bet · GH01BoU18 · 1994-05-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas de förslag till ändringar i plan- ochbygglagen m.m. som regeringen lagt fram i proposition1993/94:178 samt motioner väckta med anledning av propositionen.Förslagen avser bl.a. ett nytt system för bygglovsprövningensamt tillsyns- och kontrollförfarandet i samband med byggande.Bestämmelser om tekniska egenskapskrav på byggnader föreslåsflyttas från (PBL) till en ny lag omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkersamtliga motioner.I reservationer från s och nyd föreslås -- med skildamotiveringar -- att skall avslå propositionen.V-ledamoten har i en meningsyttring anslutit sig tills-reservationen.Utskottet avstyrker en motion (nyd) om möjligheten att i vissafall nu reglera handelsändamål i äldre detaljplaner. Pågåendeutredningsarbete bör enligt utskottet avvaktas. I en reservation(nyd) föreslås göra en ändring i PBL i linje medförslaget i motionen. I en motivreservation (s) anförs, medinstämmande av (v), att någon ändring i PBL enligt förslaget imotionen inte bör göras. Regeringen har i proposition 1993/94:178 föreslagit attriksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i (1987:10),2. lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.,3. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74),4. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822),5. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),6. lag om ändring i lagen om byggfelsförsäkring (1993:320).Lagförslagen har som bilaga 1 tagits in i betänkandet. I betänkandet behandlas de med anledning av propositionenväckta motionerna1993/94:Bo20 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1993/94:178.1993/94:Bo21 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1993/94:178.1993/94:Bo22 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt regeringen i förordningsarbetet för byggnaders egenskapskravnoga beaktar frågorna om tillgänglighet och användbarhet förhandikappade.1993/94:Bo23 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om ändringar i därockså frågor om tillgänglighet och användbarhet ingår.1993/94:Bo24 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1993/94:178 samt hemställer attregeringen återkommer till med ett samlat förslag tillreformer inom plan- och bygglagstiftningen.1993/94:Bo25 av () vari yrkas1. att beslutar att ikraftträdande avseendegodkännandeområdet tidigareläggs till , medhänsyn till vad som inom resp. område är tekniskt möjligt,2. att beslutar att organ med redan dokumenteradkompetens bereds möjlighet att verka fr.o.m. den 1 juli 1994.1993/94:Bo26 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att en nyproducerad byggnad skall fåanvändas såvida en byggnadsnämnd inte förbjuder detta,2. att begär att regeringen återkommer med ett nyttförslag om kvalitetsansvarig i enlighet med vad som anförts imotionen om oklara ansvarsförhållanden,3. att begär att regeringen återkommer med förslagom förhandsprövning i enlighet med vad som anförts i motionen ombl.a. effektivaste sättet att förebygga byggfel,4. att avslår propositionens förslag om förändringari egenskapskraven på byggnader.1993/94:Bo27 av i och Bo G Jenevall(nyd) vari yrkas att beslutar sådan ändring i 8 kap.11 § PBL som anförs i motionen.Propositionens huvudsakliga innehållDen nuvarande bygglovsprövningen inskränks till att avseendast en prövning av lokaliseringen samt den närmareplaceringen och utformningen av byggnaden m.m. Ett särskiltsystem införs för kontrollen av de tekniska egenskapskraven.Möjligheten att få särskilt förhandsbesked behålls.Kommunerna föreslås genom beslut i detaljplan helt kunnabefria från kravet på bygglov inom planområdet. I beslutet fårsom villkor uppställas att åtgärderna skall utföras på det sättoch inom den tid som anges i beslutet. Bygglovsbefrielse fårdock inte medges om bygglov krävs för att tillvarata grannarsintressen eller allmänna intressen.Byggherren ges det fulla ansvaret för att byggnaden elleranläggningen uppfyller de