bet · GH01UU19 · 1994-05-24 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden och som tar upp frågorrörande nedrustning.Med anledning av flera motionsyrkanden anser utskottet attregeringen bör ges till känna att i svar på en frågafrån bör klargöra att användning avkärnvapen inte skulle stå i överensstämmelse med internationellrätt.I flera motioner poängteras behovet av ett internationelltförbud mot antipersonella minor. har yttratsig över de motioner som tar upp denna fråga. Yttrandet omantipersonella minor m.m. (1993/94:FöU8y) fogas tillbetänkandet.Utskottet anser att i samband med översynskonferensenangående FN:s konvention om särskilt inhumana vapen bör klargöraatt ett internationellt totalförbud mot antipersonella minorutgör den enda verkliga lösningen på det humanitära problemanvändningen av minor ger upphov till. bör härvid läggaförslag med syfte att få till stånd ett sådant förbud. Dettaanser utskottet skall ges regeringen till känna.Till betänkandet fogas en reservation från och enmeningsyttring från . Ett särskilt yttrande frånFolkpartiet är också bilagt betänkandet. 1993/94:U401 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud mot export av antipersonella minor samt av komponenterdärtill,2. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud mot import av antipersonella minor,3. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud av produktion i av antipersonella minor,1993/94:U402 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om totalförbud för personminor.1993/94:U403 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska initiativ i FN och ESK i syfte attfå till stånd minskade utgifter för militära rustningar ochmotsvarande satsning på FN:s förebyggande åtgärder,7. att begär att regeringen i FN lägger förslag omen utvidgning av vapenregistret till en internationell regim förbegränsning och kontroll av den internationella vapenhandeln,inkl. vapenproduktionen i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att begär att regeringen tar initiativ till attkonventionen om biologiska vapen förstärks med nödvändigverifikation samt arbetar för ett förbud mot radiologiska vapen,inkluderande förbud mot angrepp av civilakärnenergianläggningar,9. att begär att regeringen internationellt läggerfram förslag om förbud mot tillverkning och försäljning avantipersonella minor eller komponenter till dessa samt aktivtstödjer minröjning i de värst drabbade länderna,10. att begär att regeringen verkar för ettinternationellt förbud mot antipersonella laservapen, motanvändning av FAE-vapen och att cluster bombs förs in ikonventionen om särskilt inhumana vapen,11. att begär att regeringen lägger förslag omfolkrättsligt bindande avtal om taktiska kärnvapen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja lokala initiativ för attavveckla provområdet vid ,. att begär att regeringen verkar för ettfullständigt provstopp och i FN kräver en oberoendeinternationell vetenskaplig undersökning om kärnvapenprovensmedicinska och miljömässiga konsekvenser,14. att begär att regeringen i FN verkar för ettförbud mot kärnkraftsdrivna fartyg,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande föricke-spridningsfördragets förlängning och förstärkning av ,16. att begär att regeringen tar initiativ tillförverkligandet av en kärnvapenfri zon i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännasin uppfattning att kärnvapenanvändning inte står iöverensstämmelse med internationell rätt,18. att begär att regeringen i FN lägger förslag omolagligförklarande av kärnvapnens användning i enlighet med vadsom anförts i motionen,19. att begär att regeringen i FN lägger förslag omett obligatoriskt register över varje lands lager av plutoniumoch höganrikat uran,20. att begär att regeringen i FN lägger förslag omatt kärnvapen ställs under internationell kontroll och att ettinternationellt kärnvapenregister upprättas i FN:s regi,21. att begär att regeringen i FN aktivt arbetarför att militära resurser används för att rädda och återställamiljön i enlighet med förslagen i och motionen,22. att begär att regeringen fullföljer FN-studiensnationella förslag; göra upp en nationell aktionsplan för hurmilitära resurser kan användas för miljön och tillse attmilitären återställer den miljö de skadat.1993/94:U404 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att låta utreda förutsättningarna för en civilmultinationell övervakningscentral placerad på Gotland.1993/94:U405 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genteknologins framsteg inte användsför utvecklande av nya biologiska vapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av