bet · GH01LU31 · 1994-05-24 00:00:00 — I avsaknad av en bestämmelse om möjlighettill ansvarsbefrielse i dessa fall kan annars det inträffa atttransportören inte anser sig kunna tillmötesgå avsändarensönskemål utan inskränker sig till att utfärda ettkonossement för enbart transporten fram till omlastningshamnen.Därför kan vid genomgångstransport friskrivning godtas, mendetta skall kräva dels att genomgångstransporten är uttryckligenavtalad och att undertransportören namngetts i transportavtalet,dels att transportkunden inte försätts i en försämradprocessuell ställning vid inträffad godsskada.Enligt utskottets mening är det naturligt att en transportörsom åtar sig en transport och uppbär frakt för denna också skallvara ansvarig gentemot transportkunden även om transportören isin tur anlitar en undertransportör och att friskrivning fråndenna huvudregel bara bör få göras undantagsvis. Utskottetansluter sig därför till propositionensförslag i denna del.Befraktning av fartygGrundtanken bakom propositionens förslag till nya regler ombefraktning av fartyg är att reglerna skall moderniseras ochkompletteras med regler för nya befraktningsformer somkonsekutiva resor och kvantumkontrakt. Den föreslagnalagstiftningen har som förebild certepartipraxis ochstandardformulär. De föreslagna befraktningsreglerna innebär iprincip avtalsfrihet mellan parterna.Som har redovisats inledningsvis fick de flesta bestämmelsernaom befraktning av fartyg sina nuvarande lydelser under senaredelen av , och betydande förändringar har ägt rum isjöfartsförhållandena . Förändringarna har varitsärskilt påfallande i avtalspraxis rörande gängsebefraktningsformer, men även nya mönster har vuxit fram.Avtalsformer som konsekutiva resor och kvantumkontrakt hartillkommit och andra former, exempelvis de s.k.projekttransporterna, tenderar att utvecklas alltmer. Det tordedärför finnas ett behov av nya regler på befraktningsområdet.Som skäl för en modernisering och komplettering avlagstiftningen anges i propositionen de dispositivarättsreglernas ökade betydelse i samhället i takt med attavtalsfriheten som princip blivit alltmer kringskuren ochövervakad. Man syftar härvid bl.a. på senare års regleringar iavtalslagen och i de s.k. avtalsvillkorslagarna med möjlighettill prövning av oskäliga avtalsvillkor där dispositivarättsregler på olika områden får bilda utgångspunkt somrättspolitiskt godtagbara normallösningar. Den ökade betydelsenav dispositiva rättsregler som bakgrundsrätt på nyutveckladeområden framhålls också. På exempelvis tidsbefraktningsområdetkan genomtänkta och rekommenderade normallösningar, somtillsammans bildar ett balanserat helhetsmönster, visa sigvärdefulla för inrikes och internordisk sjöfart där man oftabrukar kontrakt av betydligt enklare beskaffenhet än ioceanfart. Vidare kan existensen av ett nordiskt mönster antasfå betydelse som tolkningsdatum. Här kan analogier från de dispositiva regelverkengöras med de gränser och justeringar som olikheterna motiverar.Genom en utbyggd bakgrundsrätt ger man också avtalsparterna enökad möjlighet att vid tvist få denna avgjord i något nordisktland. De flesta certepartierna anger eller New Yorksom orten för ett skiljeförfarande, något som med tiden kommitatt bli alltmera kostsamt och tidsödande för parterna.I likhet med regeringen anser utskottet det värdefullt med enmodern och utbyggd bakgrundsrätt på befraktningsområdet som kange anvisningar om hur problem som kommer upp i samband medbefraktningsavtal i allmänhet kan lösas. Nya regler som anknytertill moderna förhållanden bör, enligt utskottets mening, kunnaminska behovet av särskilda avtalsvillkor mellan parterna iframför allt nordisk sjöfart, vilket i sin tur kan vara ägnatatt underlätta handeln mellan berörda länder. Utskottet anslutersig därför till propositionens förslag att reglerna ombefraktning av fartyg moderniseras och kompletteras med reglerför nya befraktningsformer som konsekutiva resor ochkvantumkontrakt.Begränsningsbeloppen vid passagerarbefordranBestämmelser om befordran av passagerare och resgods finns i 6 kap. sjölag och föreslås bli överförda till15 kap. i den nya sjölagen. De är inte konventionsbundna menöverensstämmer i mycket stora delar med Aténkonventionom befordran av passagerare och resgods till sjöss. Ettväsentligt undantag gäller dock de belopp som begränsarbortfraktarens ersättningsansvar. Dessa belopp är i sjölagenhögre än de belopp som konventionen föreskriver.