bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Förordningen innebär, somnämnts, att alla nuvarande begränsningar i den friacabotagerätten successivt avvecklas och helt avlägsnas den 1januari 2004.I fråga om luftfarten erinras om att svenskalufttrafikföretag redan gjorts delaktiga i EG:s fria inreluftfartsmarknad. Ett medlemskap i innebär därför i principendast institutionella förändringar.Under rubriken framhålls i propositionen attEG-kommissionen har lagt fram ett förslag om tillnärmning avmedlemsstaternas lagar om transport av farligt gods på väg.Enligt förslaget skall det vara möjligt att bibehålla strängareregler på nationell nivå, om detta kan motiveras på grund avhänsyn till miljön eller nationell säkerhet, dvs. andra skäl äntransportsäkerheten. Kommissionen har också lagt fram ettförslag om enhetliga procedurer för kontroller av transporter avgods på väg. Förslaget har utformats mot bakgrund av EG-reglernaom avskaffande av gränskontroller och med syfte att åstadkommagemensamma regler för kontroll av fordon vid den yttre gränsenfrån länder utanför EU.Av propositionen framgår att initierat ettarbete som syftar till att delvis liberalisera och harmoniseramarknaden för posttjänster. Det framhålls att har enväl fungerande postservice som upprätthålls på enkonkurrensutsatt marknad. Anpassningen till framtidagemenskapsregler torde därför kunna genomföras utan problem.Vidare betonas i propositionen att i många avseendenligger före flertalet EU-stater i fråga om liberalisering avtelemarknaden. Den svenska telemarknaden kommer därförtroligen att påverkas endast marginellt av ett svensktmedlemskap i . De marknadsförhållanden som EG skaparföreligger ändå i . EG:s allt öppnare telemarknad medfördock att fler och aktivare operatörer uppträder, bl.a. också påden svenska marknaden. I gengäld öppnas nya marknader försvenska operatörer.Av propositionens redogörelse för frågan om transeuropeiskanät framgår att ministerrådet antagit beslutsom gäller t.o.m. och som bl.a. avser nätverk förkombinerade transporter och nätverk för vägar. Enligt detförstnämnda beslutet bör ett kombinerat järnvägs-, inrevattenvägs- och vägtransportnätverk tillskapas inom gemenskapeni två faser (sex och ) i enlighet med ett till beslutethörande förslag till översiktlig plan. Beslutet om ett nätverkför vägar ger förutsättningar för en översiktsplan förvägprojekt och förbättring av vägar . Planensyftar till bättre sammanbindning av nationella motorvägsnätinom gemenskapen och mellan gemenskapen och vissa tredje länder.Sverige har -- framhålls det i propositionen -- såsomobservatör deltagit i de arbetsgrupper inom kommissionen som tarfram förslag till nätverk inom olika transportsektorer och harockså kunnat presentera de svenska investeringsplanerna inomdessa områden. De väg- och järnvägsnät inom som är avintresse för gemenskapen avses redovisas i kommande förslag tillnätverk. Medlemsländerna har möjlighet att få finansiellt stödför att genomföra för gemenskapen viktiga projekt. Dockförutsätts resp. land stå för merparten av de investeringar somär förenade med att uppfylla uppsatta mål.3 MotionsyrkandenaEnligt motion U16 (s) yrkande 9 bör som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskaprioriterade områden inom trafik och miljö, kemikaliehantering,luft- och vattenföroreningar resp. avfall. Vad gäller trafikenoch därmed sammanhängande miljöfrågor framhåller motionärernavikten av att driver på inom EU för att förverkliga ettmer miljöanpassat transportsystem. Gjorda beräkningar tyder påatt ett svenskt medlemskap i kommer att medföra ett ökattransportarbete. För att undvika att en sådan ökning leder tillökade miljöutsläpp krävs åtgärder både här hemma och inom EU.Sådana åtgärder bör syfta både till att minska den nuvarandeökningstakten av transportarbetet och till att styra mot en ökadandel järnvägs- och