ett effektivt kontrollsystemför att övervaka utvecklingen inom genteknologins område vadgäller framställning av vapen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av reglerna för sekretess vidskyddsforskning.1993/94:U407 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbete i FN och ESK för attbegränsa vapenhandeln,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt initiativ i FN för att få tillstånd offentlig redovisning av handeln med lätta vapen förupprorsbekämpning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka förinternationellt förbud mot export av landminor,1993/94:U409 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om totalt provstopp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lag om förbud mot kärnvapen på svensktterritorium,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kärnvapen och internationell rätt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kärnvapenkrig av misstag.1993/94:U410 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en plan för omställning från militär tillcivil produktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationell vapenhandel.1993/94:U413 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som en del av sinutrikespolitik verkar för en minskad svensk europeisk ochinternationell vapenhandel,1993/94:U415 av m.fl. (s, fp, c, kds, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kärnvapenanvändning intestår i överensstämmelse med internationell rätt.1993/94:Sf622 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av begränsning och kontroll avden internationella vapenhandeln.3. Sammanfattning av motionernaI motion U401 (s) uppges att det sammanlagt har sprittsmer än 100 miljoner antipersonella minor i 62 av världensländer. Värst drabbade av minor är länder i tredje världen.Det uppges att har exporterat antipersonella minor ochkomponenter till sådana . regeringhar nu meddelat att man ämnar följa deras uppmaning om etttreårigt moratorium för all export av antipersonella minor,vilket i praktiken innebär att KMI stoppar exporten av mina FFV013 under en treårsperiod.Motionärerna menar (yrkande 1) att det finns skäl attlagstifta mot tillverkning och export av dessa minor.Om man stödjer ett internationellt exportstopp avantipersonella minor bör man inte heller importera dessa vapenfrån andra länder.Sverige bör deklarera att man inte kommer att importeraantipersonella minor. bör därför (yrkande 2) hosregeringen begära förslag till en lag om förbud mot import avantipersonella minor. bör också begära förslag till enlag om förbud av produktion i av antipersonella minor(yrkande 3).I motion U402 (c) framhålls att det fasansfulla medpersonminor är att de finns kvar långt efter det att krigetupphört och att de ofta orsakar värre skador i ett långtperspektiv. Dessa minor hindrar återflyttning av flyktingar, deförstör miljön och stora landområden blir obrukbara. Enuppmaning att sluta exportera minor är en början men löser inteproblemet.År 1981 antogs en internationell konvention om inhumana vapen.I ett tilläggsprotokoll till denna anges vissa inskränkningar ihur minor får användas. Vid den uppföljningskonferens somplaneras finns möjlighet att göra ändringar. Sverigeborde vid denna konferens föreslå ett totalförbud mottillverkning, handel och användning av personminor och liknandevapen. bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Den socialdemokratiska partimotionen U403 (s) behandlar iett sammanhållet perspektiv frågor om fred och nedrustning.I motionen anförs att rustningarna -- speciellt avseendekonventionella vapen, som beräknas svara för upp emot avvärldens militära utgifter -- kräver mycket stora resurser.Samtidigt eftersätts skriande sociala behov i både i-länder ochu-länder. Detta mönster har blivit än tydligare på grund av denrådande ekonomiska krisen.Sverige bör (yrkande 6) ta initiativ såväl i ESKsom i FN i syfte att få till stånd minskade utgifter förrustningar. Regeringen bör återkomma med förslag till ettgemensamt internationellt agerande för en minskning avmilitärutgifterna och motsvarande satsning på FN:s förebyggandeåtgärder.FN har beslutat om ett begränsat frivilligtvapenhandelsregister för tyngre vapen. Till detta har ett 80-talländer lämnat uppgifter.Motionärerna ser detta som ett första steg mot en kontroll ochbegränsning av den internationella vapenhandeln. Dels måsteregistret göras obligtoriskt, dels omfatta alla slagskonventionella vapen, inte minst s.k. lättare vapen.Enligt deras mening bör en internationell global regim underFN, som omfattar både köpare och säljare, sättas upp med uppgiftatt begränsa och kontrollera den