bet · GH01KU22 · 1994-03-17 00:00:00 — Valperiodens längd och vissa andra grundlagsfrågor I betänkandet behandlas förslagen i proposition 1993/94:115 om förlängdvalperiod, ökat inslag av personval och sänkt behörighetsålder för statschefen.Utskottet tillstyrker förslagen.Vidare behandlas ett antal motioner från allmänna motionstiden och 1994med anknytning till grundlagsfrågor. Förutom motioner om statsskicket och omvissa skyldigheter för statschefen m.fl. behandlas motioner om valperiodenslängd och den gemensamma valdagen, om personval och sambandet mellan mandat ochparti, om antalet riksdagsledamöter, om rösträtt i val, omfolkomröstningsinstitutet, om allmän grundlagsöversyn och allmännademokratifrågor, om finansbemyndigande, om ställning ochom . Slutligen behandlas en motion om opinionsundersökningar.Utskottet tillstyrker ett motionsförslag om att folkomröstningsinstitutetskall ses över, mot vilket s-ledamöterna har reserverat sig. I övrigt avstyrksmotionerna.Till betänkandet har fogats fem reservationer och en meningsyttring (v). I proposition 1993/94:115 föreslår regeringen att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i regeringsformen,2. lag om ändring i kommunallagen (1991:900).Lagförslag 1 är intaget som bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:K16 av i (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en analys avfördelarna med ett ökat personvalsinslag.1993/94:K17 av och (nyd) vari yrkas attriksdagen med avslag på regeringens förslag beslutar om sådan ändring iregeringsformen att val till skall ske i form av personval i ställetför partival.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:K203 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av antaletriksdagsledamöter.1993/94:K209 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att såsom vilande anta motionärernas förslag tilllag om ändring i regeringsformen,2. att beslutar att såsom vilande anta förslaget attsuccessionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången av ,3. att hos regeringen begär förslag till följdändringar i lagtexti övrigt och till reglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslutom övergång till republik.1993/94:K210 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att politiken inriktas mot ett jämlikt samhälle medallas rätt till arbete och en kortare arbetstid för att demokratin skall kunnautvecklas och fördjupas,2. att begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredningmed uppdrag att ta fram förslag om att förstärka folkomröstningsinstitutet,3. att hos regeringen begär att ett förslag om rösträtt förinvandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggs riksdagen.1993/94:K617 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statschefens religionstillhörighet.1993/94:K705 av () vari yrkas att beslutar omsådan ändring i 3 kap. 2 § regeringsformen att rösträttsåldern /94:K807 av m.fl. (fp, m, c, kds, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enparlamentariskt sammansatt utredning för att pröva hur förtroendet förpolitiker skall kunna höjas.1993/94:Sf616 av m.fl. (v) vari yrkas8. att begär att ett förslag om rösträtt för invandrare iriksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggs riksdagen.1993/94:A815 av m.fl. (c)56. att beslutar att ändra kyrkolagens bestämmelser om valperioderför kyrkliga val till fyra år.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:K201 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av antaletriksdagsledamöter.1992/93:K204 av () vari yrkas att beslutar omsådan ändring i regeringsformen att antalet riksdagsledamöter års valminskas till 299.1992/93:K207 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten att stärka de underprivilegierades politiskaresurser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur arbetslöshet, ökade ekonomiska klyftor i samhället ochprivatiseringar påverkar demokratin,4. att hos regeringen begär att ett förslag om rösträtt förinvandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggsriksdagen,10. att hos regeringen begär att frågan om förstärkning avfolkomröstningsinstitutet utreds enligt vad i motionen anförts om beslutandefolkomröstningar.1992/93:K208 av tredje vice talman m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna om folkomröstning ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:K209 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en reformeringav successionsordningen.1992/93:K211 av () vari yrkas1. att beslutar att inflytande över penning- ochvalutapolitiken skall vara politiskt förankrad i i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att