bet · GH01FöU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Utbildning för fredsbevarande verksamhet I betänkandet behandlas förslag som regeringen -- efterföredragning av försvarsministern, statsrådet -- harförelagt i proposition 1993/94:244 om utbildning förfredsbevarande verksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ny lag omutbildning för fredsbevarande verksamhet. Den nya lagenbemyndigar regeringen att sända väpnad styrka utomlands för attdelta i övningar och annan utbildning för fredsbevarandeverksamhet inom ramen för internationellt samarbete.Den nya lagen föreslås träda i kraft . I proposition 1993/94:244 föreslår regeringen att riksdagenantar regeringens förslag till lag om utbildning förfredsbevarande verksamhet.Regeringens lagförslag har fogats till betänkandet som bilaga. BakgrundVid sitt toppmöte den 10--inbjöd (NATO) till en ny form av samarbeteinom ramen för Partnership for Peace (PFP). Inbjudan riktadestill deltagarländerna i () och till andra stater, som deltar i Konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK) och som "kan och villbidra till programmet".Regeringen har ställt sig positiv till NATO-staternas inbjudanoch anser att PFP kan utgöra ett viktigt steg mot en nyfredsordning för . Regeringen har i skrivelse (skr. 1993/94:207) närmare redogjortför PFP-samarbetets innehåll. har inte haft någonerinran mot regeringens skrivelse (1993/94:UU18, rskr.1993/94:288).Av skrivelsen framgår att gemensamma övningar med trupp frånflera partnerstater, där uppträdande under fredsbevarandeverksamhet övas, är ett viktigt inslag i PFP-samarbetet. Sverigebör ha möjlighet att delta i dessa övningar. För närvarandesaknas rättslig grund för regeringen att sända svensk trupputomlands för deltagande i sådana övningar. Regeringen föreslårdärför en lag som ger regeringen möjlighet att fatta sådanabeslut.En första övning kan komma att genomföras hösten 1994.Förslaget har därför av regeringen bedömts så brådskande attLagrådets hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågansbehandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Yttrande frånLagrådet har därför inte inhämtats.Formella förutsättningarEnligt 10 kap. 9 § första stycket regeringsformen fårregeringen sätta in försvarsmakten eller en del därav vidväpnade angrepp mot riket. I övrigt får svensk väpnad styrkasättas in i strid eller sändas till annat land endast omriksdagen medger det (första punkten), om det är medgivet i lagsom anger förutsättningarna för åtgärden (andra punkten) ellerom en skyldighet att vidta åtgärden följer av internationellöverenskommelse eller förpliktelse som har godkänt(tredje punkten).Enligt lagen (1992:1153) om väpnad styrka utomlands finnsmöjlighet för regeringen att efter begäran av FN eller efterbeslut som fattats av ESK ställa en väpnad styrka tillförfogande för fredsbevarande verksamhet utomlands.Genom lagen regleras således det enligt 10 kap. 9 § förstastycket 2 regeringsformen delegeringsbara området i fråga ominsättande av väpnad styrka utomlands.Närmare bestämmelser om hur utlandsstyrkan skall organiseras,personalens ställning och tjänstgöring m.m. finns i förordningen(1984:309) om utlandsstyrka inom försvarsmakten.Anställda i utlandsstyrkan är då de tjänstgörutomlands underkastade disciplinsystemet för krigsmän enligt 2 §lagen (1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m.Bestämmelser om förmåner till utlandsstyrkans personal finns iförordningen (FFS 1984:31) om förmåner till anställd iutlandsstyrkan inom försvarsmakten.