År 1990 antogs ett tilläggsprotokoll till Aténkonventionen somändrar konventionen. Genom protokollet höjdesbegränsningsbeloppen till en nivå som överstiger de belopp somgäller enligt nuvarande regler i sjölagen. Som en följd avprotokollet inledde de nordiska länderna ett samarbete för attutröna möjligheterna av ett tillträde till Aténkonventionen idess ändrade form. Tilläggsprotokollet har ännu inte trätt ikraft.Frågan om de nordiska länderna skall tillträdaAténkonventionen i dess ändrade form har efter olyckan i april1990 med passagerarfartyget , då 158 personeromkom, fått särskild aktualitet och diskuterats vid skilda möteninom ramen för det nordiska sjörättsliga samarbetet. Vid dessadiskussioner har man -- i avvaktan på de utredningar ochöverväganden som kan behövas inför ett tillträde tilltilläggsprotokollet till Aténkonventionen -- övervägtmöjligheten att som ett första steg höja begränsningsbeloppen ide nordiska sjölagarna så att de kommer i nivå med dem somföreskrivs i tilläggsprotokollet.Enighet har numera uppnåtts mellan de nordiska länderna omhöjningar som innebär att begränsningsbeloppet vid personskadahöjs från 100 000 särskilda dragningsrätter (SDR) till 175 000SDR för varje passagerare (en SDR motsvarar ). Detbetyder att en bortfraktare (den redare som utför transporten)inte, i förekommande fall, får begränsa sitt ersättningsansvarför en passagerarskada så att det understiger 175 000 SDR,vilket motsvarar ungefär 1 925 000 kr.Begränsningsbeloppet vid försening av passagerare föreslås blihöjt från 2 000 SDR till 4 150 SDR för varje passagerare. Vidareföreslås att begränsningsbeloppen höjs vid skada på ellerförlust eller försening av resgods.Förslaget om höjning av begränsningsbeloppen vidpassagerarbefordran innebär möjligheter till högre ersättningför passagerare som skadas vid passagerarbefordran eller som isamband med sådan befordran får sitt resgods skadat. Utskottetser med tillfredsställelse på de förstärkta möjligheterna tillersättning åt skadelidande som förslaget innebär och anslutersig därför till förslaget.SjöfylleriUtskottet behandlar i detta sammanhang också motion L902 avElver (), vari yrkas att bör ge regeringentill känna att den återkommer till med ettförslag till promillegräns vid sjöfylleri samt att regeringeninför kommande båtsäsong uppdrar till berörd myndighetatt bedriva en informationskampanj om sjöfylleri och desskonsekvenser.De nuvarande bestämmelserna om onykterhet till sjöss fick sinutformning genom en vidtagen ändring i sjölagen.Lagändringen, som trädde i kraft , innebär bl.a.att sjölagens onykterhetsbrott delas in i två svårighetsgrader,sjöfylleri och grovt sjöfylleri. Ett av syftena med detta varatt det skulle komma till klarare uttryck att vissa gärningarborde bedömas strängare. I förarbetena (prop. 1990/91:128 s. 1990/91:LU35 s. 9 f.) uttalades också att påföljdernaför olika trafikonykterhetsbrott bör bestämmas efter sammaprinciper. I förslaget till ny sjölag föreslås dessabestämmelser -- utan sakliga förändringar -- bli införda i 20kap. 4 och 5 §§.Väg- och sjöfyllerikommittén föreslog i sitt betänkande Grovtrattfylleri (SOU 1992:131) att promillegränser borde införasockså för sjötrafiken. Förslaget innebar i princip att det isjölagens bestämmelse om grovt sjöfylleri skulle införas ettgränsvärde, uppgående till alkohol i blodet ellermotsvarande värde i utandningsluften, för bestämmande av vad somskall bedömas som grovt sjöfylleri. Kommittén ansåg däremot inteatt något nedre gränsvärde, dvs. ett gränsvärde föralkoholkoncentrationen i bestämmelsen om enkelt sjöfylleri,borde införas.Regeringen tog i proposition 1993/94:44 Grovt rattfylleri m.m.ställning till kommitténs förslag. Mot bakgrund bl.a. av atteffekterna av lagändringar inte var klarlagda avstodregeringen från att föreslå några promilleregler försjötrafikens del. I stället uttalades i propositionen attBrottsförebyggande rådet borde få i uppdrag att utvärdera 1991års ändringar på sjöfyllerilagstiftningens område.Vid ärendets behandling i anförde lagutskottet (se1993/94:LU1y) i ett yttrande till justitieutskottet bl.a. atteffekterna av tämligen omfattande