internationella vapenhandeln.För att vara heltäckande bör regimen vara obligtorisk ochomfatta också militär produktion, service och know-how.Sverige bör i FN lägga förslag om en utvidgning avvapenregistret till en internationell regim (yrkande 7).Med erfarenhet från kemivapenkonventionen bör tainitiativ till att konventionen om biologiska vapen förstärksmed nödvändig verifikation (yrkande 8).Några radiologiska vapen existerar inte i sig, men ettkonventionellt angrepp eller kärnvapenangrepp på en civilkärnkraftsanläggning skulle fungera som ett radiologiskt vapen.Sverige har därför ställt kravet att ett förbud mot radiologiskavapen också måste innehålla förbud mot angrepp på civilakärnenergianläggningar.Sverige bör, enligt motionen, ta initiativ för att åter få igång förhandlingarna i om radiologiska vapen (yrkande8).Sverige har tidigare spelat en ledande roll i arbetet på attfå till stånd begränsningar i eller förbud mot användningen avsärskilt inhumana vapen. Detta arbete, framför allt när detgäller landminor, måste aktivt fortsätta vid den särskildaFN-konferens som äger rum 1994.Minan som stridsmedel liksom olika metoder för att lägga utminor utvecklas i snabb takt. har 1993 förbjudit all exportav amerikanska landminor . FN har därefter enhälligtbeslutat uppmana regeringarna till ett icke tidsbegränsatmoratorium för export av minor.Den bör internationellt lägga fram förslagom förbud mot tillverkning och försäljning av antipersonellaminor eller komponenter till dessa, om att ansvar för minröjningockså läggs på det land som tillverkat och exporterat dessa ochaktivt stödja minröjning i de värst drabbade länderna (yrkande9).Lasertekniken har redan fått en mycket vidsträckt militäranvändning. Det är möjligt att med hjälp av laser medvetet,permanent förstöra synen på människor.Sverige bör verka för ett internationellt förbud motantipersonella laservapen (yrkande 10).En annan kategori vapen med urskillningslös verkan är de s.k.FAE-vapnen ().FAE-vapnen kan sägas överlappa gapet mellan konventionellavapen och de minsta "mikrokärnvapnen". FAE-vapnen skulle därmedkunna bidra till att legitimera mikrokärnvapen.Sverige bör ta initiativ till ett internationellt förbud motanvändning av FAE-vapen (yrkande 10).Under kriget i förekom ett omfattande bruk avs.k. Ett stort antal små stridsdelar avges överen mycket stor yta på kortast möjliga tid. Stridsmetoden innebäratt man avger eld mot stora ytor snarare än mot enskilda väldefinierade mål.Sverige bör verka för ett internationllt förbud mot användningav FAE-vapen och ta initiativ till att multipelbomber (clusterbombs) förs in i konventionen om särskilt inhumana vapen(yrkande 10).Målet är en kärnvapenfri värld, ett mål som ärorealistiskt. Genom ekonomiskt, politiskt, vetenskapligt,kulturellt, teknologiskt och ekologiskt samarbete skapas ettklimat där ett internationellt förbud mot kärnvapnen kanförhandlas fram.Förslagen som följer skall, enligt motionärerna, ses som stegi en process som leder till en kärnvapenfri värld.Bortdragandet av taktiska kärnvapen från militära förband ochfartyg, som och genomfört, är mycketbetydelsefullt, men baseras på ensidiga icke formaliseradeutfästelser. Det är nu angeläget att dessa åtgärder kodifieras ifolkrättsligt bindande avtal.Sverige bör därför ta initiativ till förslag om folkrättsligtbindande avtal om taktiska kärnvapen (yrkande 11).Vad gäller tidigare kärnvapenprov vid de sovjetiskaprovområdena vid , bör (yrkande 12)utan att invänta ett provstopp, t.ex. inom ramen för detpåbörjade , stödja pågående lokalaansträngningar att omgående avveckla det nämnda provområdet ochmedverka till att radiaksituationen klarläggs och att adekvataåtgärder vidtas.Det finns en vitt spridd oro för de hälso- och miljömässigaeffekterna av kärnvapenprov. FN:s kärnvapenstudie kundevisa på en del medicinska och miljömässiga effekter avkärnvapenprov och produktion av kärnvapen. bör(yrkande 13) verka för ett fullständigt provstopp och i FNkräva en oberoende, internationell, vetenskaplig undersökning avkärnvapenprovens medicinska och miljömässiga konsekvenser.Ett annat näraliggande problem är utsläpp av radioaktiva ämnenfrån kärnkraftsdrivna fartyg, vilka uteslutande är militärafartyg bortsett från sex isbrytare.Att förebygga framtida olyckor med kärnkraftsdrivna fartyg ärdock en militär fråga, som berör inte bara flaggstaterna utanalla stater och som därför bör lösas i samband med andrainternationella militära frågor och nedrustningsfrågor.Sverige bör (yrkande 14) verka i FN för ett förbud motkärnkraftsdrivna fartyg.Icke-spridningsfördraget (NPT) är mycket viktigt. I detavtalet förbinder sig kärnvapenmakterna att starta en konkretoch verklig kärnvapennedrustning mot att icke-kärnvapenstaterförbinder sig att inte skaffa kärnvapen.