bet · GI01BoU2 · 1994-11-17 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet drygt 20 motioner frånallmänna motionstiden . I motionerna lämnas förslag sombl.a. avser vissa planerings- och bygglovsfrågor liksom frågorom egenskapskrav på byggnader. Samtliga motionsyrkanden avstyrksav utskottet.Till betänkandet har fogats fyra reservationer. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1994väckta motionerna1993/94:Bo234 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om obligatoriskkvalitetsmärkning av bostäder.1993/94:Bo250 av m.fl. (nyd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att anpassa regelsystemet för bostadensutformning så att de boende i större utsträckning själva kanpåverka sitt boende,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skärpa reglerna för att bättreförebygga byggfusk.1993/94:Bo412 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom VDN-märkning av bostäder.1993/94:Bo501 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att brandvarnare bör ingå ibyggnormen.1993/94:Bo502 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett tillägg i svensk byggnormom installation av brandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till hushållen om brandvarnarei våra bostäder.1993/94:Bo503 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av kvalitetskraven påbostäder.1993/94:Bo506 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av BBR med beaktande av vad som anförtsbeträffande fjärrvärme, kraftvärme och torv.1993/94:Bo507 av () vari yrkas attriksdagen beslutar öka den tillåtna storleken på s.k.friggebodar till 19,99 kvadratmeter.1993/94:Bo508 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av reglerna för skydd avallemansrättsligt tillgänglig mark m.m.1993/94:Bo511 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att brandvarnare skall vara obligatorium ialla privatbostäder.1993/94:Bo512 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den kommer med förslag om hurden kommunala planprocessen skall stärkas.1993/94:Bo513 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbud mot användning av återluft.1993/94:Bo516 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar i byggreglerna för att uppnåkraven på bostadens funktion, säkerhet och kvalitet.1993/94:Bo518 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering av hurkommunerna i sitt översiktsplanarbete lyckats med planering avkust- och vattennyttjande.1993/94:Bo521 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av brandvarnare.1993/94:A454 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om underlättande av boendet på landsbygden.1993/94:Jo690 av m.fl. (s) vari yrkas8. att begär att regeringen till riksdagenredovisar resultatet av den första översiktsplaneomgången samtde åtgärder för bättre miljö som föranleds härav,9. att begär att regeringen redovisar förslag tilländringar av PBL resp. NRL med anledning av en skärptmiljöhänsyn.1993/94:Jo693 av m.fl. (s) vari yrkas11. att hos regeringen begär förslag om att bygglovblir obligatoriskt vid utbyte och installation av värmepannorsom har möjlighet att elda med fasta bränslen.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översiktsplaner,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småskalig vedeldning.1993/94:N411 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på alternativ uppvärmningsmöjlighet ibostäder.1993/94:N425 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energiminimering vid byggande och boende,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av kommunala energirådgivare. InledningPlan- och bygglagen (1987:10), PBL, naturresurslagen(1987:12), NRL och lagen (1987:11) om exploateringssamverkanträdde i kraft . Lagstiftningen innebar en samladoch genomgripande förändring inom plan- och byggområdet och ifråga om hushållning med