bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värnpliktigas rätt att tillgodogöra sintjänstgöring i systemet för kontant arbetsmarknadsstöd (KAS),4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för skulduppräkning istudiemedelssystemet under värnpliktstjänstgöring.1993/94:Fö320 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om möjligheten tilldirektrekrytering ur värnpliktsreserven till Hemvärnet medefterföljande 1--3 månaders utbildning på hel- eller deltidsamordnad med delar av den värnpliktiga grundutbildningen och pådennas villkor.1993/94:Fö321 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det i en enligt proposition 1993/94:100bilaga 5 ombildad skall ingårepresentanter för de i riksdag representeradepolitiska partierna, representanter förarbetstagarorganisationer som organiserar militärt och civiltanställda inom försvaret samt representant för de värnpliktigasorganisation.1993/94:Fö322 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försvar.1993/94:Fö323 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att tilldelas 1--2 av de nyinköptahelikoptrarna, enligt försvarsbeslut , att användas förakuta luftburna sjuktransporter.1993/94:Fö324 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om huruvidagrundutbildningen för värnpliktiga kan göras mycket kort --kanske endast ca -- och övrig erforderlig utbildningför det militära försvarets behov kan ske som vidareutbildningdirekt efter grundutbildning och/eller somrepetitionsutbildning.1993/94:Fö325 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omamnesti för totalvägrare till dess att ett nytt påföljdssystemhar beslutats.1993/94:Fö326 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning av de värnpliktigas ekonomiska situation.1993/94:Fö327 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omprövning av Trafikflygarhögskolansverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att grundutbildning av piloter inte skallske i högskolornas regi,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av de privatapilotutbildningsföretagens verksamhet.1993/94:Fö328 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående telefonservice för anhöriga tillFN-soldater.1993/94:Fö329 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att höja utryckningsbidraget förvärnpliktiga och vapenfria till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrade regler för kontantarbetslöshetsstöd, studielån och garanti till studieplatser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ny utredning om de värnpliktigassociala och ekonomiska situation.1993/94:Fö331 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om i Malmö.1993/94:Fö332 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en försäljning av Muskövarvet.1993/94:Fö333 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av strukturellaförändringar inom försvaret.1993/94:Fö334 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utredning bör tillsättas för attgöra en grundläggande översyn av den svenska försvars- ochsäkerhetspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att planerna för en ny ubåtsgeneration,ubåt , bör avbrytas samt att inga nya beställningar avubåtar typ görs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör stoppamedlen för utveckling av och ammunitionen Bonus.1993/94:Fö335 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den s.k. utbildningsreserven tas bortoch att man i stället inför en obligatorisk grundläggandesoldatutbildning för alla vapenföra män,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nödvändiga lagändringar görs så attvärnpliktiga kan användas till gränsbevakningsförband och attsådana upprättas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en förstärkning av försvarsbudgetenbör ske.1993/94:Fö401 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en utredning avfrågan om en svensk organisation för skydd av kulturföremål vidkatastrofer.1993/94:Fö402 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att inom anslaget C 1. Överstyrelsen för civilberedskap: Civil ledning och samordning under femte huvudtiteln400 skall avsättas för finansiering av den del av kyrkanskostnader för den kyrkliga beredskapen som inte täcks undertrettonde huvudtiteln.1993/94:Fö403 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nyckelpersoner.1993/94:Fö404 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av uppgifter och ersättningarinom det civila försvaret från staten till kommunerna i Skåne.1993/94:Fö601 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kustbevakningen.1993/94:Fö602 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade resurser till Tullen ochKustbevakningen i sydöstra /94:Fö603 av m.fl. (s,c,fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om placering av ett modernt miljöskyddsfartyg inorra län.1993/94:Fö604 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvar för bistånd vidbrandbekämpning till sjöss.1993/94:Fö605 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en fast marin miljöstation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lokalisera en fast marin miljöstationtill --Lysekilsregionen.1993/94:Fö701 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vidare kompetensuppbyggnad inom risk- ochberedskapsområdena.1993/94:Fö702 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationsplanering hos länsstyrelseroch kommuner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att informationsproblemen studeras av Hot-och riskutredningen.1993/94:Fö703 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av ett Risk- ochberedskapscentrum, baserat på befintliga och kommanderesurser i och vid Lunds tekniska högskola.1993/94:Fö704 av m.fl. (m,fp,c,kds,nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av ett nationellt Riskcentrumi baserat på befintliga resurser i och vidLunds tekniska högskola.1993/94:Fö705 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att försäkringsskyddet för personal iutlandstjänst skall vara likvärdigt med försvarsmaktensriskgaranti till anställd i utlandsstyrkan.1993/94:Fö706 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inordnas i systemetmed kvalificerade insatsstyrkor i räddningstjänst till sjöss,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för förbättrad trafikinformationom fartyg i Östersjön.1993/94:Fö707 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i räddningstjänstlagen att enskild fastighetsägare iframtiden av skorstensfejarmästare kan ges rätt att utförasotning av