariatets budget uppgår till . Ettsvenskt medlemskap i innebär att det svenska bidraget tillEFTA och EES-organen upphör. Anslaget B 5 har beräknatstill för /95.Anslaget B 9. Fredsbevarande verksamhet används för attbekosta svenskt deltagande i FN:s och i viss mån ESK:sfredsbevarande och fredsfrämjande verksamhet utomlands. Underriksmötet /93 behandlades anslaget av försvarsutskottet.Regeringen föreslår i propositionen ett sammanlagt belopp om för /95. I består kostnadernaav rekrytering, organisation, utbildning och rotation avpersonal till försvarsmaktens utlandsstyrka. I utlandet bestårkostnaderna av löner, traktamenten, utrustning och underhåll förden svenska personalen i pågående FN-operationer.FN:s och i viss mån ESK:s alltmer omfattande fredsbevarandeoch fredsfrämjande verksamhet ökar starkt anspråken på Sverigeatt förbättra beredskapen att delta i framtida fredsbevarandeoperationer. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslås som finansiell beredskap för att kunna mötakostnader som uppkommer under budgetåret om beslutar attdelta i mer begränsad omfattning i nya eller redan pågåendefredsbevarande operationer i vilka inte tidigaredeltagit. Medlen skall också kunna användas för utökade bidragtill insatser vi redan deltar i.Regeringen föreslår att ett sammanlagt belopp om 32 894 000 kravsätts under anslagsposten B 10. Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK).Under samma avsnitt i propositionen upptas anslagen förSveriges medlemskap i (B 3), (B 4) samt ettanslag Övriga internationella organisationer (B 8). Anslagen B 6och B 7 behandlas av näringsutskottet.Sammanfattning av motionernaI motion U313 (nyd) anförs att inte har någramöjligheter att påverka anslaget B 2. Nordiska ministerrådeteftersom de nordiska länderna redan överenskommit om budgetresp. Motionärerna anser att kostnaderna förverksamheten är orimligt höga. arbetsformer ärförlegade och ineffektiva. I yrkande 3 föreslås därför att detnordiska samarbetet närmare bör utredas.I motion U302 (m) anför motionären att anslagen till olikaFN-organ bör samordnas och hänföras till Utrikesdepartementet.Anslag till olika FN-organ handläggs på flera departement,vilket försvårar handläggningen såväl från policy- somprioriteringssynpunkt.Även i motion U313 (nyd) yrkande 7 föreslås att FN-anslagensamlas i ett enda departement, Utrikesdepartementet.Motion U607 (v) behandlar FN:s program för handikappade. Påsvenskt initiativ antog ettförslag till standardregler rörande handikappades rättigheter.Enligt motionen har endast () avsatts iFN:s budget för arbetet med övervakningen av hurstandardreglerna efterlevs i medlemsstaterna. Motionärernaföreslår därför i yrkande 1 att regeringen i FN diskuterarfinansieringen av övervakningsarbetet. I yrkande 2 föreslås att1 miljon kronor anslås under anslaget B 1. Bidrag till vissainternationella organisationer /95 att avse FN:sarbete med handikappfrågor.I motion U304 (s) föreslås att antar ett program förgemensam säkerhet. Motionärerna vill verka för en ny europeiskfredsordning och se ett förstärkt alleuropeiskt samarbete. ESKoch Partnerskap för fred omnämns som lämpliga fora i vilkaSverige måste vara berett att medverka. Även på det globalaområdet kommer nya krav att ställas på . Detta kräver ettsamlat engagemang som berör såväl försvarets somUtrikesdepartementets kompetensområden, vilket också böravspeglas i budgeten (yrkandena 1 och 6). Motionärerna anser attförsvaret på ett nytt och mer aktivt sätt skall engageras i detsäkerhetsskapande internationella samarbetet. För att möjliggöradetta vill motionärerna avsätta inom ettnytt anslag (som anvisats B 9 Fredsbevarandeverksamhet i huvudtitel plus 164 miljonerkronor från försvarsanslaget) benämnt Säkerhetsskapande åtgärderpå Försvarsdepartementets huvudtitel (yrkande 2). Anslaget B 9föreslås benämnas Säkerhetsskapande insatser (yrkande 4). Tilldetta nya anslag bör dels de medel som anvisats under anslagetB 10. Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK),, dels från anslaget G 2 sominte utnyttjats för /93 föras (yrkande 5).UtskottetUtskottet har i ett flertal betänkanden (1991/92:UU14,1992/93:UU9 och 1993/94:UU6) avvisat den negativa syn och som kommer tilluttryck i motion U313 (nyd). Utskottet får med anledning avmotionen anföra att anslaget till Nordiska ministerrådetbehandlas på motsvarande sätt som anslag till andrainternationella organisationer och på motsvarande sätt som detbehandlas i övriga nordiska länder. Enligt en överenskommelse denordiska länderna emellan skall anslaget till budget vara realt oförändrat. Det framtidanordiska samarbetet har grundligt utretts under denordiska statsministrarnas ledning. Avsikten har varit attanpassa samarbetet till nya krav såväl till innehåll somarbetsformer.Med det anförda avstyrker utskottet motion U313 (nyd) yrkande3.I två motioner, U302 (m) och U313 (nyd) yrkande 7, föreslåsatt samtliga anslag till bör överföras tillUtrikesdepartementets huvudtitel. Utskottet konstaterar medanledning av förslaget att de svenska bidragen till FN:sreguljära budget, ochrasdiskrimineringskommitté, till FN:s konvention mot kemiskavapen samt direkta kostnader för svenska insatser i FN:sfredsbevarande operationer hanteras av Utrikesdepartementet.Frivilliga bidrag till FN-systemet för olika slag avbiståndsverksamhet belastar biståndsramen och budgeteras underlittera C. Fr.o.m. /94 överfördes frånIndustridepartementet anslaget för bidrag till för industriell utveckling (UNIDO). I övrigtansvarar resp. fackdepartement för FN-anslag inom sittverksamhets- och ansvarsområde. Utskottet anser i dessa fall attdet förefaller lämpligt att budgetansvaret följerhandläggningsansvaret. Utskottet utgår från att det inomregeringskansliet finns en god överblick över de olika bidragentill FN-systemet. Utskottet anser emellertid att det vorevärdefullt med en samlad, årlig redovisning över det totalasvenska FN-engagemanget, vilken lämpligen skulle kunnapresenteras i budgetpropositionen. Utskottet ser inte skäl attföreslå närmare ändringar i den rådande arbetsfördelningenmellan de olika departementen i . Detförefaller emellertid lämpligt att ett samordningsansvar för detsvenska FN-engagemanget läggs på Utrikesdepartementet.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U302 (m)och U313 (nyd) yrkande 7 besvarade.Utskottet konstaterar med anledning av motion U607 (v) attSverige under en lång rad år varit pådrivande i arbetet med attta fram s.k. standardregler för handikappade inom ramen för FN:sprogram för handikappade. har också variten av de få frivilliga bidragsgivarna till FN:s arbete medhandikappfrågor. Totalt har frivilligt bidragit med ca14 till aktiviteter som initierats under FN:shandikappdekad --1992. Huvuddelen av beloppet, ca 9 miljonerkronor, har enligt vad utskottet inhämtat lämnats för arbetetmed de s.k. standardreglerna. Bidraget har utnyttjats för attfinansiera två tjänster vid handikappenheten vid det socialacentret vid i . I likhet med regeringenanser utskottet att beslut om olika verksamheter i FN bör följasav beslut om deras finansiering inom FN:s reguljära budget.