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny lag om utbildning förfredsbevarande verksamhet. Förslaget innebär att regeringenbemyndigas att sända väpnad styrka utomlands för att delta iövningar och annan utbildning för fredsbevarande verksamhet inomramen för internationellt samarbete. Vidare slås det fast attden som inte är anställd i Försvarsmakten och som skall delta iutbildning för fredsbevarande verksamhet inom ramen förinternationellt samarbete -- i eller utomlands -- skallha samtyckt till detta. Värnpliktiga, kvinnor som fullgörmilitär grundutbildning och tjänstepliktig hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. skall när dedeltar i utbildning för fredsbevarande verksamhet anses fullgöraden utbildning som de annars skulle ha genomgått.Den nu föreslagna lagen innebär ingen förändring vad avserregeringens möjlighet att sända en väpnad styrka utomlands fördeltagande i fredsbevarande verksamhet enligt lagen (1992:1153)om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.Deltagande i utbildning för fredsbevarande verksamhetRegeringen föreslår att regeringen bemyndigas att sända väpnadstyrka utomlands för att -- inom ramen för internationelltsamarbete -- delta i utbildning för fredsbevarande verksamhet.Den som inte är anställd i Försvarsmakten skall inte kunnatvingas att inom ramen för internationellt samarbete delta iutbildning för fredsbevarande verksamhet i ellerutomlands utan skall ha samtyckt särskilt till detta. Sådanpersonal skall när den deltar i utbildning för fredsbevarandeverksamhet anses fullgöra den tjänstgöring som åligger dennapersonal på grund av annan lag.Som skäl för förslaget anför regeringen att ett prioriteratområde för svenskt deltagande inom ramen för PFP är att kunnamedverka till utvecklingen av den fredsbevarande verksamheten.En förutsättning för detta är, enligt regeringen, att svensktrupp kan delta i gemensamma övningar och annan utbildningtillsammans med andra partnerstater i syfte att utveckla bl.a.formerna för ledning, taktik och logistik i internationellafredsbevarande insatser. Sådan utbildning bidrar, enligtregeringens uppfattning, till att skapa förutsättningar för etteffektivt gemensamt uppträdande som stärker insatserna dågemensamma fredsbevarande operationer, beslutade av FN ellerESK, skall genomföras.Regeringen anför vidare att deltagandet också gör det möjligtatt hålla fortsatt hög kompetens i den omfattande kursverksamhetavseende fredsbevarande verksamhet som inbjuderutländska officerare till.Värdskapet för utbildningarna kommer att växla mellanpartnerstaterna. Regleringen av vad som gäller för utländskväpnad styrkas tillträde till svenskt territorium finns iförordningar. Tillträdet för utländska statsfartyg,statsluftfartyg och militära fordon regleras itillträdesförordningen (1992:118). Enligt regeringen blir detregeringens sak att utfärda föreskrifter för utländsk väpnadstyrkas tillträde till för att delta i utbildning förfredsbevarande verksamhet.Värnpliktiga är enligt 3 § värnpliktslagen (1941:967) skyldigaatt fullgöra värnpliktsutbildning. I värnpliktsutbildningeningår såväl grundutbildning som repetitionsutbildning.Deltagande i utbildning för fredsbevarande verksamhet som ägerrum inom ramen för internationellt samarbete är emellertid,enligt regeringens uppfattning, inte primärt att betrakta somett led i utbildningen av de värnpliktiga för krigsbefattningari det svenska försvaret. Regeringen menar att en värnpliktigdärför inte med stöd av värnpliktslagen kan anses skyldig attdelta i sådan utbildning -- vare sig i eller utomlands-- utan att han först samtyckt till detta. Frivilligt deltagandebedöms också lämpligt med hänsyn till att utbildningen är ettled i förberedelserna inför senare medverkan i utlandsstyrkanför fredsbevarande verksamhet, där deltagandet grundas påanställning. En värnpliktig som i denna egenskap deltar iutbildning för fredsbevarande verksamhet bör dock, enligtregeringen, ha rätt att tillgodoräkna sig denna tjänstgöringstidsom fullgjord värnpliktsutbildning. Om utbildningen äger rum isamband med den värnpliktiges grundutbildning, bör han ävenunder utbildningen för fredsbevarande verksamhet anses fullgöragrundutbildning. Annars bör han under denna utbildning ansesfullgöra repetitionsutbildning.