beslutar att Riksbankschefens mandatperiod skallöverensstämma med riksdagens.1992/93:K215 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av regeringsformens bestämmelser vadavser riksdagsmandatets knytning till individ resp. parti.1992/93:K216 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om rösträtt iriksdagsval för medborgare från annat nordiskt land som är bosatt i /93:K218 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att en författningspolitisk utredningtillsätts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om längre mandatperioder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personval,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skilda valdagar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommuner och landsting (länsparlament) bör ges rätt att självabestämma tidpunkt för val.1992/93:K219 av () vari yrkas att beslutar om enöversyn av utformningen av finansbemyndiganden i enlighet med vadsom föreslås i motionen.1992/93:K220 av m.fl. (nyd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerna måsteändras så att den som lämnar sitt parti i blir tvungen attställa sin plats som riksdagsledamot till förfogande.1992/93:K222 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att engrundlagsutredning bör tillsättas med sikte på att låta svenska folket taställning till en samlad ny grundlag för 2000-talet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konstitutionella funktion och betydelse bör bliföremål för särskild utredning.1992/93:K321 (delvis) av m.fl. (m, s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen och talmanskonferensen till känna vad imotionen har anförts om riksdagsledamöternas ställning.1992/93:K705 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vid en samlad kyrkans valdag direktval införs tillstiftsfullmäktige och kyrkomöte,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att mandatperioden bör bli fyraårig.1992/93:K802 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättandet av enutredning för att se över effekterna av opinionsundersökningar.1992/93:Ju618 av m.fl. (v) vari yrkas10. att hos regeringen begär att förslag om rösträtt förinvandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggsriksdagen.Motion 1992/93:K321 av m.fl. (m, s) i den del den avserriksdagens arbetsformer behandlas i utskottets betänkande 1993/94:KU18. InledningDe centrala bestämmelserna om landets styrelse finns i regeringsformen (RF). De grundläggande principerna kommer till uttryck iregeringsformens första kapitel, som handlar om statsskickets grunder. I dessförsta paragraf anges att all offentlig makt utgår från folket. Folkstyrelsenbygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligasgenom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunalsjälvstyrelse. Den offentliga makten utövas under lagarna. Regeringsformeninnehåller vidare i skilda kapitel bestämmelser om grundläggande fri- ochrättigheter, om , om riksdagsarbetet, om statschefen, om regeringen,om regeringsarbetet, om lagar och andra föreskrifter, om finansmakten, omförhållandet till andra stater, om rättskipning och förvaltning och omkontrollmakten. Därutöver finns ett kapitel om vad som skall gälla vid krig ochkrigsfara. I övergångsbestämmelserna finns föreskrifter om Svenska kyrkan.Bestämmelser om arbete finns också i riksdagsordningen. Vissabestämmelser om statschefen -- kung eller regerande drottning -- finns isuccessionsordningen. Förutom regeringsformen och successionsordningen ärtryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen grundlagar.Grundlag stiftas enligt 8 kap. 15 § regeringsformen genom tvålikalydande beslut. Det andra beslutet får inte fattas förrän det efter detförsta beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvaldariksdagen har samlats. Vidare skall förflyta mellan dentidpunkt då ärendet första gången anmäldes i kammare och valet.Undantag från niomånaderskravet kan dock medges av genombeslut som fattas senast vid ärendets beredning och varom minst fem sjättedelarav ledamöterna förenar sig.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att ordinarie allmänna val, som hålls vart tredjeår, i stället skall hållas och att det i 3 kap. 1 §regeringsformen skall införas en bestämmelse om att val till skergenom röstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskildpersonröst.Vidare föreslås att statschefens behörighetsålder skall sänkas från 25 till18 år.