sjötransporter. måstefordonsparken bli renare. Vidare bör verka för attminska bilarnas bränsleförbrukning och för att minska flygetsutsläpp.Enligt motion U15 (v) bör -- under förutsättning avett klart ja i folkomröstningen -- som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om svenska krav inomtransportpolitikens område i EU-samarbetet. Motionärerna erinrarom att i sin vitbok talar omen transportpolitik som bidrar till ekonomisk tillväxt samtidigtsom minsta möjliga skada åsamkas miljön. Övergång till mermiljövänliga transporter skall stimuleras genom lämpligutformning av skatter och avgifter. Motionärerna finner dennamålsättning riktig men framhåller att den rimmar illa medkommissionens förslag om fordons mått och vikter. Om dettaförslag genomförs får det enorma ekonomiska och miljömässigakonsekvenser. En minskning av högsta tillåtna längd förlastbilar skulle medföra endubblering av lastbilsbehovet. Koldioxidutsläppen skulle öka med700 och kostnaderna . Skogsindustrinskulle åsamkas högre transportkostnader, och gränsen förlönsam avverkning skulle flyttas närmare industrierna. Det ärdärför av utomordentlig vikt att kan behålla sina mått-och viktregler för inrikes lastbilstrafik. Virkestransporternakan bara till en ringa del tas över av järnvägstrafik.Vidare framhåller motionärerna att man bör utredamöjligheterna att i införa en kvotering av dengränsöverskridande lastbilstrafiken enligt det för Österrikegällande ekopunktssystemet.Under rubriken framhåller motionärerna början att EG:s typgodkännandedirektiv för motorcyklar kankomma att innebära förbud mot varje form av modifiering av enmotorcykel. Härigenom hotas den "chopperkultur" som utvecklats iSverige och som varit helt förenlig med svensk fordonskontrolloch svenska trafiksäkerhetskrav. Vidare betonar motionärerna attEG:s nuvarande körkortsdirektiv kan uppfattas somdiskriminerande för motorcyklister. Kraven påharmonisering av bestämmelser för motorcyklar bör begränsas tillde fall då de är till fördel för miljökrav och höjdtrafiksäkerhet.Slutligen framhåller motionärerna att man inom EU arbetarmed ett förslag om effektbegränsning för motorcyklar. Det ärenligt motionärerna högst oklart om en effektbegränsning är tillgagn eller skada för trafiksäkerheten. Vad som däremotförefaller säkert är att det blir nödvändigt att bygga upp ettomfattande kontrollsystem.4 ställningstagandeSom framgår av redogörelsen ovan förordade utskottet iyttranden och innevarande år för sin del att riksdagengodkände resp. tilläggsavtalet. Utskottet betonadedärvid vikten av ett effektivt transport- ochkommunikationssystem -- inom vars ram ansvar tas för miljö,säkerhet och regional balans -- och av att ett sådant system sesi ett europeiskt perspektiv.Av propositionen framgår att omfattar huvuddelenav de rättsakter som gäller inom EU på områdenatransportpolitik, telekommunikationer och post. Ett svensktmedlemskap i medför därför inte några större förändringar ifråga om de regler som har att följa inom dessa områden.Däremot förändras, och förbättras, våra möjligheter att påverkaden fortsatta utformningen av sådana regler.I artikel 2, där de övergripande målen förgemenskapen anges, betonas bl.a. hänsynen till miljön. Enligtartikel 30a gäller vidare att gemenskapen särskilt skall strävaefter att minska skillnaderna mellan de olika regionernasutvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnaderegionerna, inbegripet landsbygdsområdena. Av artiklarna 74 och75 framgår att medlemsstaterna inom ramen för sin gemensammatransportpolitik har att fastställa åtgärder för att förbättratransportsäkerheten.EU:s transportministrar har -- som utskottet framhållit idet föregående -- ställt sig bakom riktlinjer förtransportpolitikens utveckling inom gemenskapen somEG-kommissionen föreslagit i en vitbok . Enligtdessa riktlinjer bör man inom EU föra en transportpolitik sombidrar