bet · GI01KrU3 · 1994-11-15 00:00:00 — Förekomsten avstatsbidrag till vården av kulturhistoriskt värdefulla byggnader,som inte kan göras till byggnadsminnen, kan utgöra ett motiv för ettskyddsinstitut.Utredaren skall vidare överväga vilka möjligheter som finns attförenkla länsstyrelsernas handläggning av ärenden ombyggnadsminnesförklaring.Mot bakgrund av vad plan- och byggutredningen anfört i sittbetänkande är det lämpligt att utredaren överväger behovet av enutvecklad terminologi när det gäller parker och grönområden.Vellinge kommun antog en översiktsplan. Enligt planen ärdet bl.a. en allmän målsättning för kommunen att ta hänsyn tillkulturminnesvårdens intressen. Vissa frågor om stöd till industriminnesvårdTre av de motioner som utskottet här behandlar tar upp frågan omstöd till industriminnesvård.I motion Kr242 (fp) anförs att många av industriminnena i ären viktig del av landets historia och borde få del av de bidrag somutgår från staten under anslaget Kulturmiljövård (yrkande 2).Motionärerna bakom motion Kr266 (s) anser att dagens anslag inteär dimensionerade för större insatser för industriminnen.Västmanlands industriminnen kan inte tas om hand på ett fulltgodtagbart sätt , menar motionärerna, som kräver ökade insatserför byggnadsvården av dessa.Staten bör ta ett fortsatt ekonomiskt ansvar för att bevara denriksklenod som utgör, anser motionärerna bakommotion Kr236 (s, c).När det gäller de stödinsatser som motionärerna aktualiserat anserutskottet -- i överensstämmelse med utskottets ställningstagandeföregående år -- att inte bör göra några uttalanden ombehovet av stöd till vården av visst industriminne eller behovet avstöd till industriminnesvård i vissa län. Detta ställningstagandesker mot bakgrund av den i det föregående redovisadeansvarsfördelningen inom kulturmiljövården samt med hänvisning tillde uttalanden som gjorts om att industriminnesvården skall vara ettprioriterat område inom kulturmiljövården. Motionerna Kr236, Kr242yrkande 2 och Kr266 avstyrks.Som framgår av ett tidigare avsnitt i detta betänkande harindustriminnesvården pekats ut som ett prioriterat område inomkulturmiljövården. Betydande satsningar har gjortsnär det gäller vård och restaurering av industriminnen, främst tackvare de s.k. tidigareläggningsmedel som anvisat vid olikatillfällen. Enligt vad utskottet har inhämtat från RAÄ finns det godberedskap inom kulturmiljövården att komma i gång med upprustningoch restaurering av ytterligare industriminnen.Det s.k. vid RAÄ innebär att etthandlingsprogram för bevarande, vård och långsiktig förvaltning avindustriminnen skall redovisas . färdigställs ett databaseratkunskapsregister. Med en kunskapsöversikt som bas diskuterasvärderingsfrågor och urvalskriterier mellan företrädare förprojektet, de olika länen samt regionala och kommunala museer. Förde projektansvariga återstår bl.a. att göra ett urval som innebäratt olika avvägningar måste göras när det gäller det nationella,regionala och lokala ansvaret. Likaledes måste avvägningar görasmellan bevarandeintressen och ekonomiska förutsättningar. Ävenfrågor som rör säkerställande, förvaltning, vård och finansieringmåste analyseras.Enligt utskottets uppfattning står kulturmiljövården inför mycketstora utmaningar när det gäller bevarandet av industriminnen, inteminst med tanke på att antalet objekt ökar i takt med attnäringslivet omstruktureras. Det arbete som bedrivs inomIndustriminnesprojektet är därför av betydelse för framtidaställningstaganden på detta område.Utskottet anser -- bl.a. med hänsyn till att det i vissa fall kanvara nödvändigt med akuta åtgärder -- att det är angeläget att enheltäckande bild av åtgärdsbehov, kostnader, finansiering m.m. kanpresenteras för regeringen möjligt. Utskottet förutsätterdärför att arbetet inom RAÄ:s Industriminnesprojekt bedrivs medsikte på en slutredovisning av uppdraget tidigare än vad regeringenkrävt. Utskottet förutsätter också att, om en sådan tidigareläggninginte kan göras, RAÄ överväger möjligheten att successivtavrapportera uppdraget. Utskottet utgår från att RAÄ i sitt arbetetar hänsyn till den del av industriminnesvården som berör arbetsliv,konsumtionsmönster, värderingar och livsformer under