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Dettabetyder att valperioden skall vara års val.I propositionen redovisas vidare att vid beredningen av förslag i centralakonstitutionella frågor förekommer överläggningar med företrädare förriksdagspartierna och att sådana överläggningar förekommit i bl.a. de ipropositionen upptagna frågorna. Överläggningarna har resulterat i attpartiföreträdarna är överens om att valperioden förlängs till medbevarad gemensam valdag, att ett ökat inslag av personval införs och attstatschefens behörighetsålder sänks.Propositionen anmäldes i kammare första gången den 16 december1993, dvs. års ordinarie val.Behörighet som statschef m.m.Gällande bestämmelserBestämmelser om statsskicket och om statschefen finns i 5 kap.regeringsformen. Bestämmelser om statschefens uppgifter finns även i andrakapitel i regeringsformen och i riksdagsordningen. Successionsordningenreglerar den ordning i vilken den nuvarande kungens efterkommande har tillträdetill tronen. Kungen, eller drottning som enligt successionsordningen inneharSveriges tron, är enligt 1 kap. 5 § regeringsformen rikets statschef.Statschefens uppgifter inskränktes genom nuvarande regeringsform ochriksdagsordning till att avse följande funktioner.Statschefen deltar i två ceremonier. Han skall dels förklara riksmötetöppnat, dels delta i konselj i samband med regeringsskifte. I övrigt bestämsstatschefens representativa uppgifter till stor del genom sedvana. Av särskiltintresse anses rollen vara som rikets främste företrädare i förhållande tillandra länder. Vidare fullgör han inrikes representationsuppgifter av mer ellermindre officiell karaktär på skilda områden i samhällslivet. För att kunnafullgöra sina representativa uppgifter måste statschefen vara väl orienterad omrikets in- och utrikespolitiska angelägenheter. Därför skall sammanträde avinformationskaraktär, konselj, äga rum mellan statschefen och regeringen närdet behövs. Som ordförande i konselj skall statschefen vara formelltsammankallande. Vidare skall han vara ordförande i statschef får enligt 5 kap. 2 § regeringsformen endast den tjänstgörasom är svensk medborgare och har fyllt . Därutöver ställs krav på visstrosbekännelse. -- Om kungen av sjukdom, utrikes resa eller någon annan orsakär hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd enmedlem av kungahuset att som tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefensuppgifter. Finns det ingen behörig medlem av kungahuset, kan statschefensfunktioner utövas av en av utsedd person. Om ingen annan behörig kantjänstgöra som statschef, tjänstgör efter regeringens förordnande talmannen somtillfällig riksföreståndare.Om kungen dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt , utserriksdagen enligt 5 kap. 4 § regeringsformen en riksföreståndare som fårfullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Vid uppnådd behörighetsålderkommer den nya kungen (drottningen) därmed automatiskt att överta uppgiften somstatschef.Statschefens behörighetsålderPropositionenI propositionen föreslås att statschefens behörighetsålder sänks till 18 år.I propositionen lämnas en redogörelse för bakgrunden till nuvarandebehörighetsålder. Vidare lämnas en redogörelse för statschefensbehörighetsålder i några andra länder. Regeringen anser att det saknastillräckliga skäl att för kungen eller drottningen avvika från den allmännamyndighetsåldern när det är fråga om behörighet att tjänstgöra som statschef.MotionerFörslaget i propositionen att sänka behörighetsåldern för statschefen harinte föranlett några motionsyrkanden.Utskottets bedömningUtskottet har inte någon erinran mot regeringens förslag utan tillstyrkerpropositionen i denna del.StatsskicketMotionI motion 1993/94:K209 av m.fl. (v) anförs att börövergå till ett republikanskt statskick. Motionärerna lägger fram ett förslagtill ändring i regeringsformen och begär att beslutar att som vilandeanta lagförslaget (yrkande 1). De begär vidare att som vilande skallanta förslag att successionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången avår 1994 (yrkande 2) samt att hos regeringen skall begäras förslag tillföljdändringar i lagtext i övrigt och till reglering av andra förhållanden somkan föranledas av beslut om övergång till republik (yrkande 3).Motionärernas lagförslag återges i bilaga 2 till betänkandet.Motionen anmäldes i kammare , dvs. mindre års ordinarie val.Tidigare utskottsbehandlingUtskottet har tidigare vid ett stort antal tillfällen och senast under hösten1989 (1989/90:KU12) behandlat motsvarande motionsyrkanden. Andramotionsyrkanden om övergång till republik har behandlats (1992/93:KU5). Yrkandena har avstyrkts under erinran om den ståndpunkt angåendestatsformen som intogs vid författningsreform.