naturresurser. En fortlöpandeuppföljning och utvärdering av lagreformen inleddes kort efterikraftträdandet. Vissa lagjusteringar har genomförts bl.a. isyfte att förenkla plan- och byggprocessen.En mera genomgripande översyn av inleddeshösten genom att regeringen tillsatte en särskild utredare.Vägledande för översynsarbetet skall enligt direktiven (dir.1992:104) vara att lagstiftningen bör skapa förutsättningar förteknisk utveckling, ökad miljöhänsyn och en effektiv konkurrens.Det förutsattes därför att utredningens förslag skulletillgodose kraven på större miljöhänsyn, stärktmedborgarinflytande, avreglering och förenklad lagstiftning.I ett första delbetänkande (SOU 1993:94) Anpassad kontroll avbyggandet behandlades frågor om bygglov och byggnadstekniskkontroll inkl. samordningen med den till följd av EES-avtaletinförda byggproduktlagen. Betänkandet låg till grund för denproposition med förslag till ändringar i (prop. 1993/94:178) som antog (bet.1993/94:BoU18). beslut avsåg bl.a. ett nytt systemför bygglovsprövningen samt tillsyns- och kontrollförfarandet isamband med byggande. Det innebar dessutom att bestämmelserna omtekniska egenskapskrav på byggnader fördes över från PBL till enny lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Enligtbeslutet skulle de nya bestämmelserna träda i kraft den 1januari 1995. Genom en avlämnad proposition (prop.1994/95:106) har den nytillträdda regeringen föreslagitriksdagen att tidpunkten för ikraftträdandet skall flyttas framtill den 1 juli 1995.I sitt andra delbetänkande (SOU 1994:36) Miljö och fysiskplanering har utredningen lämnat förslag som rör ökadmiljöhänsyn i fysisk planering och byggande, reglering idetaljplaner och detaljplaneprocessen, medborgarinflytandet ifysisk planering samt tillgängligheten i den fysiska miljön förpersoner med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.Betänkandet är efter remissbehandling föremål för beredning iregeringskansliet.Utredningens tredje betänkande (SOU 1994:134) Överprövning avbeslut i plan- och byggärenden har överlämnats tillregeringen. I betänkandet lämnas förslag som avserinstansordningen för överklagande, vissa med överklagandetsammanhängande frågor samt den statliga kontrollen inom plan-och byggområdet. Dessutom lämnas vissa förslag som rörplanavgift och bygglovsavgift.I enlighet med de tilläggsdirektiv som regeringen utfärdade ijuni 1994 fortsätter Plan- och byggutredningen sitt arbete meden översyn av lagstiftningen om plangenomförande. Detta arbete,och därmed också utredningsarbetet i sin helhet, beräknas varaavslutat hösten 1995.Miljöhänsyn i planeringen m.m.Genom PBL har slagits fast att kommunen har ansvaret förplanläggningen av användningen av mark och vatten. Statensansvar för den fysiska planeringen begränsas huvudsakligen tillbevakning av riksintressen, mellankommunala intressen samtfrågor om hälsa och säkerhet. Andra väsentliga nyheter i PBL varatt samhällsplaneringen avsågs att föras närmare medborgarna ochatt deras inflytande över planeringsprocessen skulle förbättras.Frågor som i olika avseenden anknyter till miljöns roll iplaneringen tas upp i fem motionsyrkanden.Inte minst de ökade miljökraven och miljöhänsynen fordrarenligt motion 1993/94:Bo512 (v) att kommunernas makt övermarkanvändningen måste öka. Enligt förslaget bör regeringendärför komma med förslag om hur den kommunala planprocessenskall stärkas.Boverkets analyser av kommunernas planarbete visar enligtmotion 1993/94:Bo518 (kds) yrkande 2 att planeringen avvattennyttjandet i många fall inte är fullständig. Framför alltanges detta gälla med avseende på att en kommuns påverkan påkustzonen också sträcker sig ut i vattenområdet. Med hänvisninghärtill föreslås att en utvärdering skall göras av kommunernaskustplanering och övrig vattenplanering -- detta för att få enbild av om åtgärder erfordras för att