bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — En omfattande översyn av såväl den internaadministrationen som av fältverksamheten har påbörjats.Sverige har tillhört en av de största givarna till UNDP. Sverigesbidrag för nästa budgetår föreslås öka med till totalt 570miljoner kronor för nästa budgetår.FN:s kapitalutvecklingsfond () ger finansiellt och tekniskt biståndtill små eller mindre investeringsprojekt som gynnar den lokala företagsamheteni de minst utvecklade länderna. Verksamheten är inriktad på att stöjdamarknadsekonomisk utveckling. Fondens verksamhet har visat sig vara ett viktigtkomplement till UNDP:s tekniska bistånd och till de större projekt somutvecklingsbankerna stödjer.Sverige är en av de större bidragsgivarna till fonden. Regeringen förordaratt bidraget för /95 beräknas till oförändrade 40 miljonerkronor.MotionernaVänsterpartiet föreslår i motion U210 yrkande 6 att bidraget till UNDP skallhöjas med . Vidare föreslås i yrkande 7 en höjning avbidraget till UNCDF med 10 miljoner kronor.I motion U216 erinrar Ny demokrati om att är sjunde störstabidragsgivare till UNDP. Med hänvisning till den svåra ekonomiska situationsom befinner sig i anser motionärerna att bidraget bör minskas med 520miljoner kronor och alltså beräknas till . Motionärernaföreslår också att bidraget till UNCDF skall skäras ned . Bidragetberäknas till 10 miljoner kronor.UtskottetUNDP har en central och viktig uppgift i arbetet med att stärka ochvidareutveckla FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Utskottet vill särskiltframhålla den viktiga uppgift som UNDP har att stödja u-ländernaskapacitetsuppbyggnad inom miljöområdet. UNDP är ett av de organ som genomförprojekt finansierade av den globala miljöfaciliteten (GEF). Utskottet noterarmed tillfredsställelse att UNDP:s nye chef vid besök i utskottet bl.a.klargjorde att organisationens arbete skall effektiviseras.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att det svenska bidraget till UNDPskall öka med och alltså beräknas till 570 miljoner kronorför nästa budgetår. Förslaget i propositionen beträffande bidraget till UNCDFtillstyrks likaledes.Motionerna U210 yrkandena 6 och 7 samt U216 yrkande 9 i berörd del avstyrkssålunda.FN:s befolkningsfond ()Sammanfattning av propositionen (s. 94--95).Ett övergripande mål för UNFPA:s verksamhet är att bistå att byggaupp egen kunskap och kapacitet för att möta de växande behoven påbefolkningsområdet.I propositionen förutses ett ökande behov av den verksamhet som UNFPAbedriver, både som pådrivare inom FN-systemet och i relation tillmedlemsländerna. Den kommande konferensen om befolkning och utvecklingkommer att visa i vad mån mandatet skall förändras eller omtolkas.Regeringen föreslår att bidraget till UNFPA beräknas till 140 miljoner kronorför /95.MotionernaI motion U210 yrkande 8 föreslår att bidraget höjs med 40miljoner kronor utöver regeringens förslag. Ny demokrati föreslår i motion U216en höjning av bidraget med samma belopp.UtskottetFN:s befolkningsfond har en viktig uppgift att fylla när det gälleru-ländernas ansträngningar att bygga upp egen kapacitet för effektiva programpå befolkningsområdet. Enligt propositionen kommer det framöver att föreliggaett ökande behov av den verksamhet som UNFPA bedriver.Utskottet godtar regeringens medelsförslag som innebär ett i förhållande tillinnevarande budgetår oförändrat bidrag om . Motionerna U210yrkande 8 och U216 yrkande 9 (delvis) avstyrks alltså.FN:s barnfond ()Sammanfattning av propositionen (s. 95--97)har omfattningen av verksamhet merän fördubblats. Insatserna har dessutom utökats till nya sektorer och tillstörre målgrupper inkl. kvinnan i alla hennes roller och i vissa fall mannen.Organisationen har dock inte i samma takt anpassats till de nya uppgifternaeller förväntningarna. Trots att , i jämförelse med andra FN-organ,lyckas förhållandevis bra med genomförandet av program och framför allt somopinionbildare, uppfylls inte de svenska kraven på insyn och rapportering