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning och avstyrker motion 1993/94:K209.Vissa skyldigheter för statschefen m.fl.Gällande bestämmelserSuccessionsordningen tillkom efter det att den franske marskalkenJean hade valts till kronprins i . Den ändradessenast , då fullt kognatisk tronföljd infördes.Enligt § 4 skall kung eller regerande drottning alltid vara "av den renaevangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen,samt mötes beslut av , antagen och förklarad är". Detta gälleräven enligt övergångsbestämmelserna till regeringsform. Också prinsaroch prinsessor av kungahuset skall uppfostras i samma lära och inom riket.Enligt § 5 får en prins eller prinsessa av kungahuset inte gifta sig, om interegeringen på hemställan av statschefen lämnat samtycke.Enligt § 7 får tronföljaren inte resa utomlands utan statschefens vetskap ochsamtycke.MotionerI motion 1992/93:K209 av () föreslås, mot bakgrund av attmotionsyrkanden om att monarkin skall avskaffas brukar avslås av , attsuccessionsordningen reformeras. Vissa regler saknar enligt motionärenbetydelse och bör därför och av andra skäl upphävas. Dessa regler är regeln i§ 4 att statschefen skall tillhöra viss teologisk lära samt reglerna i § 5,som inskränker tronföljarens rätt att själv bestämma vem han eller hon skallgifta sig med, och i § 7, som inskränker hans eller hennes rätt att resautomlands. Vad beträffar statschefens religiösa tro anser motionären att det ärointressant om statschefen bekänner sig till den i paragrafen angivna läran,och att svenska folket inte vet om han gör det och inte heller vad det angivnabeslutet innebär. Bestämmelsen är också kränkande för individens,dvs. i detta fall statschefens, självbestämmanderätt. Vad beträffartronföljarens rätt att välja äktenskapspartner och att resa utomlands ansermotionären att tronföljaren bör få bestämma själv i dessa angelägenheter.Även () kritiserar, i motion 1993/94:K617, attstatschefen inte omfattas av religionsfriheten, och hon begär i yrkande 2 etttillkännagivande om att bestämmelserna om statschefens trostillhörighet börupphävas.Tidigare riksdagsbehandling m.m.§§ 4 och 5 i successionsordningen fick sin nuvarande lydelse i samband medinförandet av kvinnlig tronföljd. I propositionen om kvinnlig tronföljd (prop.1977/78:71) förordade föredragande statsrådet att i princip endast uppenbartnödvändiga följdändringar till införandet av kvinnlig tronföljd skulle göras. Ifråga om kravet på viss religionstillhörighet tillade han att frågan skullekomma att aktualiseras under det kommande arbetet med regleringen avförhållandet mellan kyrkan och staten. Beträffande kravet på samtycke föräktenskap ansåg han inte att något skäl förelåg att i sak ändra gällandeordning.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen avslogs ett motionsyrkande omslopat krav på tronföljare att omfatta viss tro. Frågan om samtycke tilläktenskap berördes inte. (Se KU 1977/78:36. )Utskottet behandlade frågan om religionsfrihet för medlemmar av kungahusetsenast i sitt betänkande 1991/92:KU32. Utskottet hänvisade därvid till attfrågan om kravet på viss religionstillhörighet för statschefen ochtronarvingarna kunde komma att aktualiseras i det aviserade beredningsarbetet ifrågan om regleringen av förhållanden. Utskottet var inteberett att föregripa resultatet av detta arbete och avstyrkte det dåföreliggande motionsyrkandet.I proposition 1993/94:115 anförs i fråga om kravet på viss trosbekännelse förstatschefen att kravet har samband med frågan om staten och kyrkan och att detdärför saknas anledning att gå in på det i detta sammanhang.Kyrkoberedningen, som har till uppgift att se över den statliga regleringenav ställning, organisation och ekonomi (se dir. 1992:45),beräknas avlämna sitt slutbetänkande under våren 1994.Utskottets bedömningUtskottet är inte berett att föregripa resultatet av beredningsarbetet ifrågan om regleringen av förhållanden. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 1993/94:K617 yrkande 2 och 1992/93:K209 i denna del.Utskottet finner inte heller skäl att föreslå någon förändring ifråga om rätten för medlemmar av kungahuset att gifta sig eller att resautomlands efter eget tycke. Utskottet avstyrker därmed motion 1992/93:K209 äveni dessa delar.Valperiodens längd och den gemensamma valdagenGällande bestämmelser m.m.Ordinarie val till förrättas enligt 3 kap. 3 § regeringsformenvart tredje år. I 3 kap. 5 § ges en bestämmelse om när nyvald riksdag skallsamlas. Vidare anges att varje val gäller för tiden från det att den nyvaldariksdagen har samlats till dess den närmast därefter valda samlas,och att är valperiod.Närmare bestämmelser om tidpunkten för val