förstärka den kommunalaplaneringen på detta område.Det förefaller enligt motion 1993/94:Jo690 (s) som ommiljöaspekterna är dåligt behandlade i de flesta kommunalaöversiktsplanerna. Enligt motionärerna är dettaotillfredsställande. I motionens yrkande 8 hemställs därför attregeringen till skall redovisa resultatet av denförsta omgången översiktsplaner och de åtgärder för en bättremiljö som föranleds av redovisningen. Dessutom förordas iyrkande 9 att regeringen skall lägga fram de förslag tilländringar i PBL resp. NRL som erfordras för att en skärptmiljöhänsyn i planarbetet skall kunna genomföras.Även i den socialdemokratiska partimotionen 1993/94:Jo694 (s)yrkande 18 förs fram förslag om att miljökraven i PBL och NRLskall skärpas.Gemensamt för de nu behandlade motionerna är att de lyfterfram plansystemets betydelse som instrument för miljöarbetet ikommunerna. De ger också uttryck för uppfattningen att det skallställas krav på ökad miljöhänsyn i planeringen. Utskottetdelar denna uppfattning. Förutsättningarna för att skapa enlångsiktigt hållbar livsmiljö bestäms i hög grad av hur denbyggda miljön utvecklas och bevaras. Detta har också kommit tilluttryck i den ändring som (bet. 1992/93:JoU14, yttr.1992/93:BoU7y) gjordes i plan- och bygglagens inledandebestämmelse (1 kap. 1 §). Genom ändringen har det lagts fast attplanläggning skall främja en god och långsiktigt godtagbarlivsmiljö.Förutom den ovan redovisade ändringen i PBL har ytterligareåtgärder aktualiserats för att säkra att miljöaspekterna ochkraven på resurshushållning beaktas i den kommunala planeringen.I direktiven för Plan- och byggutredningen pekas sålunda på attdet inom den fysiska planeringen och stadsbyggandet nu ställsnya och ökade krav på miljöhänsyn, på aktsamhet med kulturvärdenoch på resurshushållning. Utredningen har mot bakgrund härav idelbetänkandet (SOU 1994:36) Miljö och fysisk planering lämnatförslag som bl.a. rör ökad miljöhänsyn i fysisk planering ochbyggande, reglering i detaljplanen och detaljplaneprocessen samtmedborgarinflytande i fysisk planering. Avsikten är att genom enförstärkning av översiktsplaneringen få till stånd en ökadmiljöhänsyn i den förebyggande fysiska planeringen. Det innebäratt tydligare och utvidgade krav föreslås när det gällerredovisningen i översiktsplanen av de allmänna intressena ochövriga miljöförhållanden av betydelse samt konsekvenserna avstörre förändringar i mark- och vattenanvändningen.Utredningsförslaget är efter remissbehandling under beredning iregeringskansliet.Vad gäller frågan om kustplanering och övrig vattenplaneringvill utskottet även hänvisa till de överväganden som redovisas ibetänkandet 1994/95:BoU4 om vattenrätt.Som framgår av framställningen ovan är frågan om ökadmiljöhänsyn i planering och byggande föremål för överväganden iregeringens kansli. Enligt utskottets mening bör resultatet avdessa överväganden avvaktas. Förslagen i den socialdemokratiskapartimotionen 1993/94:Jo694 yrkande 18 samt i motionerna1993/94:Bo512 (v), 1993/94:Bo518 (kds) yrkande 2 och1993/94:Jo690 (s) yrkandena 8 och 9 bör därför inte nu föranledanågon åtgärd. Motionerna avstyrks.Enligt motion 1993/94:Bo508 (s) är de möjligheter som i att genom planläggning skydda allemansrättsligttillgänglig mark m.m. inte tillräckliga. Framför allt angesdetta gälla i situationer där det finns anspråk på mark förfriluftsliv m.m. som inte i första hand kommer från den egnakommunen utan från angränsande kommuner. Det finns enligtmotionärernas mening därför anledning att överväga möjlighetenatt i planeringsprocessen vidga kretsen av dem som fåraktualisera skydd för pågående markanvändning liksom av dem somskall svara för uppkomna kostnader för intrång m.m.Den kommunala planeringen är naturligtvis i första handinriktad på frågor och förhållanden som avser den egna kommunen.Det innebär dock inte att en