iverksamheten. Det snabbt ökade ansvaret för insatser i katastrofområden harockså ställt arbetssätt och personalstruktur på sin spets. För att fålämpliga former för en konstruktiv dialog mellan sekretariatet ochmedlemsländerna har för betonat vikten avframsteg i den nu pågående reformprocessen.Under kommande arbetsår är det enligt propositionen av särskild vikt attfölja barnfondens utveckling vad gäller den snabbt växande rollen ikatastrofinsatser. Befolkningsfrågan är föremål för en intensiv debatt iUnicef. I propositionen framhålls att en bredare syn på befolkningsområdetsamt intensifierade insatser för att mildra effekterna av hiv/aids ärangelägna.Mot bakgrund av breda verksamhetsfält har det svenska bidraget tillorganisationen i tre riktningar; ett fortsatt stort basbudgetstöd,ett växande stöd via SIDA:s landprogram och ett växande stöd förkatastrofinsatser. Det svenska totala stödet till uppgick /93 till765 miljoner kronor.Med stöd av resonemanget kring framtida inriktning och utvecklingföreslår regeringen att det svenska basbudgetstödet skall utgå med 350 miljonerkronor.MotionernaEn höjning av bidraget med föreslås i motion U210 (v)yrkande 9. Ny demokrati föreslår i motion U216 att bidraget skall minskas med250 miljoner kronor.UtskottetUtskottet vill framhålla att verksamhet har mer än fördubblats underden senaste tioårsperioden. Insatserna har utökats till nya sektorer och tillstörre målgrupper inkl. kvinnan i alla hennes roller och i vissa fall mannen.Unicef har också fått ett ökat ansvar för insatser i katastrofområden.Utskottet godtar det i propositionen föreslagna bidraget tillUnicef och avstyrker motionerna U210 yrkande 9 och U216 yrkande 9 (delvis).Världslivsmedelsprogrammet (WFP)Sammanfattning av propositionen (s. 97--98)Världslivsmedelsprogrammet, WFP, ansvarar för livsmedelsbistånd till FN:skatastrofverksamhet, till flyktingar under FN:s flyktingkommissaries mandatsamt till utvecklingsprojekt där livsmedel kan utgöra en delkomponent. I dagkanaliseras av världens totala livsmedelsbistånd genom WFP.Sverige verkar för att WFP:s andel av världens sammanlagda livsmedelsbiståndskall bli större samt för att WFP skall kunna spela en mer aktiv roll för attlindra verkningarna av katastofer av olika slag. driver också linjenatt WFP skall fungera som ett forum för policydialog ilivsmedelsbiståndsfrågor.Sedan 1986 har WFP mer än fördubblat sin omsättning som uppgår tillnärmare . Ökningen beror främst på det ökandeantalet katastrofer i världen och på att WFP från UNHCR övertagitansvaret för livsmedelsbiståndet till världens flyktingar. Dessa två områdenhar ökat från till av den totala verksamheten.I propositionen påpekas att organisationen har strukturella problem och atten ny policy anpassad till den nya, utvidgade verksamheten behöver utvecklas.Ett bidrag till WFP om totalt föreslås i propositionen. Idenna summa ingår det svenska årsbidraget till Food Aid Convention motsvarandekostnaden för vete.MotionernaBidraget till WFP bör enligt motion U210 (v) höjas med 30 miljoner kronorutöver regeringens förslag. I motion 216 föreslår Ny demokrati att bidragetskall minska med 220 miljoner kronor.UtskottetUtskottet finner det i propositionen beräknade bidraget till WFP väl avvägt.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrker motionerna U210yrkande 10 och U216 yrkande 9 (delvis).FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA)Sammanfattning av propositionen (s. 97--98)I propositionen anförs att avtalet om ett ömsesidigterkännande mellan och förändrar förutsättningarna för UNRWA:sarbete. Tills dess att ett fungerande palestinskt självstyre etablerats kommerUNRWA att spela en nyckelroll i fredsprocessen dels som "fövaltning"för främst utbildning och hälsovård, dels som en av kanalerna för detinternationella bistånd som syftar till att snabbt förbättra palestiniernaslevnadsvillkor. I ljuset av den nya utvecklingen är det naturligt att UNRWA:sverksamhet nu integreras i en sammanhållen administration för samtligapalestinier.UNRWA kommer även i fortsättningen att ha en viktig uppgift för depalestinska flyktingar som inte befinner sig på eller i Gaza.Utöver bidraget till UNRWA utgår stöd till uppbyggnad och förstärkning av desociala, ekonomiska, infrastrukturella, administrativa och demokratiskastrukturerna från SIDA, BITS och SwedeCorp samt enskilda organisationer.Bidraget till UNRWA föreslås utgå med för budgetåret1994/95.MotionernaI motion U210 (v) föreslås en bidragshöjning med . I motionU216 (nyd) föreslås att bidraget på slopas.