År 1995 kommer frågan om avtalets förlängning upp, och mångaländer hävdar att om kärnvapenstaterna inte inlett förhandlingarom ett fullständigt provstopp , kommer NPT-avtaletinte att förlängas. Det viktigaste nu måste vara att förhindraspridningen av kärnvapen till flera länder.Sverige bör aktivt verka för en förstärkning av och för att kärnvapenmakterna fullt ut leverupp till sina förpliktelser i . bör aktivtarbeta för att NPT-fördraget förlängs efter 1995 (yrkande15).Kärnvapenfria zoner måste ses som viktiganedrustningssteg genom att det främjar processen för enkärnvapenfri värld.Sverige bör (yrkande 16) ta initiativet tillförverkligandet av en nordisk kärnvapenfri zon snarast.Säkerhet för framtiden kan inte bygga på tillit tillkärnvapen. Därför måste på lång sikt möjligheten tillkärnvapenanvändning elimineras.Ett viktigt politiskt steg vore att folkrättsligt förbjudaanvändning av kärnvapen.Under 1980-talet framstod allt tydligare att statersförhållanden till icke-användning av kärnvapen konstituerade enbegynnande process av sedvanerätt. Grunden för en ny lag,sedvane- lika väl som avtalsbaserad, existerar redan.Frågan om kärnvapenanvändningens laglighet har nuaktualiserats genom att WHO vid sitt möte med stormajoritet beslöt att av i begäraett uttalande om kärnvapenanvändning kan anses vara iöverensstämmelse med internationell rätt.Det råder enligt motionärernas mening ingen tvekan om attkärnvapenanvändning utgör ett brott mot flera internationellaprinciper för att skydda civilbefolkningen i krigstid.Den bör dels klarlägga för Internationelladomstolen att kärnvapenanvändning inte står i överensstämmelsemed internationell rätt (yrkande 17), dels lägga framförslag om olagligförklarande av användning av kärnvapen(yrkande 18).Ett annat viktigt område att få kontroll över är det materialsom använts för kärnvapen, plutonium och höganrikat uran. Detfinns ingen officiell internationell statistik.Den bör därför i FN lägga förslag om ettobligatoriskt register över varje lands lager av plutonium ochhöganrikat uran (yrkande 19).Åren efter diskuterades i FN på förslag avUSA att ställa kärnvapnen under internationell kontroll.Avsikten var att förhindra en okontrollerbarkärnvapenkapplöpning. Grundtankarna i planen bör nu tas upp tillförnyad diskussion med anledning av den nya situationen ivärlden. En början kan göras genom att ett internationelltkärnvapenregister i FN:s regi snabbt upprättas (yrkande 20).Resurser som används för militära ändamål borde kunnaanvändas för att skydda, förbättra och återställa miljön. Ensärskild FN-studie har genomförts under svenskt ordförandeskap,vars eniga förslag fördes in i förberedelserna för UNCED.Vid aktualiserades rapporten i det svenskatalet, men inga konkreta förslag lades fram från svensk sida.Motståndet mot att ta upp militären och miljön under UNCED varstort. Med den nya administrationen i kan dock förändringarförväntas.Sverige bör i FN aktivt verka för att militära resurseranvänds för att rädda och återställa miljön i enlighet medförslagen i (yrkande 21) och fullfölja studiensnationella förslag; göra upp en nationell aktionsplan för hurmilitära resurser kan användas för miljön och tillse attmilitären återställer den miljö de skadat (yrkande 22).I motion U404 (c) föreslås att en multinationellövervakning av från en samordnad kontroll- ochledningscentral byggs upp. En sådan åtgärd skulle förbättrasamarbetet mellan och sannolikt få till följdatt den säkerhetspolitiska osäkerheten i Östersjöområdetminskar. -- i centrum av -- är den naturligaoch självklara platsen för lokaliseringen av en sådan central.Den mycket snabba utvecklingen av biologiska stridsmedel ochde toxiner som kan produceras med genteknik är oroandeframhålls det i motion U405 (kds). ökadekopplingen mellan biotekniken och den militära forskningen ochtillämpningen markant.Konventionen om förbud mot utveckling, framställning ochlagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapenförbjuder forskning, utveckling och lagring av biologiska vapen.Denna konvention är dock inte ett tillräckligt skydd enär denexempelvis tillåter skyddsforskning på biologiska vapen. Enligtmotionen (yrkande 1) bör genteknologins framsteg inte fåanvändas för utvecklande av nya, biologiska vapen.Tyvärr är mycket av skyddsforskningen hemlig. En motiveringför sekretessen är att inte oroa befolkningen och de egnasoldaterna. Reglerna rörande sekretessen för skyddsforskningbehöver ses över (yrkande 3).Ytterligare ett problem är att ett effektivt