kommun i sin planläggning ensidigtbör beakta förhållanden inom den egna kommungränsen. Bl.a.följer av bestämmelserna i (4 kap. 1 §) att det avkommunernas översiktsplaner skall framgå hur kommunen avser atttillgodose riksintressen enligt naturresurslagen. att mark- och vattenområden som är av riksintresse förfriluftslivet skall redovisas i planarbetet. I dessa fall är detalltså överväganden på nationell nivå som konstituerar kommunensskyldighet att beakta detta intresse i sin planering. Genombestämmelserna i 2 kap. 1 § har kommunen dessutom skyldighet attta hänsyn till förhållanden i angränsande kommuner. Det betyderatt olika lokala och regionala förhållanden, t.ex. tillgången påmark för friluftslivets behov, också måste vägas in iplaneringen. I de fall två eller flera kommuner finner att enytterligare samordning av planeringsinsatserna är nödvändigfinns dessutom möjlighet att upprätta en för dem gemensamregionplan. I regionplanen kan bl.a. anges grunddragen föranvändningen av vatten- och markområden som är av betydelse förregionen.Som framgår av framställningen ovan har kommunerna redan i dagskyldighet att i sitt planarbete beakta förhållanden utanför denegna kommungränsen. Det tillkommer dessutom attpröva kommunala planbeslut där det kan befaras att beslutetinnebär att riksintressen enligt NRL inte tillgodoses eller attfrågor om markanvändningen m.m. som angår flera kommuner intehar samordnats på ett lämpligt sätt. Utskottet är mot bakgrundhärav inte nu berett att förorda ytterligare åtgärder för attvidga det kommunala planeringsunderlaget m.m. i enlighet medförslaget i motion 1993/94:Bo508 (s). Motionen avstyrks.Vissa frågor om bygglov m.m.Reglerna om bygglov finns i 8 kap. PBL. Enligt 1 § krävsbygglov bl.a. för att uppföra en byggnad. Byggnader som fåruppföras utan bygglov är ekonomibyggnader för jordbruk,skogsbruk eller därmed jämförlig näring inom område som inteomfattas av detaljplan. Vissa särskilda bestämmelser finns fören- eller tvåbostadshus och för vissa byggnader avsedda förtotalförsvaret. Kommunen kan vidare i detaljplan ellerområdesbestämmelser besluta om undantag från kravet på bygglov.Riksdagens ovan redovisade beslut om ändringar iplan- och bygglagen innefattar bl.a. ett nytt system förbygglovsprövningen som innebär att prövningen inskränks till attavse endast lokaliseringen samt den närmare placeringen ochutformningen av byggnaden m.m. Det innebär vidare att ettsärskilt system införs för kontrollen av de tekniskaegenskapskraven på byggnader. Genom beslutet ges dessutomkommunerna möjlighet att under vissa förutsättningar genombestämmelser i detaljplan helt befria från kravet på bygglov.Den maximala storleken på en s.k. friggebod är enligtmotion 1993/94:Bo507 (m) otillräcklig för många lämpligaanvändningar. Det anges bl.a. gälla förvaring av båtar,trädgårdsmöbler, trädgårdsredskap m.m. Med hänvisning härtillföreslås att den tillåtna storleken skall ökas till 19,99kvadratmeter.I fråga om en- och tvåbostadshus finns det en generellrätt att uppföra högst två komplementbyggnader -- s.k.friggebodar -- om den sammanlagda byggnadsarean inte är störreän . Utskottet är inte nu berett förorda enökning av denna yta. Även om en ökning i enlighet medmotionsförslaget naturligtvis skulle innebära attanvändningsområdet vidgas måste detta vägas mot den påverkan påomgivningen m.m. som en större byggnad kan få. Den i daggällande maximala storleken för bygglovsbefriadekomplementbyggnader får enligt utskottets mening anses välanpassad. vill utskottet erinra om de möjligheter somfinns att i detaljplan eller områdesbestämmelsen undanta ävenstörre komplementbyggnader från kravet på bygglov. Utanförsamlad bebyggelse finns dessutom möjlighet att utan bygglovuppföra komplementbyggnader större än 10 kvadratmeter.