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att driva dennaprincip i FN.Mot denna bakgrund anser utskottet motion U607 yrkande 1besvarat. Några ytterligare medel anser utskottet inte skallanvisas varför utskottet avslår yrkande /94 överfördes anslagen för svensktdeltagande i fredsbevarande verksamhet frånFörsvarsdepartementets till huvudtitel.Ett beställar/leverantörsförhållande inrättades mellan de bådadepartementen. Utskottet anser att de fredsbevarande insatserna,som ändrat karaktär, inbegriper ett stortinslag av civila åtgärder, varav en del finansieras överbiståndsanslaget. Detta talar för ett samlat ansvar iUtrikesdepartementet. Utskottet avstyrker därför förslaget imotion U304 (s) yrkandena 2, 4 och 5 som innebär att de militärafredsbevarande insatserna särskiljs från de civila insatsernagenom att B 9-anslaget skulle föras till Försvarsdepartementetshuvudtitel. Motionärernas syn på behov av ett integreratarbetssätt vad gäller olika typer av insatser för fred ochsäkerhet anser utskottet ligger väl i linje med regeringenssträvanden att främja europeisk och global säkerhet i vidmening. Samordningen av svenska insatser vad gäller t.ex.medling, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd ochvalövervakning liksom frågor på de mänskliga rättigheternasområde prioriteras högt av regeringen. Utskottet anser därmedatt yrkandena 1 (delvis) och 6 (delvis) i motion U304 ärbesvarade.Vad beträffar föreslagna belopp under anslagen B 1--B 5 ochB 8--B 10 tillstyrker utskottet propositionens förslag.D. Information om i utlandetPropositionen (s. 28, 204--209)Den statligt finansierade Sverigeinformationen skall syftatill att utomlands sprida kännedom om det svenska samhället ochväcka intresse och förståelse för den svenska synen på olikasamhällsfrågor. Det är ett utrikespolitiskt intresse att svenskasynpunkter blir kända och får gehör i utlandet. Informationen omSverige i utlandet kan därutöver ha betydelse för våraekonomiska förbindelser och främja såväl export som turism.Den internationella nyhetsförmedlingen uppmärksammar oftaendast enstaka händelser och utvecklingsdrag i Sverige.Informationsinsatserna bör därför söka komplettera Sverigebildengenom att särskilt belysa utvecklingen inom sektorer av detsvenska samhället som annars kanske skulle hamna i skymundan --högteknologisk industri, forskning och utveckling,miljösatsningar, det mångfasetterade kulturlivet m.m.Svenska institutet (anslaget D 1) är en statligt finansieradstiftelse som förmedlar information om det svenska samhälletgenom publikationer, filmer, utställningar, seminarier,personutbyte, kurser, konferenser, bidrag till undervisning isvenska vid utländska läroanstalter m.m. Institutet svarar förverksamheten vid det svenska i , CentreCulturel Suédois (CCS).Den snabba omvandlingen av i kombination med reduceraderesurser gör det enligt propositionen angeläget att förnärvarande prioritera detta område framför insatser i övrigadelar av världen. En översyn av Sverigeinformationen genomfördesunder (Ds 1993:72). I propositionen anges att ensärproposition i detta avseende skall lämnas under våren 1994.Sedan propositionen skrevs har regeringen, enligt vad utskotteterfarit, beslutat att återkomma till i form av enskrivelse. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till60 264 000 kr.Radioprogramverksamhet för utlandet som tidigare redovisatsunder anslaget D 2 behandlas av kulturutskottet.För anslaget D 2. Övrig information om i utlandetföreslås för /95. Det avser sådantinformations- och erfarenhetsutbyte som samordnas avUtrikesdepartementets press- och informationsenhet och bidragtill ().Sammanfattning av motionernaI motion U644 (nyd) yrkande 1 föreslås att ettinformationskontor för bör inrättas i . Enligtförslaget skulle kontoret bekostas med anslag från Svenskainstitutet.Motion Kr518 (nyd) behandlar frågan om samordning avSverigeinformationen utomlands och hänvisar bl.a. tillutredningen bilder (Ds 1993:72). I motionen poängterasbehovet av samordning, styrning och resursfördelning avstatsbudgeterade medel för Sverigeinformationen, ochmotionärerna ansluter sig till förslaget om en institution församordning av den fortlöpande Sverigeinformationen utomlands. Iyrkande 1 föreslås att ett "Sweden-Info" skapas dit samtligainformationsanslag som disponeras av bl.a. ,, Styrelsen