bet · GH01LU17 · 1994-03-22 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot immaterialrättsliga intrång I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1993/94:122 vari läggs fram förslag till lagändringar påimmaterialrättens område som innebär skärpta åtgärder motintrång i de immateriella ensamrätterna. I propositionenföreslås att lagändringarna skall träda i kraft den 1 april1994.Någon motion har inte väckts med anledning av propositionen.I ärendet har inkommit en skrivelse från ,Västerhaninge.Utskottet tillstyrker de föreslagna skärpta åtgärderna motimmaterialrättsliga intrång. Utskottet förordar dock atttidpunkten för de nya reglernas ikraftträdande flyttas fram tillden . I proposition 1993/94:122 föreslår regeringen() -- efter hörande av Lagrådet -- attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till1. lag om ändring i varumärkeslagen (1960:644),2. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk,3. lag om ändring i patentlagen (1967:837),4. lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485),5. lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392),6. lag om ändring i firmalagen (1974:156),7. lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter,8. lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter.Lagförslagen har intagits i bilaga till betänkandet. Immaterialrätt är en sammanhållande beteckning för deträttsområde inom civilrätten som behandlar skyddet förintellektuella prestationer och kännetecken. Denimmaterialrättsliga lagstiftningen är uppdelad på tvåhuvudområden nämligen upphovsrätt och industriellt rättsskydd.Lagregleringen på det upphovsrättsliga området utgörs främst avlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk. Vissa med upphovsrätten närbesläktade ensamrätter reglerasi separat lagstiftning såsom lagen (1960:730) om fotografiskbild och lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter. Lagstiftningen rörandedet industriella rättsskyddet återfinns i varumärkeslagen(1960:644), patentlagen ((1967:837), mönsterskyddslagen(1970:485), växtförädlarrättslagen (1971:392) och firmalagen(1974:156). Gemensamt för samtliga lagar ärensamrättskonstruktionen, som innebär att en närmare angivenperson, exempelvis en författare eller en uppfinnare, har enviss bestämd ensamrätt till verket eller uppfinningen.Ensamrätten kan avse bl.a. tillverkning, import, försäljningeller uthyrning. Rätten till en immateriell ensamrätt skyddasgenom ett system av olika sanktioner av såväl straff- somcivilrättslig karaktär. Den som begår intrång i ensamrättenexempelvis genom att utan rättighetshavarens samtycke tillverkaeller försälja en vara kan därför drabbas av påföljder i form avstraff och skadestånd. Vidare kan en domstol förordna om vissaåtgärder för att förebygga fortsatt intrång.I propositionen föreslås skärpta åtgärder mot intrång i deimmateriella ensamrätterna. Förslagen har till syfte att ge ettförbättrat skydd inom hela det immaterialrättsliga området.Propositionen bygger på de överväganden och förslag som gjorts iden remissbehandlade departementspromemorian Skärpta åtgärdermot immaterialrättsliga intrång (Ds 1993:24).Propositionens förslag innebär i huvudsak följande.Domstolarna skall få möjlighet att vid vite förbjuda fortsattintrång inom hela det immaterialrättsliga området och inte barasom på patent- och firmarättens områden. Ettvitesförbud skall kunna meddelas interimistiskt. Beträffandeskadeståndsbestämmelserna på det industriella rättsskyddetsområde föreslås åtgärder som stärker rättighetshavarnasställning vid intrång. Genomgående föreslås att ersättning skallbetalas för utnyttjandet av ensamrätten och för den ytterligareskada som intrånget kan ha medfört. Skadeståndets storlek skallkunna bestämmas även med hänsyn till omständigheter av annan änrent ekonomisk betydelse. Nuvarande möjlighet till jämkning vidintrång som skett på grund av ringa oaktsamhet skall inte finnaskvar. När det gäller straffbestämmelserna föreslås att intrångsom begåtts av grov oaktsamhet skall vara straffbara även på detindustriella rättsskyddets område. Också maximistraffet förintrång i de industriella ensamrätterna föreslås bli höjt frånfängelse till fängelse . Vidare föreslåsregler om straff för försök och förberedelse till intrång i denämnda rättigheterna. Slutligen föreslås att de privaträttsligasäkerhetsåtgärderna på varumärkes-, växtförädlar- ochfirmarättens områden förstärks i så måtto att också apparater,redskap m.m. som använts vid olovlig tillverkning utan attsjälva vara föremål för rättsskyddet skall kunna bli föremål försäkerhetsåtgärd.I propositionen finns en utförlig redovisning av skälen tillde framlagda lagändringarna. Sålunda anförs att möjligheternaatt på ett effektivt sätt skydda och hävda immateriellarättigheter mot intrång kommit att diskuterasalltmer i berörda kretsar. Bakgrunden är det ökande olovligakommersiella utnyttjandet av andras verk, produkter ochvarumärken, som benämns piratverksamhet eller"counterfeit"-verksamhet. Av propositionen framgår att det i dagförekommer en massiv professionell kopieringsverksamhet som heltbaserar sig på affärsmässiga överväganden. Enligt vissa källoranses