till ekonomisk tillväxt som miljön åsamkasminsta möjliga skada. I bör skapas ett integrerattransportsystem som omfattar alla transportmedel, vilka skallstå i balans med varandra, och där den totala kapacitetenutnyttjas optimalt. Hänsynen till miljön är därvid av mycketstor betydelse, liksom en rättvis fördelning av kostnadsansvaretför en utbyggd infrastruktur. Vidare skall enligt vitboken enövergång till mer miljövänliga transportmedel stimuleras genomlämplig utformning av skatter och avgifter. Transportforskningenskall ges ökat utrymme, och trafiksäkerhet och sociala frågorskall beaktas ytterligare.De angivna bestämmelserna i och vitbokensriktlinjer står enligt utskottets mening i god överensstämmelsemed svenska önskemål om trafikpolitikens utformning. Utskottetnoterar därför med tillfredsställelse den uppmaning som EU:stransportministrar riktat till kommissionen att lägga framkonkreta förslag till åtgärder på grundval av vitbokensinnehåll. Ett svenskt medlemskap i ger goda möjligheter attdriva på utvecklingen av sådana åtgärder och påverkautformningen av erforderliga bestämmelser.Som framhålls i propositionens redogörelse för EG:s reglerom marknadstillträde inom transportsektorn fordras fortfarandetillägg till tidigare fattade beslut för att den friatransportmarknaden skall kunna fungera på avsett sätt. Utskottetfinner det värdefullt att man från svensk sida kan påverkautformningen av sådana beslut.Mot bakgrund av det anförda anser trafikutskottet, från desynpunkter det har att företräda, att bör godkännaanslutningsfördraget mellan EU:s medlemsstater och ,, och om de sistnämnda staternasanslutning till Europeiska unionen samt slutakten tillfördraget.Utskottet har, som framgår av det anförda, ingen annanuppfattning än den som uttalas i motion U16 (s) -- och ipropositionen -- om vikten av att driver på inom EU föratt förverkliga ett mer miljöanpassat transportsystem. Utskottetutgår från att även regeringen delar denna uppfattning ochförutsätter sålunda att den verkar för att inom hela EU minskaden nuvarande ökningstakten av transportarbetet och för entillväxt av järnvägs- och sjötransporternas andel av dettaarbete. Vidare förutsätter utskottet att regeringen inom EUverkar för miljövänligare motorfordon genom bl.a. ekonomiskastyrmedel, skärpta avgaskrav och ökat tillverkaransvar. Åtgärderför att minska flygets utsläpp är också angelägna.Med det anförda finner utskottet syftet med motion U16 (s)yrkande 9, i den del som avser utskottets beredningsområde,tillgodosett. anser därför, för sittvidkommande, att motionen i den delen kan lämnas utan någonriksdagens åtgärd.Trafikutskottet delar också den i motion U15 (v), och ipropositionen, uttalade uppfattningen att det är utomordentligtviktigt att kan behålla sina nuvarande mått- ochviktregler för tyngre vägfordon i nationell trafik. Somframhålls i motionen skulle ett genomförande av kommissionensförslag innebära starkt ökade transportkostnader förskogsindustrin. Härtill kommer -- som betonas i propositionen --att negativa effekter för miljön och trafiksäkerheten kanbefaras. Utskottet förutsätter att regeringen med kraft verkarför att tillgodose det sålunda uttalade önskemålet.Med anledning av de motorcykel- och körkortsfrågor sombehandlas i motion U15 (v) vill utskottet erinra om att Sverigeredan genom tilläggsavtalet till åtagit sig atttillämpa EG:s direktiv om typgodkännande av två- och trehjuligamotorfordon (92/61/EEG) och körkortsdirektiv (91/439/EEG). Detförstnämnda innebär inget hinder för att en typgodkändmotorcykel, som tagits i bruk, ändras och därefterregistreringsbesiktigas.Körkortsdirektivet skall träda i kraft inom EU den 1 juli1996. Dess syfte är att harmonisera körkortsbestämmelserna inomhela EU så att körkorten kan ha lika giltighet i samtligamedlemsstater. I fråga om motorcyklar innebär direktivet delvishögre behörighetsålder