lagändringar försjöfylleri borde klarläggas innan man överväger att ytterligareskärpa lagstiftningen på området i form av t.ex. enpromillereglering.Justitieutskottet (bet. 1993/94:JuU11 s. 26) anförde i sittbetänkande över regeringens proposition bl.a. att utskottetdelade regeringens bedömning att promillegränser för sjöfylleriinte nu borde införas samt att utskottet inte hade något atterinra mot att fick i uppdrag att göraen utvärdering av ändringar avsjöfyllerilagstiftningen.Regeringen har därefter beslutat uppdraåt att utvärdera effekterna av 1991 årsändringar i bestämmelserna i sjölagen om onykterhet till sjöss.Uppdraget skall, enligt regeringens beslut, vara slutfört senastden 1 februari 1995.I likhet med vad lagutskottet har uttalat -- medinstämmande av justitieutskottet -- anser utskottet att någonpromillereglering inte bör införas års regler omsjöfylleri har utvärderats. En sådan utvärdering har inlettsoch utskottet kan konstatera att utvärderingen skall varaavslutad senast den 1 februari 1995.När det gäller en informationskampanj om sjöfylleri villutskottet hänvisa till att -- sedanSjösäkerhetsrådet integrerats i verket -- är den myndighet somskall främja sjösäkerheten också för fritidsbåttrafiken genominformation och rådgivande verksamhet. Informationsinsatser görsockså inom ramen för denna verksamhet för att motverkasjöfylleri.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion L902.ÖvrigtUtöver det anförda föranleder propositionen inte någrauttalanden från utskottets sida. En viss lagteknisk justeringbör dock ske i det framlagda förslaget till ny sjölag. Sålundabör den i proposition 1993/94:190 föreslagna ändringen isjölagen arbetas in i förslaget till ny sjölag. beträffande ny sjölagatt antar i proposition 1993/94:195 framlagt förslagtill sjölag med den ändringen att 2 kap. 19 § erhåller den iproposition 1993/94:190 föreslagna lydelsen,2. beträffande övriga lagförslagatt med bifall till proposition 1993/94:195antar regeringens förslag tilllag om ändring i utsökningsbalken (1981:774),lag om ändring i lagen (1914:45) om kommission,lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal,lag om ändring i lagen (1936:83) angående vissa utfästelser omgåva,lag om ändring i lagen (1940:176) med vissa bestämmelser omfraktfart med svenska fartyg,lag om ändring i luftfartslagen (1957:297),lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande avalkoholhaltiga drycker m.m.,lag om ändring i sjöarbetstidslagen (1970:105),lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979),lag om ändring i sjömanslagen (1973:282),lag om ändring i lagen (1973:1198) om ansvarighet föroljeskada till sjöss,lag om ändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar föryrkesmässig sjöfart m.m.,lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder motvattenförorening från fartyg,lag om ändring i lagen (1981:6) om konkurs som omfattaregendom i annat nordiskt land,lag om ändring i mönstringslagen (1983:929),lag om ändring i lagen (1983:1015) med anledning av Sverigestillträde till konventionen om en uppförandekodför linjekonferenser,lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter,lag om ändring i lagen (1986:371) om flyttning av fartyg iallmän hamn,lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (1988:49) ochlag om ändring i lagen (1992:1672) om paketresor.3. beträffande sjöfylleriatt avslår motion 1993/94:L902.Stockholm den 24 maj 1994På lagutskottets vägnarHolger GustafssonI beslutet har deltagit: (), MargaretaGard (m), (), (), BengtKronblad (s), (), (), LarsAndersson (nyd), (), (), CarinLundberg (s), (), Per (), StinaEliasson (c) och ().I propositionen 1993/94:195 framlagda lagförslag I propositionen 1993/94:190 framlagtFörslag till lag om ändring i sjölagen (1994:000)Bilaga 2 Sammanfattning 1Propositionerna 2Motionen 3Utskottet 3Inledning 3Allmän bakgrund 3Sjölagens regler om godsbefordran 5Strukturförändringar på sjötransporternas område om sjötransport av gods(Hamburgreglerna) 8Propositionens huvudsakliga innehåll 11Allmänna överväganden 12Styckegodstransport 15Befraktning av fartyg 18Begränsningsbeloppen vid passagerarbefordran 19Sjöfylleri 20Övrigt 21Hemställan 21Bilaga 1 I propositionen 1993/94:195 framlagda lagförslag 23Bilaga 2 I propositionen 1993/94:190 framlagt lagförslag 151