tekniska egenskapskraven, medanbyggnadsnämnden får ett renodlat tillsynsansvar.Det nya kontrollsystemet föreslås utformas med utgångspunktenatt byggherren bestämmer byggnadens utformning och kvalitet itekniskt avseende och har ansvaret för byggnadens egenskapergentemot köpare, brukare och tredje man. momenten bygganmälan, kontroll,byggsamråd, kontrollplan, slutbevis och kvalitetsansvarig.De generella krav som ställs på byggnaders och andraanläggningars egenskaper samlas tillsammans med de krav somgäller för byggprodukter i en ny lag om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk, m.m. Dessa egenskapskrav motsvarar deegenskapskrav på byggnader och anläggningar som finns i 3kap. byggproduktlagen (BPL) och i 3 kap. 3--7 och 9 §§ PBL medundantag för att trevnads- och ändamålskravet i 3 kap. 5 § PBLersätts med ett användbarhetskrav för bostäder. Kravet pådriftsekonomi i 3 kap. 8 § PBL föreslås upphävas.Sammanfattning av förslagen i motionernaI de båda s-motionerna Bo20 och Bo24 samt i Ny demokratispartimotion Bo21 yrkas avslag på regeringsförslaget.I dessa tre motioner anförs att PBL-utredningensslutbetänkande bör avvaktas och att i ett sammanhangbör pröva de förslag till förändringar i PBL som kan bli följdenav den pågående översynen.I partimotionen från nyd förs fram tveksamhet till hur denenskilde "engångsbeställaren" skall kunna klara proceduren medbyggsamråd. Motionärerna anser det häpnadsväckande att"lämplighetskravet" i 3 kap. 5 § PBL föreslås revideras.I motion Bo24 (s) anförs att det är beklagligt att utredarenfick i uppdrag att i en första etapp se över samordningen mellanPBL och den nya byggproduktlagen, som trädde i kraft den 1januari . Utredaren har sedan valt att till denna förstaetapp skilja ut även frågor om bygglov, tillsyn och kontroll ihela deras vidd. Därigenom har förslag presenterats som harsamband med flera frågor som enligt regeringen kommer attbehandlas i kommande etapper av utredningsarbetet. Bland demerinrar motionärerna om plansystemet och frågan om detdemokratiska inflytandet över plan- och byggprocessen.Motionärerna anser det viktigt att reglerna om planering ochbyggande utformas så att därigenom garanteras entillfredsställande avvägning mellan olika individers intressen,att de lösningar som förespråkas är lämpliga för sitt ändamålsamt att de regler som beslutas blir bestående. Enligt demsvarar den föreslagna delreformen inte mot dessaförutsättningar. Förslagen som gör det möjligt att avskaffabygglovsprövningen inom detaljplaneområden följs inte nu avförslag om hur motstående medborgar- eller partsintressen skallkunna beaktas tidigare i planprocessen. Tid till förberedelserinför genomförandet ges inte heller. Någon samlad beredning avreformerna inom PBL-systemet har inte kunnat genomföras därföratt utredningsförslagen ännu inte föreligger i alla delar.Regeringens förslag i propositionen om ändring i plan- ochbygglagen, m.m. bör enligt motionärerna, som framgått ovan,avslås i nu förevarande skick.De anser dock att skäl finns att i vissa delar reformera PBL.De anför bl.a. att man vid bygglovsprövningen klarare bör skiljamellan lokaliseringsprövningen och kontrollen av att byggnadenuppförs enligt de byggnadstekniska krav som gäller. Vidare börkommunerna i ökad omfattning kunna medge lättnader itillståndsplikten inom områden med detaljplan i fråga om deförhållanden som redan prövats genom planen. Kvalitetssäkringeni byggprocessen behöver förstärkas och ett mera diversifieratkontrollsystem införas. De avvisar emellertid bl.a. förslaget ipropositionen att förändra kravet på byggnaders ändamålsenlighet(3 kap. 5 § PBL), att avskaffa kravet på driftsekonomi (3 kap. 8§ PBL) och flytta över egenskapskraven i 3 kap. PBL till den avregeringen nya föreslagna lagen om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk, m.m.Frågan om hur kravet på tillgänglighet i och användbarhet avbyggnader för handikappade framöver skall komma till uttryck ibyggnadslagstiftningen tas upp i motionerna Bo22 (fp) och