än vad som gäller enligt körkortslagen(1972:603). För behörighet att föra de allra tyngstamotorcyklarna krävs sålunda att föraren har fyllt eller,under vissa förutsättningar, . Motsvarande ålder enligtkörkortslagen är . Regeringen har tillsatt en utredning(dir. 1994:90) med uppdrag att göra en översyn avkörkortsförfattningarna samt analysera hur EG-direktivet i frågaskall införlivas med svensk rätt.Utskottet kan konstatera att direktivet gör det nödvändigtatt ändra körkortslagen. I avvaktan på en proposition härom ärutskottet inte för sin del berett att förorda någon riksdagensåtgärd med anledning av v-motionen i nu aktuell del. Utskottetförutsätter dock att regeringen inom EU fortlöpandeuppmärksammar körkortsfrågorna och tar de initiativ som medbeaktande av trafiksäkerhetens krav, behovet av EU-harmoniseringoch berörda ungdomars intresse av en lägre behörighetsålder kansynas påkallade.Utskottet förutsätter vidare att regeringen vid beredningenav förslag om en effektbegränsning för motorcyklar övervägersynpunkter av det slag som framförs i v-motionen.Med det anförda finner trafikutskottet, för sin del, attyrkande 10 i motion U15 (v) kan lämnas utan någon riksdagensåtgärd.Stockholm den 24 november 1994På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),() och ().Jordbruksutskottets yttrande1994/95:JoU2ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett bl.a.jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över regeringensproposition /95:19 medlemskap i unionen(den del som hänvisats till utrikesutskottet) jämte motioner ide delar som har samband med jordbruksutskottetsberedningsområde. Utskottet har beslutat avgeyttrande över propositionen och nedan angivna motioner.Yttrandet omfattar i huvudsak de miljöpolitiska ochjordbrukspolitiska avsnitten av propositionen jämtemotionsyrkanden inom samma ämnesområden.Proposition nr 19 lades fram före årets riksdagsval av denförra regeringen. Propositionen innehåller inga förslag tillriksdagsbeslut vad avser särskilt jordbruksutskottetsberedningsområde. I en senare proposition, 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i , har den nuvarande regeringen lagt fram förslag tillriksdagen innefattande bl.a. ett miljöprogram för jordbruket ochstödet till jordbruket i norra . De kapitel i propositionnr 19 som rör samma eller närliggande områden behandlas medanledning härav inte i detta yttrande, liksom inte hellermotioner i motsvarande ämnen. Proposition 75 jämte motionerbehandlas i jordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU7.PropositionenI propositionen konstateras att förhandlingar ommedlemskap i unionen (EU) resulterat i ettanslutningsfördrag mellan bl.a. och unionensmedlemsländer. I en folkomröstning harsvenska folket tagit ställning till medlemskapsfrågan. Ipropositionen föreslås att godkänneranslutningsfördraget samt slutakten till fördraget. Därutöverlämnas förslag till bl.a. övergripande lagstiftning medanledning av anslutning till unionen.I propositionen lämnas en ingående beskrivning avRomfördragets -- med senare tilläggsfördrag -- bestämmelser ombl.a. jordbruks- och miljösamarbetet inom gemenskapen ochunionen. Vidare görs bedömningar av de beräknade konsekvensernaför svensk del av anslutning till unionen.Frågor som avser jordbruksutskottets beredningsområde upptas ipropositionen främst i följande avsnitt i del 1, nämligenkapitel7.2 Särlösningar för vad gäller miljönormer, fiske ochjordbruk (s. 74--76);8.2.4 Redogörelse för innehåll vad avser Tredjedelen: Gemenskapens politik, där jordbrukspolitiken redovisas iavdelning II (s. 83--84) och miljöpolitiken i avdelning XVI(s. 94);9.3.4 Anpassningar m.m. som måste ske avseende existerande(mellanstatliga) avtal, bl.a. fiskeavtal med ,, , och (s. 117--118);10.6 Miljökonsekvenser vid ett medlemskap (s. 123--124);11.2.6 Tekniska handelshinder m.m. vad avser miljöskydd(s. 131 och 135);13.4 Områden i konkurrenshänseende där skillnader i sakföreligger i förhållande till -- bl.a. återregleringav jordbruket (s. 175);Kap. 20 Miljöpolitiska frågor inklusive naturvård och jakt-och viltvård (s. 238--272); samtKap. 