Även för den som är tjänstepliktig enligt lagen (1981:292) omtjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samtveterinärpersonal kan det bli aktuellt att delta i utbildningför fredsbevarande verksamhet. Inte heller sådan personal börenligt regeringens uppfattning kunna beordras att delta. Precissom värnpliktig personal bör denna tjänstepliktiga personal närden i denna egenskap deltar i utbildning för fredsbevarandeverksamhet anses fullgöra sin tjänsteplikt.Regeringen konstaterar vidare att kvinnor som fullgörgrundutbildning enligt lagen (1980:1021) om militärgrundutbildning för kvinnor också kan komma i fråga förfrivilligt deltagande i utbildning för fredsbevarandeverksamhet. På samma sätt som värnpliktiga bör de då ansesfullgöra grundutbildning.Vad gäller Försvarsmaktens anställda personal finns ingethinder att ålägga deltagande i utbildning för fredsbevarandeverksamhet. Det får enligt regeringens uppfattning anses ingå iarbetsuppgifterna för de personalkategorier som kan bli aktuellaför deltagande i sådan utbildning att medverka i utbildningen.Detta förutsätts gälla såväl militär som civil personal ochoavsett om utbildningen äger rum i eller utomlands.Utskottets bedömningUtskottet har i yttrande till utrikesutskottet (1993/94:FöU7y)och Partnerskap för fred behandlat regeringens skrivelse1993/94:207 om och Partnerskap för fred. Här anfördeutskottet bl.a. att "utskottet delar regeringens åsikt attPFP-samarbetet kan utnyttjas för att utveckla våra militäraförband och civila enheter i samarbete med NATO för attförstärka vår -- och andra staters -- förmåga att delta ifredsbevarande operationer, insatser på det humanitära områdetoch på andra områden som parterna kan enas om. Det är därförangeläget att inleda en svensk medverkan i PFP så snart dettalåter sig göras." Utskottet konstaterade vidare att "svenskaenheter för humanitära insatser och för miljöåtgärder kan behövasamordna sin verksamhet med motsvarande organ i andra länder.Svensk trupp -- befäl och värnpliktiga -- kommer att samöva medstyrkor från grannländerna. "Utskottet har mot denna bakgrund inget att erinra mot attregeringen ges möjlighet att sända väpnad styrka utomlands föratt delta i övningar och annan utbildning för fredsbevarandeverksamhet.Vad gäller personal som skall ingå i en sådan styrkakonstaterar utskottet att förslaget innebär att endast den sominte är anställd i Försvarsmakten skall samtycka till deltagandei utbildningen. För personal anställd i Försvarsmakten finnsenligt regeringen inget hinder att ålägga deltagande iutbildning för fredsbevarande verksamhet.Utskottet anser att frågor rörande ökat internationelltengagemang för Försvarsmaktens personal är viktiga attuppmärksamma. Utskottet kommer i en offentlig utfrågning den 26maj 1994 rörande personalfrågor inom försvaret att bl.a. belysadenna fråga. I utfrågningen deltar representanter förFörsvarsdepartementet, Försvarsmakten samt de fackligaorganisationerna.Utskottet vill understryka att deltagandet enbart avserutbildning för fredsbevarande verksamhet. Även om utbildningenkan ses som ett led i förberedelser inför senare medverkan iutlandsstyrkan, är det utskottets mening att deltagande iutbildning för fredsbevarande verksamhet inte får uppfattas somen vidare skyldighet att ingå i utlandsstyrka för fredsbevarandeverksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag. Detta bör antasav . Utskottet hemställerbeträffande utbildning för fredsbevarande verksamhetatt antar regeringens förslag till lag om utbildningför fredsbevarande verksamhet.Stockholm den 19 maj 1994På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), ChristerSkoog (s), (), (nyd), SvenLundberg (s), (), () ochSven-Olof ().Propositionens lagförslag Förslag tilllag om utbildning för fredsbevarande verksamhetHärigenom föreskrivs följande.