för Sverigebilden och eventuellt andramyndigheter skulle överföras.UtskottetUtskottet konstaterar med anledning av motion U644 (nyd)yrkande 1 att det står enskilda organisationer fritt att öppnaett informationskontor i om och att ansöka ommedel för detta ändamål hos Svenska institutet.Motion U644 (nyd), yrkande 1, betraktar utskottet härmedbesvarad.Enligt vad utskottet erfarit har i stort sett samtligainstitutioner och organisationer som yttrat sig över utredningenSvenska Bilder efterlyst en ökad samordning avSverigeinformationen, ökad effektivitet, sammanhållen policy ochstörre långsiktighet, bl.a. i ljuset av krympande resurser. Detfinns också bland remissinstanserna stor enighet om att en nymyndighet inte behöver inrättas. Förslag på hur samrådsformernaskall kunna förbättras har regeringen för avsikt, enligt vadutskottet inhämtat, att återkomma till om. Utskottetanser därför att bör avvakta med ett ställningstagandetill dess att information föreligger.Utskottet betraktar därmed motion Kr518 (nyd), yrkande 1,besvarad.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till beloppunder littera D 1 () och D 2.E. Utrikeshandel och exportfrämjandePropositionen (s. 9--10, 22--25, 221--224)Anslagen E 1, E 2, E 3 och E 7--9 behandlas avnäringsutskottet.Under anslaget E 4 finansieras bl.a. kostnaderna för denämnder som är knutna till Krigsmaterielinspektionen (KMI).Regeringen föreslår att ramanslaget för /95anvisas inkl. för anskaffning avADB-utrustning som KMI avser anskaffa under innevarandebudgetår.Under anslaget E 5. Bidrag till föreslår regeringen att ett anslag på 2 500 000 kranvisas. För de därefter följande fyra budgetåren bör enligtpropositionen samma belopp anslås som bör räknas upp med hänsyntill pris- och löneutvecklingen.Under anslaget E 6. Medel för översättning av EG:s regelverkhar ett belopp om reserverats för budgetåret1994/95. Arbetet innebär att översätta , utöverdet regelverk som omfattades av . Översättningarnamåste vara klara till oktober/för att kunnaunderkastas slutligt formellt godkännande i före den 1januari 1995. I regeringens förslag till tilläggsbudget förgällande budgetår (prop. 1993/94:105) har ytterligare 20miljoner kronor avsatts till detta arbete.Beträffande Europainformation och medel för ja- ochnej-kampanjer i folkomröstningen om EU-medlemskap anförs ipropositionen på s. 9 att anslagit 100miljoner kronor för informationsverksamheten. Hälften av medlenhar använts för organisationslivets informationsprojekt.Sekretariatets verksamhet inriktas på att föra ner informationtill lokal nivå genom att knyta samman bl.a. länsstyrelser ochbibliotek i ett informationsnätverk. Kampanjorganisationerna börerhålla vissa medel för sina kampanjer inför folkomröstningen.Delegationen för informationsinsatser om europeisk integrationbör därför fördela dessa bidrag innan den avslutar sinverksamhet. Något anslag presenteras inte i propositionen.Sammanfattning av motionernaMotionärerna anser i motion U305 (s) att det finns ett stortbehov bland medborgarna att få allsidig och korrekt informationom den europeiska integrationen. Detta behov är inte enbartknutet till frågan om när folkomröstningen om EU hålls. Omfolkomröstningen hålls under nästa budgetår behövs informationfram till dess att folkomröstningen hållits. Sekretariatet förEuropainformation bör således få fortsätta sin verksamhet /95 (yrkande 1). Sekretariatet förEuropainformation är placerat i . Medtanke på att har ett brett kontaktfält och attRiksdagens EU-delegation har en särskild uppgift sominformations- och samlingspunkt i EU-frågor anser motionärernaatt sekretariatet bör knytas till EU-delegation(yrkande 2).Motion K206 (v) behandlar också informationsbehovet införfolkomröstningen om svenskt medlemskap i unionen. Iyrkande 3 föreslås att skall besluta