22 Jordbruk och fiske (s. 288--326); jordbrukskapitlet idenna del innehåller dels regeringens sammanfattandebedömningar, dels en redogörelse för remissinstansernasställningstaganden.Del 2 av propositionen (bilaga 9) ägnas i sin helhet åtredovisning av förhandlingsresultatet vad beträffar jordbruketoch fisket tillsammans med bedömningar av vilka politiska beslutsom bör fattas i inför vårt lands anslutning tillunionen. Även skogsfrågornas behandling i EG-sammanhangdiskuteras.MotionernaUtskottets yttrande omfattar -- helt eller delvis -- följandemed anledning av propositionen väckta motioner.1994/95:U2 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bruna bönor klassificeras somproteingröda i syfte att rädda kvar den öländska bönodlingen vidett EU-medlemskap.1994/95:U4 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att skall tilldelas av den sockerkvot somSverige enligt avtal med Europeiska unionen får utnyttja vid ettmedlemskap.1994/95:U8 av m.fl. (mp) vari yrkas såvitt nuär i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om antal klasser för arealbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelning av mjölkkvoter till dem somgjort av myndighet krävda investeringar, t.ex. igödselvårdsanläggning.1994/95:U13 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett fortsatt stöd till odlingenav bruna bönor på Öland.1994/95:U14 av och () variyrkas såvitt nu är i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU verka för en förenkling av CAP påså sätt att en generell och lika arealersättning inkluderandevall och gröngödsling prövas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att överföring av mjölkkvoter bör hanterasav inom ramen för ett system med administrativtfastställda priser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att dela in södra mjölkregionen i en"skogsbygdsdel" och en "slättbygdsdel",8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att öka den generella neddragningen avmjölkkvoter något för att öka utrymmet för jordbruksföretag somnystartat eller byggt ut mjölkproduktionen fram till den 31december 1994 varvid den maximala självrisken bör minimeras till25 % avseende den utbyggda delen.1994/95:U15 av m.fl. (v) vari yrkas såvitt nuär i fråga12. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljögarantin enligt artikel 100a.4 iRomfördraget,14. -- delvis -- att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitik i EU-samarbetet.1994/95:U16 av m.fl. (s) vari yrkas såvitt nuär i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en strategi för det miljöpolitiska arbetetinom EU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioritering av olika miljöfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sektorsansvar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkta resurser för miljöarbetet i EU,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska prioriterade områden inom trafikoch miljö, kemikaliehantering, luft- och vattenföroreningarrespektive avfall,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om livsmedelspolitiken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om spannmål och oljeväxter,12. att avslår förslaget om att restitueraavgifterna avseende förmalning och fettvaror och i övrigt somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdetta,13. att avslår förslaget om att kompenserastärkelsen med ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mjölkkvoter.1994/95:U17 av m.fl. (c) vari yrkas1. att begär att regeringen utformar ett system medadministrativt fastställda priser vid handel med mjölkkvoter ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att