industrialismensamt belyser vikten av att industriminnen kan levandegöras.Bevarande av i BohuslänHällristningarna i hotas av en pågående luftförorenings-och försurningsprocess, framhåller motionärerna bakom motion Kr301(s, m, fp, c, kds, nyd, v). För att skydda, bevara och levandegörahällristningarna föreslår motionärerna att olika åtgärder vidtas.Således bör t.ex. ett antal hällar förses med skyddstak, kombinerademed anordningar för renspolning och avledningar av markvatten.Vidare bör gångbroar byggas vid de mest besöktahällristningsplatserna och arbetet med jordövertäckningarintensifieras.I likhet med motionärerna anser utskottet att det är synnerligenangeläget att i bevaras och levandegörs.The World Heritage inom beslutadei att tillstyrka att de i motionen aktualiseradehällristningarna, nämligen de i , förs upp på Världsarvslistan.Beslut i kommittén väntas . Objekt som anmäls på dens.k. skall ha ett framträdande universellt värde.Genom att ansluta sig till en Unescokonvention , dens.k. , har åtagit sig att skydda ochlevandegöra sitt nationella kultur- och naturarv och att inte skadaandra fördragsanslutna staters kultur- och naturarv.Utskottet erinrar om att det i första hand ankommer på dekulturvårdande mydigheterna att svara för att hällristningarnaskyddas och levandegörs. De åtgärder som motionärerna efterlyser ochsom också krävs för objekt på har redan vidtagitseller pågår inom ramen för Projekt och genom detforskningsarbete beträffande hällristningar som utförs inom i samarbete med universiteten iStockholm och . Särskilda medel har -- som redovisats i detföregående -- anvisats av såväl staten som av förolika insatser i fråga om de aktuella . Därutöverkan tilläggas att utskottet har inhämtat att det finns planer på attinleda ett samarbete rörande mellan företrädarnaför Projekt och vid Göteborgsuniversitet. Samarbetet skulle bl.a. syfta till fördjupade kunskaperom nedbrytningsprocesser och till att utforma alternativa strategierför ett långsiktigt bevarande av hällristningarna.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionen inteerfordrar någon åtgärd från sida.Bevarande av badhytterna på FalsterbonäsetMotionären bakom motion Kr217 (m) anför att den omfattandebadhyttsbebyggelsen på Falsterbonäset utgör ett unikt och värdefulltkulturminne av utomordentligt intresse för framtiden. Motionärenanser att det är angeläget att bevara bebyggelsen för framtidengenom någon form av kulturskydd.Utskottet vill erinra om att kommunerna enligt PBL har i uppgiftatt upprätta en översiktsplan som visar kommunens intentioner vadgäller markanvändning och bebyggelse. Som framgår av det föregåendeskall översiktsplanen visa hur kommunen avser att tillgodoseriksintressen bl.a. för kulturmiljövården enligt NRL. ochFalsterbo har av RAÄ utpekats som ett sådant riksintressant område.Kommunen kan -- för att precisera intentionerna i områden medsärskilda kulturvärden -- utfärda särskilda skyddsbestämmelser idetaljplaner. Som ett led i planeringsprocessen kan kommunen ocksågöra ett kulturmiljöprogram såsom en del av översiktsplanen i vilkenolika bevarandeintressen preciseras. Programmet kan -- om det antasav fullmäktige -- bli grundläggande för kommunens olika organ.Utskottet vill i sammanhanget också framhålla vikten av attfastighetsägarna inser värdet av de kulturmiljöer som de förvaltaroch att de engagerar sig i vården av dessa.Det anförda innebär att det vid sidan om ägarna i första handåvilar kommunerna ett ansvar att tillgodose skyddsbehov påkulturmiljöområdet. Med hänvisning härtill och till det arbete sombedrivs inom rörande skydd av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse anser utskottet att motionsyrkandet inte börföranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker motion Kr217. beträffande stöd till industriminnesvårdatt avslår motionerna 1993/94:Kr236, 1993/94:Kr242yrkande 2 och 1993/94:Kr266,2. beträffande åtgärder för att skydda, bevara och levandegörahällristningarna i Bohuslänatt avslår motion 1993/94:Kr301,3. beträffande bevarande av badhytterna på Falsterbonäsetatt avslår motion 1993/94:Kr217.Stockholm den 15 november 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), () och AndreasCarlgren (c).