pirathandeln omfatta 3--av världshandeln, andra källoruppger omfattningen till så mycket som av världshandeln. Enav huvudorsakerna till denna ökande kopieringsverksamhet angesvara den utveckling som skett inom teknologin för reproducering.Otillåten kopiering skadar självfallet producenten av den äktavaran. Billigt producerade kopior orsakar förluster inte bara iform av förlorade marknadsandelar utan skadar också den goodwillsom tillverkaren av den äkta varan har. Även för konsumenternakan olovlig kopieringsverksamhet vara till nackdel. Konsumentenfår en vara som i kvalitetshänseende understigerden kvalitet som märkesprodukten har. Mot denna bakgrund finnsdetenligt propositionen anledning att med oro se på den omfattandekopieringsverksamhet som förekommer beträffande vissa varor. Dethar från flera håll hävdats att de svenskasanktionsbestämmelserna mot intrång i de immateriellaensamrätterna har brister och inte ger det skydd som många andraeuropeiska länders lagstiftningar ger. I olika sammanhang harockså önskemål framförts om förstärkningar av sanktionssystemet.Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande.Utskottet delar regeringens bedömning av behovet avskärpningar i det immaterialrättsliga sanktionssystemet, inteminst för att uppnå det skydd för ensamrätterna som gäller imånga andra europeiska länder. Enligt utskottets mening är detvidare angeläget att i så stor utsträckning som möjligt få tillstånd enhetliga sanktionsregler på hela det immaterialrättsligaområdet. Med förslaget och i synnerhet de förbättringar somföreslås på det industriella rättsskyddets område åstadkomsockså detta. Utskottet har således ingen erinran i sak motpropositionens förslag.Såvitt gäller sanktioner vid intrång i ensamrätten tillkretsmönster har i propositionen föreslagits ändringar såväl ilagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarproduktersom i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter. lag var föranledd av avtalet om deteuropeiska ekonomiska samarbetsområdet () och skulleträda i kraft med detta. Därvid skulle lag omskydd för kretsmönster i halvledarprodukter upphöra att gälla.Vid propositionens avlämnande hadeEES-avtalet ännu inte trätt i kraft och följaktligen inte heller1992 års kretsmönsterlag. Regeringen har därför föreslagitändringar i båda lagarna om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter. Eftersom trädde i kraft den 1januari 1994 har också kretsmönsterlag trätt i kraft,och kretsmönsterlag har därmed upphört att gälla.Mot denna bakgrund bör regeringens förslag till ändring i 1986års lag om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter avslås.När det sedan gäller tidpunkten för ikraftträdandet avlagändringarna vill utskottet anföra följande.I en separat proposition (prop. 1993/94:109) har regeringenföreslagit att fotografirätten skall integreras iupphovsrättslagen och att lagen om rätt till fotografisk bilddärvid skall upphöra att gälla. De nya reglerna föreslås träda ikraft . Detta lagstiftningsärende har emellertidföranlett en mer krävande utskottsbehandling än vad somförutsattes i propositionen, och ett riksdagsbeslut kan därförförväntas först . Med hänsyn härtill ochtill vikten av att nya författningar kan komma ut i Svenskförfattningssamling före ikraftträdandet har utskottetförordat att ikraftträdandetidpunkten för fotografirättensintegrering i upphovsrättslagen bestäms till den 1 juli 1994.I förevarande proposition om skärpta åtgärder motimmaterialrättsligt intrång föreslås inte någon ändring i lagenom rätt till fotografisk bild, eftersom de föreslagnaändringarna i upphovsrättslagen kommer att gälla ävenfotografirätten när denna integreras i upphovsrättslagen. Ipropositionen föreslås att de nya reglerna träder i kraft den 1april 1994. Ändringen kretsmönsterlag avses dockträda i kraft den dag regeringen bestämmer.Sambandet mellan det nu aktuella lagstiftningsärendet och detovan nämnda om fotografirättens integrering är enligt utskottetsmening av sådan karaktär att lagändringarna bör träda i kraftvid samma tidpunkt, nämligen den 1 juli 1994.För 1992 års kretsmönsterlag innebär detta att bemyndigandettill regeringen att bestämma ikraftträdandet bör ersättas med enföreskrift om att lagändringen träder i kraft . Utskottet hemställeratt riksdagendels antar regeringens förslag tilllag om ändring i varumärkeslagen (1960:644),lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk,lag om ändring i patentlagen (1967:837),lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485),lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392),lag om ändring i firmalagen (1974:156) ochmed den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet avlagarna bestäms till ,dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter med den ändringen att bemyndigandet tillregeringen att förordna om ikraftträdandet ersätts medföreskriften att lagen träder i kraft ,dels ock avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter.Stockholm den 22 mars 1994På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), BertilPersson (m), (), (nyd), HansStenberg (s), (), (), LennartFridén (m) och Per ().Propositionens lagförslag