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende bidrag tillUNRWA.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkande 11 och U216 (nyd) yrkande 9(delvis).FN:s flyktingkommissarie ()Sammanfattning av propositionen (s. 99--100)UNHCR har i uppgift att ge skydd och bistånd till personer som flyr undanbl.a. politisk och religiös förföljelse, samt att medverka till långsiktigalösningar på flyktingarnas situation. Genom uppkomsten av storaflyktingströmmar såväl inom ett lands gränser som mellan länder har UNHCRkommit att bli ett av de största och viktigaste FN-organen inomkatastrofområdet.I propositionen understryks att det är angeläget att UNHCR ökar sinaansträngningar att samverka med övriga relevanta FN-organ för att mötainternflyktingproblematiken, ansträngningarna att angripa grundorsakerna tillflykt samt integrationen av återvändande flyktingar i respektive hemländer.Frågor relaterade till migration och flyktingar blir allt viktigare ochbehovet av den typ av verksamhet som UNHCR bedriver ökar. En samlad bedömningav organisationens effektivitet och den vikt fäster vid dessa frågorsamt organisationens viktiga mandat i konfliktområden och då särskilt Bosnien,visar att det enligt propositionen är angeläget att det svenska bidraget ävenfortsättningsvis bibehålls på en hög nivå.Mot denna bakgrund beräknas det svenska bidraget till UNHCR till 275 miljonerkronor för /95.MotionernaI motion U210 (v) yrkande 12 föreslås att bidraget höjs med 25 miljonerkronor. En höjning av bidraget med föreslås av Ny demokratii motion U216.UtskottetDe senaste årens utveckling har bl.a. medfört att behovet av den typ avverksamhet som UNHCR bedriver har ökat. UNHCR har också kommit att bli ett avde största och viktigaste FN-organen inom katastrofområdet. Utskottet finnerden ökning av bidraget med som föreslås i propositionen välmotiverad.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrker motionernaU210 yrkande 12 och U216 yrkande 9 (delvis).UNCTAD/internationella handelscentrum (ITC)Sammanfattning av propositionen (s. 100--101)ITC är FN-systemets operativa organ för handelsfrämjande åtgärder till förmånför . Det erhåller sina finansiella resurser dels från ochGATT för den administrativa budgeten, dels från UNDP och enskilda bidragsgivareför särskilda projekt. har traditionellt varit den största bilateralabidragsgivaren. (SwedeCorp) hardet samordnande ansvaret för beredning och uppföljning av de projektmedel somSverige ställer till ITC:s förfogande.I syfte att minska andelen öronmärkta bidrag inledde endiskussion inom ITC om dess framtida struktur och organisation i enlighet medreformtankarna inom det nordiska . Ett svenskt förslag om attinrätta en rådgivande kommitté för bättre styrning av verksamheten samt attetablera en global bidragsfond godtogs i princip men har inte närmarebehandlats bl.a. eftersom chefsposten för organisationen varit obesatt sedanjanuari 1992. FN:s generalsekreterare beslutade då att omklassificera tjänstenoch att inte tillsätta den kandidat som och enligt normaltillsättningsprocess föreslagit. För att söka påskynda en lösning av dennafråga har liksom andra länder hållit inne utbetalningen av vissabidrag. Generalsekreterarens kontor beslutade att snabbutredaITC:s ledningsfunktioner vilket kan leda till att en ny chef tillsätts undervåren 1994.Mot denna bakgrund föreslår regeringen för /95 att det svenskabidraget till ITC beräknas till . Utbetalningen av svensktbidrag får göras avhängigt av utvecklingen i chefsfrågan.MotionernaEnligt förslaget i motion U210 (v) skall bidraget till ITC höjas med fyramiljoner kronor utöver regeringens förslag. I motion U216 (nyd) föreslås attbidraget skall minskas med 10 miljoner kronor.UtskottetUtskottet finner regeringens förslag till beräkning av det svenska bidragetväl avvägt. Utskottet delar också regeringens bedömning att utbetalning avbidraget får bero på om en lösning av och styrformer kommertill stånd.