finns i vallagen (1972:620).Enligt 1 kap. 3 § denna lag skall ordinarie val till samt val i helariket av landstingsledamöter och kommunfullmäktige förrättas , ochvaldag är tredje söndagen i september.Beslut om att utlysa ett extra val fattas av regeringen. Ett extra val ändraremellertid inte tidpunkten för nästa ordinarie val. Enligt gällande regler (3kap. 4 § regeringsformen) får en regering, som inte är en s.k.expeditionsregering, när som helst förordna om extra val utom under tre månaderefter det att en tidigare nyvald riksdag börjat sammanträda. En regering somdrabbats av en misstroendeförklaring har på sig att bestämma om denvill utlysa extraval. Gör den inte det, entledigas den av talmannen (6 kap.5 §).Ordningen med treåriga valperioder och gemensam valdag för riksdags-,landstings- och kommunalval infördes genom den partiella grundlagsreformen1968--1969, och val enligt den nya ordningen ägde rum första gången år 1970.I kommunallagen (1991:900) finns bestämmelser om mandattider inom kommuneroch landsting. Mandattiden är såväl för ledamöterna och ersättarna ifullmäktige (5 kap. 5 §) som för ledamöterna och ersättarna i styrelsen (6kap. 12 §).Kommuner eller landsting kan sluta sig samman till hahand om en eller flera kommunala angelägenheter. Bestämmelser om sådana förbundfinns i kommunalförbundslagen (1985:894). kan ha fullmäktige,styrelse och andra nämnder eller vara organiserat enbart med enförbundsdirektion. Mandattiden för ledamöter och ersättare iförbundsfullmäktige är enligt 2 kap. 7 § denna lag.I kyrkolagen (1992:300) föreskrivs treåriga valperioder bl.a. förkyrkofullmäktige i församling (13 kap. 5 §), för församlingsdelegerade (15kap. 6 §), för kyrkoråd (17 kap. 11 §) och för kyrkomötet (29 kap. 4 §).PartiföreträdaröverläggningarVid de överläggningar som hölls mellan företrädare förriksdagspartierna om vissa författningsfrågor har överenskommits attmandatperioden för samt landstings- och kommunfullmäktige förlängstill utan förändringar i fråga om den gemensamma valdagen.Vid överläggningarna har också överenskommits att mandatperioden och valdagenför kyrkofullmäktige skall diskuteras mellan partierna under våren 1994.PropositionenI propositionen föreslås att ordinarie val till och de kommunalabeslutande församlingarna års val skall förrättas istället för som . Sålunda skall de första ordinarie valendärefter hållas . Detta föranleder förutom ändring i regeringsformenäven en ändring i 5 kap. 5 § kommunallagen (1991:900) så att den kommunalavalperioden också blir fyra år.Propositionen innehåller inte något förslag om förlängning av valperiodernainom det kyrkliga området.MotionerNågon motion har inte väckts med anledning av propositionen.I en motion, 1993/94:A815 av m.fl. (c), från årets allmännamotionstid påpekas dock att frågan om valperioder för kyrkliga församlingar ochsamfälligheter inte behandlas i proposition 1993/94:115. Enligt motionärernasmening bör även de kyrkliga valperioderna förlängas till , och de begär(yrkande 56) att beslutar ändra kyrkolagens bestämmelser omvalperiod.En motion om de kyrkliga valen väcktes också under förra årets allmännamotionstid. () anser i motion 1992/93:K705 (yrkande 1) attett sätt att höja intresset för de kyrkliga valen är att vidga möjligheternaatt påverka kyrkan genom att direktval införs även till stiftsfullmäktige ochkyrkomöte och att detta direktval bör hållas med valen tillkyrkofullmäktige. Vidare anser motionären (yrkande 2) att kyrkofullmäktigevaletär felplacerat i tiden och borde hållas ett annat år än riksdags- ochkommunalval samt att mandatperioderna borde bli fyraåriga i stället förtreåriga.Frågan om valperiodens längd och sammanhängande frågor tas upp i en motionfrån förra årets allmänna motionstid. I motion 1992/93:K218 av . (s) föreslås att mandatperioden för kommuner, landsting och riksdagförlängs till (yrkande 2). I motionen föreslås vidare att skildavaldagar införs vid val till å ena sidan och till regionala ochlokala självstyrelseorgan å den andra (yrkande 5) samt att kommuner ochlandsting (länsparlament) ges rätt att själva bestämma tidpunkt för sina val(yrkande 6).Utskottets bedömningSom redovisas ovan gäller val till från det att den nyvaldariksdagen samlats till dess att den närmast därefter valda samlas.Denna tid är valperiod. Utskottet tillstyrker förslaget ipropositionen att förlänga perioden mellan ordinarie val till . Förändringen bör, som föreslås i propositionen, träda i kraft den 1januari 1995. Om nu antar förslaget som vilande och efter höstens valslutligt antar det vilande förslaget, kommer alltså nästa ordinarie val tillriksdagen att äga rum .