kontrollsystemsaknas. Från svenskt håll har B- och toxinvapenkonventionen frånår 1972 länge kritiserats för sin brist på kontroll ochverifikationsprocedurer. bör nu (yrkande 2) verkaför införandet av ett effektivt kontrollsystem för att övervakautvecklingen inom genteknologins område vad gäller framställningav vapen.I motion U407 (v) sägs att regeringen blundar förvapenhandelns destabiliserande följder. I stället bidrar dentill denna katastrofala utveckling genom att liberalisera densvenska exporten av krigsmateriel. anser attarbetet för att begränsa vapenhandeln måste bli en huvuduppgiftför i FN och ESK (yrkande 7).FN:s vapenregister upptar -- i likhet med SIPRI:s -- endasttyngre vapen, sådana som används i krig mellan stater. I de inrekonflikterna används emellertid huvudsakligen lättare vapen förupprorsbekämpning. De internationella vapenströmmarna beståendeav sådana vapen är betydligt svårare att kontrollera. Det ärutomordentligt angeläget att denna handel kartläggs för att fåstopp på spridningen av dessa oerhört dödsbringande vapen. Blanddessa vapen finns exempelvis landminor vilka dödar och lemlästarmånga år efter krigens slut.Vänsterpartiet föreslår (yrkande 8) att i FN tarinitiativ till offentlig redovisning av handeln med s.k. lättavapen. I den påbörjade översynen av de internationella reglernaför användning av landminor (Landmines Protocol) skall Sverigeverka för förbud av export av sådana minor (yrkande 9).I motion U409 (fp) konstateras att nedrustningskonferenseni (CD) har haft frågan om ett totalt stoppför kärnvapenprov på sin dagordning.Därför är det, enligt motionärerna, glädjande att FN:sgeneralförsamling beslutat att reella förhandlingar nu äntligenskall tas upp i CD. bör med all kraft verka för attdessa förhandlingar skall bli framgångsrika. kan bidramed expertis och erbjuda sina tjänster vad gäller övervakning avett förbud (yrkande 1).Det finns ingen lag som förbjuder kärnvapen på svensktterritorium. bör stifta en lag om ett sådant förbud(yrkande 2). Inte minst med tanke på att vid etteventuellt medlemskap i unionen kan komma att ingå iett gemensamt försvar där kärnvapen ingår, är det högstangeläget att en sådan lag kommer till stånd.Även om det för de flesta är uppenbart att bruk av kärnvapenär ett brott mot mänskligheten kan det vara av betydelse attockså få detta prövat i . Frågan kommeratt återkomma till , och då bör Sverigerösta för en sådan prövning (yrkande 3).Det finns all anledning att frågan om kärnvapenkrig av misstagtas på allvar och förs in i diskussionerna om kärnvapen. Dettabör enligt yrkande 3 ges regeringen till känna.I motion U410 (fp) erinras om att hadeansvaret för en utredning, som var en uppföljning av ett besluti FN, om möjligheterna till omställning från militär till civilproduktion. Resultatet presenterades 1984 i betänkandet Medsikte på nedrustning. Tyvärr har den inte kommit till denanvändning som den var avsedd för. Regeringen bör ta initiativtill en plan för omställning från militär till civil produktion(yrkande 2).Den internationella vapenhandeln bör omfattas av störrekontroll än . antog FN:sgeneralförsamling en resolution om ett centralt register förexport av konventionella vapen. Förslaget bygger på enfrivillig medverkan. Dessutom avses endast konventionella vapen,medan kärnvapen, kemiska och biologiska vapen exkluderas. Självavapenproduktionen undantas också. borde det också ingåen uttalad strävan att minska omfattningen av krigsmateriel.Sverige borde verka för att resolutionen kompletteras på dessapunkter (yrkande 3).I motion U413 (s) framhålls att på detinternationella planet aktivt bör verka för en restriktivvapenexportpolitik. bör (yrkande 1) som sin meningge regeringen detta till känna.Redan 1961 deklarerade med stormajoritet att användning av kärnvapen skulle vara ett brott motFN:s stadga och ett brott mot mänskligheten, påpekas det imotion U415 (s, fp, c, kds, v).Vid sitt möte antog WHO med klar majoritet enresolution som begär ett yttrande från Internationella domstolenom huruvida användning av kärnvapen av en stat i krig eller iannan väpnad konflikt mot bakgrund av deras medicinska ochmiljömässiga effekter är ett brott mot internationell rätt.Internationella domstolen har mottagit denna begäran och har nuvänt sig till medlemsstaterna för att de skall redovisa sinasynpunkter senast den 10 juni 1994.Motionärerna kan inte identifiera någon situation näranvändning av kärnvapen skulle kunna vara tillåten underinternationell rätt. Det råder enligt deras mening ingen tvekanom att kärnvapenanvändning utgör ett brott mot internationellaprinciper för att skydda civilbefolkningen i krigstid.