Bo23(s). Innebörden av förslaget i fp-motionen är att somsin mening ger regeringen till känna att dessa frågor noga börbeaktas i den förordning som behövs för att fylla ut reglerna iden föreslagna nya lagen om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk, m.m. Innebörden av förslaget i s-motionen är attriksdagen bör ge regeringen till känna att frågorna omtillgänglighet och användbarhet bör behandlas i detregeringsförslag som blir aktuellt när pågående utredningsareteavslutats och behandlats på sedvanligt sätt.I motion Bo26 (v) förs fram fyra förslag. börbesluta att en nyproducerad byggnad skall få användas såvida enbyggnadsnämnd inte förbjuder detta. föreslås geregeringen till känna att den skall återkomma med ett nyttförslag i avsikt att klargöra vissa ansvarsförhållanden omkvalitetsansvarig och om att förhandskontrollen i princip börbehållas. Slutligen föreslår motionärerna att avslårpropositionen i vad den avser förändringar i egenskapskraven påbyggnader.I motion Bo25 (m) föreslås att vissa av förslagen ipropositionen skall träda i kraft dvs. ett halvtår tidigare än vad regeringen föreslagit.Förslaget i motion Bo27 (nyd) är inte knutet till någotförslag i den nu behandlade propositionen. Motionärerna förordaren ändring i PBL -- 8 kap. 11 § -- i syfte att göra det möjligtatt i detaljplaner beslutade enligt PBL före den 1 april 1992undanröja planbestämmelser som hindrar övergång från etthandelsändamål till ett annat inom detaljplaneområdet. Tillsyns- och kontrollförfarandet m.m. enligt plan- ochbygglagenEfter ett även för svenska förhållanden mycket omfattande,ingående och långvarigt utrednings- och förberedelsearbetefattade 1986 beslut om en lagreform inom plan- ochbyggområdet samt i fråga om hushållning med mark och vatten.I proposition 1993/94:178 Ändring i , m.m.som behandlas i detta betänkande, anförs bl.a. (s. 48) attregelsystemet beträffande bebyggelseplanering ochbyggnadsreglering i vissa avseenden med tiden kommit att utgöraen hämmande faktor på utveckling och tillväxt. Den önskvärdakvaliteten i byggandet har enligt propositionen inte alltiduppnåtts. I regeringsförslaget konstateras emellertid attregelsystemet i andra avseenden fungerat tillfredsställande ochåtnjuter en betydande legitimitet hos medborgarna. I avsikt attmönstra ut vissa regler som inte bedöms nödvändiga, som harförlorat i aktualitet eller som kan utgöra hinder för enönskvärd samhällsutveckling läggs i propositionen fram förslagtill inriktning, utformning och omfattning av regler som anseserforderliga för att skapa och vidmakthålla ett smidigt ochrationellt förfarande bl.a. i vad avser tillsyn och kontroll avbyggandet.Att omprövning och förnyelse av den offentliga sektorn fråntid till annan äger rum är positivt. Det är samtidigttillfredsställande att den nu diskuterade lagstiftningen harsådan utformning att den i grunden kan tjäna sitt syfte även vidförändringar i samhällsutvecklingen och att den i sina huvuddragkan användas utan att den mera grundligt behöver förändras.Enligt utskottets mening kännetecknas den lagstiftning som ären väsentlig förutsättning för en önskvärd bebyggelseplaneringav att den är tämligen robust och att den, som också framhålls ipropositionen, åtnjuter betydande legitimitet. Det nu anfördainnebär inte att det inte från tid till annan kan finnasanledning att reformera lagstiftningen så att den, även vid endelvis förändrad syn på samhällsutvecklingen, förmår svara uppmot de krav som kan och bör ställas på den.Sedan några år pågår en förnyelse och utveckling av densamhälleliga sektorn, som bl.a. innebär att offentligaregelsystem bör omprövas för att ge den enskilde störrevalfrihet och ett ökat handlingsutrymme. Att regeringen nuförelägger förslag om ändringar ibyggnadslagstiftningen kan, mot bakgrund av bl.a. den förändradesyn på samhällets ansvar som får anses ha ett brett stöd,knappast anses förvånande. Lagstiftningen bör utformas så attden anpassas till och förmår möta denna förändring. Inte minstviktigt i det nu