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motion1993/94:Bo507 (m).Det är enligt motion 1993/94:A454 (m) yrkande 1 angeläget attunderlätta boende på landet. Regler och bestämmelser bör därförutformas så att de inte hindrar ett sådant boende. Enligtförslaget skall den lagstadgade huvudregeln vara rätten attbygga på landet. Endast starka skäl skall få hindra bebyggelse.Utskottet delar vad som i motion 1993/94:A454 (m) anförts omatt regler och bestämmelser bör utformas så att de inte hindrarett boende på landet. Olika åtgärder har också vidtagits för attunderlätta ett sådant boende bl.a. avseende fastighetsbildningenoch plan- och bygglagstiftningen. Utskottet vill här bara pekapå de möjligheter som ger att utan bygglovgöra om- och tillbyggnader utanför samlad bebyggelse. Det finnssålunda en betydande frihet för den som bor utanförtätorterna att utforma sin bostad och sitt boende. Utskottet ärmot bakgrund härav inte berett att göra de långtgåendeförändringar i bygglagstiftningen som förordas i den nu aktuellamotionen. Även vid byggande på landsbygden finns det i vissasituationer ett behov av att kunna väga den enskildes intresseav att genomföra en byggnadsåtgärd mot de allmänna intressen somkan göra sig gällande. Denna avvägning bör liksom skegenom planläggning eller vid bygglovsprövningen. Motion1993/94:A454 (m) yrkande 1 avstyrks sålunda.Som en del i ett åtgärdsprogram för miljön i Västsverigeföreslås i motion 1993/94:Jo693 (s) yrkande 11 att bygglov skallvara obligatoriskt vid utbyte eller installation av värmepannorsom kan eldas med fasta bränslen.Miljöutsläppen till följd av uppvärmning har enligt densocialdemokratiska partimotionen 1993/94:Jo694 sänkts kraftigt itakt med utbyggnaden av fjärrvärme och höjda miljökrav på störreenergianläggningar. Enligt motionärernas mening är det nu ävendags att ställa miljökrav på mindre energianläggningar somvedeldade villapannor och braskaminer -- en uppgift som kräverkommunernas aktiva medverkan. Med hänvisning härtill föreslås imotionens yrkande 27 att byggnadstillstånd skall krävas förinstallation av braskaminer och vedpannor -- detta för att gekommunerna möjlighet att ställa relevanta miljökrav påvedeldning. Dessutom föreslås att en informationskampanj omvedeldningens hälsorisker m.m. skall genomföras.Användningen av förnyelsebara energikällor utgör en del isträvanden mot ett samhälle med en förbättrad resurshushållningoch ett ökat kretsloppstänkande. Användningen av ved föruppvärmning kan i många fall ingå som en del i dessa strävanden.I de fall ved används för uppvärmning måste det ske i sådanaformer och med användande av sådan teknik att utsläppenbegränsas till ett minimum. finns också tillgång tillteknik som gör detta möjligt. Det får enligt utskottets meningockså förutsättas att denna teknik används när det är aktuelltatt installera bl.a. vedeldade värmeanläggningar. Ett sättatt garantera att så blir fallet skulle naturligtvis kunna varaatt utöka bygglovsplikten för denna typ av anläggningar.Utskottet är dock inte berett att nu förorda en sådan ändring.Det får enligt utskottets mening förutsättas att dessa frågorbeaktas i de fortsatta överväganden avseende plan- och bygglagensom bl.a. föranleds av förslagen från Plan- och byggutredningen.Motionerna 1993/94:Jo693 (s) yrkande 11 och 1993/94:Jo694 (s)yrkande 27 bör därför inte nu föranleda någon åtgärd.Motionerna avstyrks.Egenskapskrav på byggnaderByggreglernas allmänna utformning m.m.De grundläggande kraven på byggnader kommer till uttrycki 3 kap. PBL. Med stöd av PBL (16 kap. 1 §) har regeringenutfärdat plan- och byggförordningen (1987:343) -- PBF -- enligtvilken bemyndigas att meddela föreskrifter till vissadelar av PBL. De första tillämpningsföreskrifterna till PBL --nybyggnadsreglerna -- beslutades av och dekunde sedan tillämpas fr.o.m. . Fullt utträdde de dock i kraft först . Dessförinnanhade äldre bestämmelser övergångsvis