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i propositionen och avstyrkermotion U210 yrkande 13 och motion U216 yrkande 9 (delvis).Narkotikabekämpning genom FN-systemetSammanfattning av propositionen (s. 101--102)FN:s narkotikaprogram (UNDCP) skall samordna den internationellanarkotikabekämpningen, främst inom ramen för FN:s verksamhet. UNDCP skall ävenutgöra ett för narkotikabekämpning. Vidare ansvarar UNDCP föruppföljningen av de tre som finns inom narkotikaområdet. Måletför organisationens verksamhet är att påverka den illegala narkotikahanteringeni alla led: när den produceras, när den smugglas, när den säljs och när denkonsumeras.Sverige driver tanken att UNDCP skall vara en relativt liten organisation medhög kunskap om narkotikans verkningar på samhällen och med kapacitet attinformera andra organisationer och regeringar. UNDCP:s begränsade resurser förbekämpning av den omfattande narkotikaproblematiken måste användas katalytiskt:UNDCP skall identifiera behov, initiera verksamhet och utvärdera effekter,snarare än bygga upp en omfattande projekthanteringsapparat.Det förhållandet att många länder ger bidrag endast till specifika projekthar enligt propositionen försvårat UNDCP:s möjligheter att verka katalytiskt.Det blir viktigt att utvärdera bidragssystemet tillUNDCP, inte minst mot bakgrund av den låga andelen projektobundna bidrag.WHO:s program mot missbruk av beroendeframkallande substanser, WHO/PSA, skallerbjuda kunskapsmässigt ledarskap i hälsofrågor relaterade till missbruk avnarkotika och alkohol. WHO/PSA:s ambition att utgöra ett , medbetoning på insamlande, utvecklande och spridande av information kringsubstansberoende och dess bekämpning ligger väl i linje med den svenska synenpå dessa frågor.I propositionen föreslås ett bidrag till den internationellanarkotikabekämpningen för /95 på för insatseri utvecklingsländer genom UNDCP och andra multilaterala organisationer, främstWHO/PSA.MotionernaEn höjning av bidraget med föreslås i motion U210 (v).Enligt motion U216 (nyd) bör bidraget minska med 20 miljoner kronor.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att det är väl befogat att lämna ettbetydande stöd till multilaterala organisationer vilkas verksamhet syftar tillinternationella ansträngningar för att bekämpa narkotika.Med hänsyn bl.a. härtill godtar utskottet regeringens förslag om ett bidragpå till organisationen för /95. MotionernaU210 yrkande 14 och U216 yrkande 9 (delvis) avstyrks alltså.Internationella finansieringsorganVärldsbanken (och )Sammanfattning av propositionen (s. 102--106)Världsbanksgruppen utgör en av de viktigaste finansieringskällorna föru-länderna. består av den internationella återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken () och den internationella utvecklingsfonden (). Ivärldsbanksgruppen ingår även det internationella finansieringsbolaget (IFC),det internationella multilaterala garantiorganet (MIGA) samt detinternationella centret för biläggande av investeringstvister (ICSID). Underbiståndsanslagen finansieras bidrag till , IFC och MIGA. svararför kapitalinsats i IBRD.Världsbankens övergripande målsättning är att bistå utvecklingsländerna ideras ekonomiska och sociala utveckling. gör detta genom att gelån till offentliga projekt och ekonomiska anpassningsprogram, tillhandahållaekonomisk rådgivning och experthjälp samt genom att verka som katalysator förandra investeringar och som samordnare av internationellt stöd.IBRD ger långfristiga lån på marknadsrelaterade villkor. /93uppgick nya låneåtaganden till 16,9 miljarder