diskuterade sammanhanget är att ge PBL ochanknytande lagstiftning en utformning som -- inom ramen för dekrav som samhället bör hävda -- ger den enskilde störrevalfrihet och ett ökat handlingsutrymme samt i möjligaste månockså bidrar till en ökad effektivitet och till endecentralisering av offentliga uppgifter. Det är mot dennabakgrund förslagen i propositionen skall bedömas. Dessa förslaghar sammanfattningsvis redovisats ovan.Innan utskottet går in på förslagen i propositionen och i demotioner som väckts med anledning av den vill utskottet som enbakgrund till sina ställningstaganden i det följande någotberöra det utredningsarbete som pågår avseende en översyn avplan- och bygglagstiftningen. Denna översyn görs av en särskildutredare. Han avgav delbetänkandet SOU 1993:94 --Anpassad kontroll av byggandet. Det har remissbehandlats.Delbetänkandet och remissvaren ligger till grund för de förslagsom läggs fram i den nu aktuella propositionen. Utredningen harnyligen () överlämnat sitt andra delbetänkande Miljöoch fysisk planering -- SOU 1994:36. I detta delbetänkandelämnas förslag om större miljöhänsyn i fysisk planering ochbyggande, reglering i detaljplaner och detaljplaneprocessen,medborgarinflytandet i fysisk planering samt tillgängligheten iden fysiska planeringen för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga. Det remissbehandlas för närvarande.Remisstiden utgår . Utredningen fortsätter sittarbete med bl.a. instansordningen för överklagande på plan- ochbyggområdet. Utredaren räknar med att överlämna sittslutbetänkande senast den 1 oktober 1994.Som utgångspunkt för sitt ställningstagande tar utskottetinledningsvis upp vissa grundläggande frågor i propositionen ochmotionerna.Ett första intryck av regeringsförslaget och förslagen i vissamotioner ger vid handen att det finns mera som förenar förslagenän vad som skiljer dem. En bärande tanke i propositionen är attutan ytterligare dröjsmål åstadkomma vissa förändringar iPBL-systemet för att därigenom ge denna lagstiftning enutformning som tar tillvara bl.a. de möjligheter till förenklingoch decentralisering som kan finnas. En annan utgångspunkt är,som framgått ovan, att det måste anses både meningsfullt ochmotiverat att modernisera lagstiftningen och bringa den i taktmed den förändrade syn på byggandet som varit för handen underde . En bättre anpassning än mellanlagstiftningen och de byggregler som reviderats i interinga omfattning är också en av utgångspunkterna. Dessa reglerär i grunden en förutsättning för att hävda bygglagstiftningenoch ge den genomslag.För att knyta an till förslaget i motion Bo24 (s) villutskottet peka på att motionärerna liksom regeringen anser detviktigt att uppföljande reformer görs avseende plan- ochbygglagstiftningen. Motionärerna delar bl.a. uppfattningen ipropositionen att man vid bygglovsprövning klarare än börskilja mellan lokaliseringsprövningen och kontrollen av attbyggnaden uppförs enligt gällande byggnadstekniska krav.Motionärerna delar också uppfattningen om att intentionerna iPBL i vad avser byggherrens ansvar för sitt byggnadsprojektbehöver förtydligas samt att kvalitetsaspekten i byggprocessenbehöver förstärkas.Kritiken i denna motion samt i Ny demokratis partimotion Bo21och i motion Bo20 (s) går i huvudsak ut på att det är mindre välvalt av regeringen att nu förelägga förslag tilländringar i byggnadslagstiftningen avseende främst tillsyns- ochkontrollförfarande som ett utredningsarbete pågårbeträffande vissa andra frågor i denna lagstiftning.Motionärerna i motion Bo24 (s) har också invändningarbeträffande den i propositionen föreslagna systematiskauppbyggnaden av lagstiftningen. De avvisar förslaget att flyttaegenskapskraven i 3 kap. PBL till den nya föreslagna lagen omtekniska egenskapskrav på byggnader. De avvisar också förslagetatt i samband därmed förändra det s.k. ändamålskravet (3 kap. 5§ PBL) och avskaffa kravet på driftsekonomi m.m. (3kap. 8 § PBL). Att förändra kravet i 3 kap. 5 § PBL avvisasockså i Ny demokratis partimotion