kunnat tillämpas.Nybyggnadsreglerna gäller uppförande av nya byggnader som kräverbygglov. I fråga om byggnader som får uppföras utan bygglovskall reglerna tillämpas i skälig utsträckning.En första översyn av nybyggnadsreglerna genomfördes redanunder . Denna följdes av ytterligare enmindre översyn. I anslutning till båda dessa översyner har tvåmindre kompletteringar till nybyggnadsreglerna givits ut.Under första kvartalet 1992 påbörjades sedan en total översynav byggreglerna. Målet för översynsarbetet var bl.a.EG-harmonisering,allmän förenkling och funktionsnormering samtsakliga ändringar av vissa avsnitt.Som ett första resultat av översynsarbetet utfärdade Boverketvåren 1993 nya förenklade regler beträffande byggnadersutformning, främst avseende bostäder. Dessa regler har sedermerainarbetats i byggregler (BBR) som trädde i kraft den 1januari 1994 med konstruktionsregler (BKR).De nya reglerna, som baseras på de ovan angivna principerna,ersätter de tidigare nybyggnadsreglerna. Dessa kan dockövergångsvis tillämpas också under 1995.Frågan om byggreglernas principiella utformning tas upp i tremotioner.Med den utformning som byggreglerna har finns det enligtmotion 1993/94:Bo516 (s) en uppenbar risk för att framtidabostäder får en klart sämre utformning och standard än vad somhittills varit ambitionen. De genomförda förändringarnainnebär enligt motionärernas mening att man konsekvent harhävdat byggproducenternas och fastighetsägarnas intressen på deboendes bekostnad. Utgångspunkten för erforderliga förändringaroch förenklingar måste i stället vara kravet på god funktion,dvs. krav som är till stöd för de boende. Med hänvisning härtillförordas att byggreglerna skall ändras så att kraven påbostadens funktion, säkerhet och kvalitet uppnås.Den förda bostadspolitiken har enligt motion1993/94:Bo503 (s) syftat till att alla skall ha möjlighet att bomed en tillräcklig utrymmesstandard i väl fungerande bostäder ien god miljö. Det är enligt motionärernas mening därför viktigtatt ställa krav på bostädernas kvalitet -- krav som är särskiltviktiga för att garantera hushåll med knappa resurser ett braboende. Enligt motionärerna är risken uppenbar att deförenklingar som genomförts i byggreglerna leder till attsämre utrustade bostäder byggs . Det är enligtmotionärernas mening därför viktigt att de nya, avregleradeföreskrifterna följs upp och att det görs en avstämning av hurmarknaden lyckats klara utformningen av våra nytillkomnabostäder.I en fritt fungerande marknad skall enligt motion1993/94:Bo250 (nyd) kunden naturligtvis bestämma både var ochhur han vill bo. Enligt motionärerna bör regelsystemet förbostadens utformning därför anpassas så att de boende i störreutsträckning själva kan påverka sitt boende -- yrkande 7.Däremot anges det tilltagande byggfusket motivera en skärpningav reglerna för att bättre förebygga byggfusk -- yrkande 8.Det är naturligtvis av största vikt att byggreglerna gesen så enkel utformning som möjligt. får de givetvisinte utformas så att de grundläggande kraven på våra bostädersom de kommer till uttryck i den bakomliggande lagstiftningenåsidosätts. Oavsett byggreglernas utformning måste det med andraord vara möjligt att fullt ut hävda kraven på bl.a. utformning,utrustning och tillgänglighet. Inte minst är det sett i ettlängre perspektiv viktigt att byggreglerna leder till attkvaliteten i våra bostäder utvecklas och bibehålls på en högnivå. Däremot bör reglerna ge stort utrymme för planerare ocharkitekter att utveckla fantasi och kreativitet i arbetet medframtidens bostäder.Sedan plan- och bygglagens tillkomst har de till lagenkopplade byggreglerna genomgått betydande förenklingar i denbemärkelsen att de tidigare detaljkraven har ersatts avfunktionskrav. Dagens byggregler ställer sålunda krav på hur enbyggnad skall fungera, men inte hur detta skall åstadkommas.