US dollar.IDAIDA ger lån till de fattigaste på särskilt förmånliga villkor.Dessa villkor innebär räntefrihet och lång återbetalningstid. Budgetåret1992/93 uppgick IDA:s nya utlåningsåtaganden till 5,9 miljarder US dollar.Ungefär 80 % gick till de allra fattigaste länderna, dvs. länder med högst 635US dollar i BNP per invånare (penningvärde).Stora återbetalningar på tidigare lån har resulterat i resurser gått tillbaka till i form av räntor och amortering änvad som gått ut i form av nyutlåning, dvs. nettotransfereringarna frånVärldsbanken är negativa. Denna uppgift döljer emellertid storaregionala skillnader. står för ett återflöde som är mer än fyragånger så stort som det från och , medan utlåningen tillÖst- och i stort sett balanserats. Till de två regionerdär man finner det största antalet fattiga, söder om resp.Sydasien, är nettoinflödet betydande. /93 var nettoflödet frånVärldsbanken till respektive region.I praktiken har målsättning formulerats som strategin författigdomsreduktion, dvs. främjande av tillväxtmönster som möjliggör för denfattiga befolkningen att delta med sin arbetskraft och öka sin tillgång tillhälsovård, utbildning och annan social service.I de förhandlingar mellan givarländerna och som leder till att fondensresurser förstärks, normalt , fastläggs därutöver särskildariktlinjer för IDA:s utlåning. I samband med den tionde påfyllnaden bestämdesatt IDA-utlåningen skall fortsätta att vara helt inriktad påfattigdomsbekämpande projekt och program -- skall därvid ytterligare ökalångivningen till de sociala sektorerna med särskild tonvikt på stöd tillkvinnor. skall också kraftigt förstärka inslaget av miljörelateradeåtgärder i sina låneprogram. Vidare kommer stor vikt att läggas dels vid attmottagarländerna tillämpar ett gott styrelseskick (good governance) som bidrartill att lånemedlen används effektivt och på avsett sätt, dels vid att IDAfullföljer det pågående arbetet med att förbättra stödet till mottagarländernaunder själva genomförandet av IDA-finansierade projekt.En genomförd intern utvärdering av verksamhet,den s.k. , visar som nämnts ovan att ca en fjärdedel avVärldsbankens program inte kan betraktas som tillfredsställande och att ettantal program främst inom jordbrukssektorn på grund härav har måst avbrytas iförtid. Styrelsens behandling av denna utvärderingsrapport har bl.a. lett tillstarkare betoning på behovet av att förankra program och projektpå det lokala planet samt att inom avsätta mer resurser för attstödja ett land under genomförandefasen.När det gäller miljöeffekter relaterade till världsbanksprojekt harVärldsbanken under verksamhetsåret varit föremål för uppmärksamhet och kritik.I några stora vattenkraftsprojekt -- bl.a. det s.k. i -- är det framför allt frågan om förflyttning av berörda befolkningsgrupper somdiskuterats. En följd av de negativa erfarenheterna i samband medNarmada-projektet är att genomför en översyn avsamtliga världsbanksprojekt som medför befolkningsomflyttningar.För att skydda miljön och stödja en hållbar utveckling i medlemsländernabildades under en särskild avdelning under ledning av envicepresident. avser att bevaka att den nya avdelningens helhetssyn --dvs. att miljön utgör en integrerad del av utvecklingen -- får genomslag iVärldsbankens låneprogram.IDA finansieras genom bidrag från medlemsländerna. Den senaste, och tiondes.k. påfyllnaden, avser den treårsperiod som började och uppgårtill ca 18 miljarder US dollar.Sverige har utfäst att bidra med totalt drygt 2,8 miljarderkronor. Beloppet skall erläggas som skuldsedlar vilka deponeras i Riksbanken.Utöver samma andel som vid den nionde påfyllnaden, dvs. , bidrar Sverigemed ca som dragningar påskuldsedlarna sker.Budgeteringssystemet för de svenska bidragen till ändrades budgetåret1991/92. anslås endast ett belopp svarande mot IDA:s beräknadedragningar på skuldsedlarna under det aktuella budgetåret. Eftersomdragningarna under tidigare påfyllnader kommit att fördelas harreserver byggts upp under tidigare