begär att regeringen fördelar sockerkvoten såatt det fortsättningsvis blir möjligt att producera socker påGotland.1994/95:U24 av m.fl. (mp) vari yrkassåvitt nu är i fråga7. att hos regeringen begär förslag tillratificering av ännu ej ratificerade miljöavtal.Utfrågningar, uppvaktningar, inkomna skrivelser m.m.Utskottet har under beredningen av ärendet inhämtatupplysningar vid utfrågningar av jordbruksministern samt avcheferna för och Kemikalieinspektionen.Utskottet har även berett följande organisationer och företagtillfälle att lämna synpunkter inför utskottet, nämligenLantbrukarnas (), (), ,(), Mjölkbönder iÖstergötland, Ekologiska mjölkproducenter, iväst, Föreningen , Branschorganet försvensk oljeväxtodling, ,, ochFamiljejordbrukarnas Riksförbund.Landshövdingarna i de fyra nordligaste länen har inkommit medskriftliga synpunkter på propositionen. Vidare har skrivelserinkommit från ett stort antal intressenter i övrigt.MiljöpolitikenPropositionenDe miljöpolitiska frågorna behandlas huvudsakligen i kapitel20 av propositionen (del 1). I propositionen anförssammanfattningsvis att vi som medlem i EU ansluter oss till ettregelsystem på miljöområdet som är i snabb utveckling. Deallmänna principer för miljöpolitiken som slagits fast genomMaastrichtfördraget överensstämmer i huvudsak med principernaför svensk miljöpolitik. Viktigast är inriktningen mot enhållbar utveckling. Medlemskapet innebär att fåravsevärt ökade möjligheter att driva på det europeiska arbetetmed att begränsa de gränsöverskridande miljöproblemen. Det krävsdock engagemang och offensivt arbete för att säkerställa attmiljöfrågorna ges ökad tyngd i EU:s arbete. En fördjupad svenskstrategi för det miljöpolitiska EU-arbetet kommer att utarbetasunder år 1995.En allmän utgångspunkt för förhandlingarna var att den högstatillämpade nivån för miljöskyddet skulle gälla och att ingastandarder skulle sänkas genom ett medlemskap. I propositionenkonstateras att de målsättningar som lades fast närförhandlingarna inleddes har uppnåtts. Det är enligtpropositionen en betydande framgång att EU som en följd avförhandlingarna kommer att inleda ett arbete med att se över degemensamma reglerna på viktiga områden.Förhandlingsresultatet avseende kemikalier innebär att EGskall genomföra en översyn av gemensamma regler om kemikalier påde områden där har strängare krav. Under den tiden behåller desträngare reglerna. På bilavgasområdet där EG nu går vidare motskärpta bestämmelser kommer det ekonomiska stödet till bilar imiljöklass 1 att behöva utformas på ett annat sätt under enövergångsperiod. I övrigt innehåller anslutningsakten påmiljöområdet anpassningar i EG-reglerna som i huvudsak är avteknisk karaktär.Det är viktigt att arbetar aktivt för att utveckla eneuropeisk strategi på klimatområdet och stödjer introduktionenav skatter på fossila bränslen för att minska koldioxidutsläppenoch stimulera energieffektivitet. Även när det gäller andraluftföroreningar och vattenföroreningar pågår ett arbeteinom EG för att ta fram nya strängare regler.Sverige bör aktivt bidra till ett miljöanpassat europeiskttransportsystem bl.a. genom att principen om trafikenskostnadsansvar tillämpas och att avgas- och bränslekrav skärps.För avfallsområdet gäller att utformningen av EG:s produktkravblir viktig för vårt arbete att minska det miljöfarligaavfallet.Sverige bör verka för att principen om kretsloppsanpassning avsamhället får genomslag inom EU.Användningen av ekonomiska styrmedel framhålls i EG:s femteåtgärdsprogram för miljön. Detta ligger i linje med Sverigessträvan att använda marknadsanpassade styrmedel på bl.a.skatteområdet.EG-reglerna på naturvårdsområdet syftar till att bevara arteroch naturliga livsmiljöer och säkerställa den biologiskamångfalden. Bl.a. skall ett sammanhängande europeiskt nätverkmed skyddsvärda områden inrättas, Natura 2000.