Bo21 och i motion Bo20 (s).Den i motionerna väckta frågan om det kan anses lämpligt förriksdagen att nu fatta beslut om vissa ändringar i PBL samtidigtsom Plan- och byggutredningen fortsätter sitt arbete gerutskottet anledning anföra följande. Utskottet har bedömt fråganså att de förslag som regeringen nu förelägger är avden karaktären att de inte kan anses ha ett så nära ochomedelbart samband med den pågående översynen avbygglagstiftningen i övrigt att de inte nu bör kunna övervägas.Som framgått ovan tillmäter utskottet den omständigheten storvikt att PBL reformeras och förnyas så att lagstiftningen förmårmöta de krav som en delvis ny syn på ansvarsfördelningen mellande i byggprocessen involverade innebär. Utskottet vill tilläggaatt de möjligheter som därvid finns bör tas tillvara utanytterligare dröjsmål. Det finns enligt utskottets mening såledesgoda skäl för att ge sin anslutning till den ordningför en reformering av PBL m.m. som regeringen valt.Med hänvisning till vad ovan anförts om vikten av enreformering av byggnadslagstiftningen m.m. avstyrker utskottetNy demokratis partimotion Bo21 i motsvarande del samt motionernaBo20 (s) och Bo24 (s) också denna motion i motsvarande del omavslag på propositionen m.m. Även vad i motion Bo26 (v)yrkande 3 föreslagits att det inte är lämpligt att minska påförhandsprövningen av byggnadsföretag är i realiteten att ansesom ett avslag på propositionen. Även detta yrkande avstyrks avutskottet.I fortsättningen av detta avsnitt av betänkandet behandlarutskottet propositionen i vad den mött invändningar i motioner.Först behandlar utskottet vad i propositionen anförts omprövning och kontroll m.m. Regeringsförslaget innebär i starksammanfattning följande.Den nuvarande bygglovsprövningen inskränks till att avseendast en prövning av lokaliseringen samt den närmareplaceringen och utformningen av byggnaden m.m. Ett särskiltsystem införs för kontrollen av de tekniska egenskapskraven.Möjligheten att erhålla ett särskilt förhandsbesked behålls.Byggherren ges det fulla ansvaret för att byggnaden elleranläggningen uppfyller de tekniska egenskapskraven medanbyggnadsnämnden (BN) får ett renodlat tillsynsansvar.Flera motiv anges i propositionen för att inskränka dennuvarande bygglovsprövningen till att avse endast enlokaliseringsprövning. Genom denna förändring undviks bl.a.sammanblandningen av tillståndsgivning och kontroll och denologiska kopplingen mellan lokaliseringsfrågan och de tekniskaegenskapskraven. Ytterligare motiv för förändringar avbygglovsprocessen är det nuvarande systemets oförmåga attsäkerställa en god kvalitet i byggandet. Två olika förfarandenföreslås byggas upp. Förhandsprövningen genom bygglov böromfatta bara lokaliseringsfrågorna i vid bemärkelse. Kontrollenav de tekniska egenskaperna hos ett byggnadsverk föreslås skeinom ramen för ett nytt kontrollsystem som utformas från denutgångspunkten att byggherren bestämmer byggnadens utformningoch kvalitet i tekniskt avseende och har ansvaret för byggnadensegenskaper gentemot köpare, brukare och tredje man.Utskottet vill redan i detta sammanhang understryka vikten avatt kontrollsystemet reformeras så att byggherren ges ett störreansvar än . Det finns mycket som tyder på att ett system ivilket byggherren tilldelas en annan roll och ett störreansvar förmodligen kommer att innebära att mycket av denuvarande bristerna i byggprocessen kommer att kunna elimineras.Det i propositionen föreslagna kontrollsystemet innehållerbl.a. momenten bygganmälan, kontroll, byggsamråd, kontrollplan,slutbevis och kvalitetsansvarig.Frågan om hur kontrollen bör utformas tas förutom ipropositionen också upp i motionerna Bo24 (s) och Bo26 (v)yrkandena 1 och 2. I s-motionen anförs att intentionerna i PBL ifråga om byggherrens ansvar behöver förtydligas ochkvalitetssäkringen i byggprocessen förstärkas. Motionärernaavvisar dock vissa delar av förslaget i propositionen omkontrollsystemets utformning. De föreslår bl.a. att BNövergångsvis skall kunna verka som konsult i princip