påfyllnadsperioder. Den nyabudgeteringstekniken innebär att inga nya reserver byggs upp och att de gamlastegvis försvinner.Riksdagen har i några fall beslutat att delar av outnyttjade skuldsedlartillfälligt fått användas för andra angelägna och oförutsedda önskemål (iCentral- och och f.d. bl.a. för katastrofinsatser). Underbudgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93 har , avseendetäckning för tidigare lagda skuldsedlar fram till och med den åttondepåfyllnaden, tillfälligt tagits i anspråk för sådana särskilda insatser. Dessamedel måste successivt budgeteras för , så att täckning finns när dragningpå tidigare gjorda åtaganden skall ske.Återläggningen måste avslutas senast /99 dvs. fördragningar på 8. Regeringens avsikt är enligt propositionen att börja dennaprocess /95 och att fördela återstående belopp på de fyrakommande budgetåren.Under /95 kommer det andra årsbidraget till 10 atterläggas. Det budgeterade beloppetfördelar sig sålunda på 251 miljoner avseende förväntade dragningar under IDA9, 262 miljoner avseende förväntade dragningar under 10 samt 112 miljoneravseende den första återläggningen av de medel som tillfälligt tagits i anspråkför andra angelägna insatser.Regeringen beräknar under /95 avseendeSveriges bidrag till Internationella utvecklingsfonden ().Internationella finansieringsbolaget (IFC)IFC:s syfte är att främja ekonomisk utveckling i genom att stödjaprivata investeringar. I propositionen konstateras att detta mål ligger väl ilinje med det svenska biståndspolitiska målet att främja utveckling i denprivata sektorn.Den ökade betoningen av de privata investeringarnas roll för ländersutveckling har lett till att IFC:s verksamhet expanderat betydligt. Sedan IFCbildades har lånats ut till över 11 000 företag idrygt 100 länder. Det har visat sig svårare att finna lämpliga projekt i Afrikaän på övriga kontinenter. Ansträngningar pågår emellertid för att, bl.a. viaAfrican Project Development Facility (APDF) och African Management ServiceCooperation (AMSCO), öka IFC:s verksamhet i Afrika.Inom IFC:s ram finns dessutom ett ökande antal specialverksamheter somfinansieras med biståndsmedel och övervakas direkt eller indirekt genomSwedeCorp, BITS eller SIDA.Efter den senaste allmänna kapitalökningen 1991 med ochen särskild kapitalökning på 1992 för att möjliggöra förde nya medlemsländerna att teckna andelar är aktiekapital nu uppe i 2,45miljarder US dollar. andel i den allmänna kapitalökningen är 1,17 %dvs. Detta bidrag skall inbetalas . Detförsta bidraget betalades /93.Regeringen beräknar för /95 under dennabudgetpost.Regionala utvecklingsbankerSammanfattning av propositionen (s. 106--110)Afrikanska (AfDB) mål är att främja ekonomisk utvecklingoch sociala framsteg i medlemsländerna i . har strävanmot att nå detta mål tagit sig uttryck i en kraftigt ökad utlåningsvolym och enallt bredare verksamhet inriktad bl.a. mot fattigdomsbekämpning, miljö samtkvinnans roll i utvecklingsprocessen. AfDB:s breda utvecklingsperspektiv kandärmed sägas vara väl etablerat.Under de senaste åren har det stått klart att den utökade och breddadeverksamheten i banken inte följts av en motsvarande ökning av långivningenstotala utvecklingseffekter. Detta har som grund bl.a. en tveksam kvalitetsnivåi genomförandet och en överdriven utlåning till icke kreditvärdigamedlemsländer. Dessa förhållanden har också bidragit till en i vissa avseendenoroväckande försvagning av bankens finansiella ställning.Sverige fullgjorde under budgetåren 1987/88 till 1991/92 sina finansiellaåtaganden i enlighet med överenskommelse om den senaste kapitalökningen ibanken. Då en ny ökning av bankens kapital kan bli aktuell tidigast vidutgången av 1996 föreligger inget medelsbehov under dennaanslagspost.Afrikanska utvecklingsfondenDen senaste internationella överenskommelsen om en resurspåfyllnad iAfrikanska utvecklingsfonden (AfDF) slöts och innebar attgivarsamfundet ställde ca till fondens förfogandesamtidigt som principerna för verksamhetens inriktning --93fastställdes.