attinformationsinsatserna inför folkomröstningen fördelas likamellan ja- och nej-sidan. Motionärerna anser att resurserna meddagens penningvärde inte bör understiga de totala anslag somfördelades inför folkomröstningen om kärnkraft.UtskottetUtskottet konstaterar att utgångspunkten för Sekretariatetsför Europainformation verksamhet har varit att det skall verkafram till folkomröstningen. Eftersom tidpunkt för folkomröstningännu inte fastställts förefaller det enligt utskottetsuppfattning lämpligt att frågan om eventuell tilldelning avmedel till Sekretariatets verksamhet för /95anstår till dess att datum för folkomröstning har beslutats. Närdetta avgörs utgår utskottet från att en proposition läggs framom de närmare arrangemangen kring folkomröstningen. Det torde dåockså bli aktuellt att ta ställning till om sekretariatet skallsortera under eller . Utskottet anseratt resurser till informationsinsatserna inför folkomröstningenskall fördelas rättvist mellan ja- och nej-sidan.Därmed anser utskottet motionerna U305 (s) yrkandena 1 och 2och K206 (v) yrkande 3 besvarade.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till beloppunder anslagen E 4--E 6.F. Nedrustning och säkerhetspolitiska frågor m.m.Propositionen (s. 228--237)Under anslaget . Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska området föreslås ett reservationsanslag på . Från anslaget lämnas bidrag för studier,konferenser, publikationer m.m. av utrikespolitisk betydelsesamt för finansiering av en säkerhetspolitisk rådgivare påUtrikesdepartementet.Under anslaget . Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling föreslårregeringen en sänkning från budgetåret1993/94 till 10 miljoner /95. I propositionenanförs att finns tillgängliga blandPenninglotteriets medel för den verksamhet som detta anslagavser. Dessa medel hänförs till s.k. fredslotterieråren 1984--1986 vilka utgjort en reserv för motsvarande statligaanslag. Mot bakgrund av det ansträngda budgetläget föreslårregeringen att dessa medel tas i anspråk under budgetåret1994/95. Totalt föreslås F 2-anslaget uppgå till 13 miljonerkronor.Från anslaget beviljas bidrag för freds- ochnedrustningssträvanden i form av organisations- ochprojektbidrag till enskilda organisationer och stiftelser sombedriver informationsverksamhet och opinionsbildning omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling.Regeringen tillsatte en beredningsgrupp medsju ledamöter, representerande såväl föreningsliv som massmediaoch sakkunskap på det säkerhetspolitiska området. Gruppen hartill uppgift att inför regeringens beslut avge rekommendationerom såväl organisations- som projektbidrag som beviljas överanslaget.I propositionen sägs att regeringen har för avsikt att /96 överföra anslaget till Civildepartementetsom har ett övergripande ansvar för folkrörelsefrågor iregeringskansliet.Anslagen --F 6 berör forsknings- och utvecklingsarbete.Anslagen behandlades /93 i proposition 1992/93:170Forskning och forskarutbildning, (bet. 1992/93:UU31).I propositionen föreslås anslaget . Bidrag till () öka med 250 000kr utöver pris- och löneomräkning. Efter avdrag för 249 000 krsom utgör del av sparbeting, samt medhänsyn tagen till vissa tekniska justeringar, har regeringenberäknat anslaget till 21 850 000 kr.Anslaget F 4. Forskning till stöd för nedrustning ochinternationell säkerhet (tidigare redovisat under anslaget F 4.Forskningsverksamhet för nedrustningsbegränsning ochnedrustning) bekostar ett verksamhetsprogram vid Försvaretsforskningsanstalt (FOA), som syftar till att stödjaUtrikesdepartementets arbete i internationella förhandlingar sombl.a. rör kärnvapen, biologiska och kemiska vapen samt andraavancerade vapensystem. FOA har presenterat ensamlad anslagsframställan, inriktad på såvälUtrikesdepartementets som Försvarsdepartementets behov.