inom ramenför den i propositionen föreslagna ordningen.I motion Bo26 (v) yrkande 1 föreslås att en nyproduceradbyggnad skall få användas såvida BN inte förbjuder detta.Regeringens förslag däremot innebär att BN skall ta ställningtill i vilken omfattning en byggnad skall få användas om nämndenfinner att det brister i förutsättningarna för att utfärdaslutbevis. I yrkande 2 i motionen föreslås att ytterligareöverväganden bör göras innan funktionen kontrollansvarig förs ini lagstiftningen.Utskottet anser även beträffande kontrollsystemet m.m. att deti propositionen och i motion Bo24 (s) finns en gemensam syn påhur ett system bör utformas som bättre än dagens förmår möta dedelvis förändrade krav som ställs och som tilldelar BN ett merarenodlat tillsynsansvar.Utskottet vill med anknytning till propositionen i denna del(s. 71) och motion Bo24 (s) erinra om att BN enligt 11 kap. 1 §PBL skall lämna råd och upplysningar i frågor som rör nämndensverksamhet. Denna bestämmelse har, enligt den s.k.PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s. 306 och 307), tillkommitmot bakgrund av att en väl fungerande information om gällanderegler för byggandet är en förutsättning för att bestämmelsernaföljs i praktiken.Regeringen anser att denna informations- ochrådgivningsskyldighet alltjämt bör gälla. Den bör enligt den nubehandlade propositionen ingå som en väsentlig del ibyggsamrådet. Skyldigheten bör inriktas på innehållet i gällanderegler och krav och inte utövas på ett sådant sätt attbyggnadsnämnden faktiskt tar ansvaret för byggnadernasprojektering eller fungerar som teknisk konsult.Vad i motion Bo24 (s) i motsvarande del förordats omkontrollsystemets utformning ligger delvis i linje medregeringens förslag.Förslagen i motion Bo26 (v) yrkandena 1 och 2 om BN:s roll närdet gäller användningsförbud av nyproducerad byggnad och omkvalitetsansvarig avstyrks. Utskottet kan inte finna att deförslag som motionärerna förordar skulle bidra till en bättreordning än regeringens förslag.Innebörden, omfattningen och utformningen av de s.k.egenskapskraven på byggnader och hur dessa krav skall hävdas ibyggnadslagstiftningen behandlas i propositionen och i vissamotioner.Denna fråga, som också den redovisats ovan, innebär i korthetföljande. De tekniska egenskapskrav som finns i 3 § BPLoch i 3 kap. 3--7 och 9 §§ PBL föreslås med vissa undantagmotsvara de tekniska egenskapskrav som skall ställas med stöd avden av regeringen föreslagna nya lagen om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk. Trevnads- och ändamålsenlighetskravet i 3 kap.5 § PBL föreslås ersättas med ett användbarhetskrav förbostäder. Det uttryckliga kravet på driftsekonomi m.m. i 3 kap.8 § PBL föreslås upphävas. Det avses dock till viss delmotsvaras av bestämmelsen 2 § i den föreslagna nya lagen. Däranges att byggnadsverk som uppförs eller ändras skall, underförutsättning av normalt underhåll, under en ekonomisk livslängduppfylla vissa i lagen angivna väsentliga tekniskaegenskapskrav.De krav som föreslås tas in i den nya lagen skall enligtregeringens uppfattning ytterst hävdas genom att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas meddelade tillämpningsföreskrifter som behövs. Motivet för förslaget ärenligt propositionen bl.a. att regleringen blir systematisktredig och konsekvent och möjliggör smidiga förändringar i dekrav som finns i byggproduktlagen och som genomEES-avtalet förbundit sig att anpassa till den tillämpning somvid varje tillfälle gäller i EES. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om att egenskapskraven tas in i denföreslagna nya lagen.Som bakgrund till sitt ställningstagande i denna del och medanledning av den oro som uttryckts i vissa motioner för attkraven kommer att efterges om de ytterst hävdas genom enförordning vill utskottet erinra om vad i propositionen anförs ifrågan. Det avsnitt i propositionen utskottet syftar på ärföljande (prop. s. 105).Överflyttningen till förordning innebär självklart inte i signågon ändring av kravnivån.