egen villafastighet.1993/94:Fö708 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bl.a. utveckla former för ökadsamordning av såväl informationsinhämtning förSjöräddningstjänsten i som mellan de olika länderna iområdet.1993/94:Fö709 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att tillsynen påjärnvägsvagnar för farligt gods skärps och omfattas av sammahårda regler för alla vagnar.1993/94:Fö710 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av ett nationelltriskforskningsinstitut vid baserat påbefintliga och kommande resurser vid Lunds tekniskahögskola/och i Karlstad.1993/94:Fö801 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om införseltillstånd för farligalaserkikare.1993/94:Fö802 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utredning vad gäller det totala behovet av resurser förmätning av bakgrundsstrålning på Gotland.1993/94:Fö901 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att regeringen undersöker hur Motståndsdelegationenskontaktnät kan vidmakthållas och användas i verksamheten även omdenna överförs till annat organ.1993/94:A469 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett skånskt miljövärnsregemente,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av anslagen tillcivilförsvaret,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förläggning av militär utbildning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Kockum i Malmö.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvinnors roll i totalförsvaret.1993/94:Jo692 av m.fl. (nyd) vari yrkas16. att sänker av regeringen föreslaget anslag tillStatens strålskyddsinstitut för /95 med 1 400 000kr och således anvisar 78 643 000 kr.1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder i syfte att förhindra stölder urmilitära förråd.1993/94:T214 av och () variyrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om besked från försvaret om framtidamarkanvändning vid nedlagda försvarsanläggningar.1993/94:T222 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Marindistrikt (MDÖ).1993/94:T606 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökad samordning av informationsinhämtningoch sjöräddningstjänst i södra /94:U304 av m.fl. (s) vari yrkas3. att beslutar att inom försvarets huvudtitelavsätta till säkerhetsskapande insatser.1993/94:U411 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försvarsindustriellt samarbete.1993/94:U412 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Försvarsdepartementet läggs ned ochatt det nuvarande Försvarsdepartementets anslag förs över tillUtrikesdepartementet.1993/94:U416 av och (c,kds)vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om utbildningoch hållande av en insatsstyrka för FN-tjänstgöring.1993/94:U616 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom värnpliktsförsvarets rambör inrätta ett permanent FN-förband. Säkerhets- och försvarspolitikenUnder denna rubrik behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 6--11) har anfört om det säkerhetspolitiskaläget. Utskottet behandlar också motionerna Fö201 (spartimotion) yrkande 3, Fö202 (fp), Fö203 (v partimotion)yrkande 1, Fö313 (s), Fö322 (fp) vad avser ny inriktning förförsvarsmakten, Fö333 (s) och Fö334 (s) yrkande 1.Regeringen anför att de senaste årens utveckling har i storadrag bekräftat de långsiktiga bedömningar som gjordes inför 1992års totalförsvarsbeslut. Regeringen lämnar en redogörelse förett antal faktorer som har särskild betydelse för Sverigessäkerhetspolitiska situation. Härvid anförs bl.a. följande:Krigen i det tidigare och i södra hartrots omfattande internationella fredsfrämjande ansträngningaralltmer kastat en skugga över den europeiska säkerhetspolitiskautvecklingen. I krigens spår har följt allvarliga humanitäraproblem och omfattande flyktingströmmar till länderna iVästeuropa.NATO framstår som en central pelare idet europeiska och transatlantiska säkerhetssamarbetet.Omvandlingen av NATO fortsätter och innebär bl.a. att NATO:ssamarbete med de icke NATO-anslutna staterna i utvecklaspå sikt både inom det nordatlantiskasamarbetsrådets (NACC) ram och genom individuellt anpassadebilaterala band mellan NATO och enskilda stater, det s.k.Partnerskap för fred. Parallellt med denna process förändrasockså fortlöpande rollfördelningen mellan den amerikanska ochden europeiska delen av NATO. Den västeuropeiska unionen, VEU,utvecklas mot att bli ramen för en ökad europeisk samordninginom NATO.Som regionalt säkerhetsorgan under FN omfattar ESK -- deneuropeiska säkerhetskonferensen -- alla stater i och decentralasiatiska länderna från det tidigare Sovjetunionen.Förmågan till gemensamma fredsbevarande aktioner utvecklassuccessivt. Ett av ESK:s viktigaste instrument för att skapasäkerhet är den ömsesidiga insynen medlemsstaterna emellanbeträffande militära förhållanden. Mycket talar enligtregeringen för att ESK även fortsättningsvis kommer att ha storbetydelse för att utveckla öppenhet och militär transparensmellan medlemsstaterna.Vad som sker i är av avgörande betydelse för hela detinternationella samarbetet. Förutsättningarna för en stabildemokratisk utveckling i torde komma att förbli osäkraunder . En återgång till en hårdare centralstyrning ochintern politisk repression kan dess värre enligt regeringen intehelt uteslutas. I en sådan situation skulle det militärasystemet med all sannolikhet åter komma att spela en aktivareroll. Läget inom stora delar av den ryska krigsmakten präglas generellt av låg beredskap och t.o.m. av upplösning.Upplösningstendenserna förefaller dock ha mattats under senaretid. I den nya militärdoktrinen har de långsiktiga målen för denryska krigsmakten definierats. Den inriktning som givits pekarmot en framtida styrkestruktur med en väsentligt reduceradnumerär. Kärnan avses utgöras av strategiskt rörliga styrkor medhög kvalitet.Avtalet om minskning av de konventionella styrkorna i (CFE) har varit i kraft under . CFE-avtaletsursprungliga huvudsyfte var främst knutet till den militärasituationen i . Genom avtalets särskildabegränsningar av den tunga armématerielen inom den s.k.flankzonen är dock avtalet även av stor positiv betydelse förden militära situationen i norra . har undersenare tid, genom att åberopa behov i Kaukasusområdet, fört framstarka önskemål om att få till stånd en justering avCFE-avtalets flankbegränsningar. Mot bakgrund av det nuvarandemilitära läget i militärområde framstår det enligtregeringen från nordiska utgångspunkter som utomordentligtviktigt att avtalets begränsningar upprätthålls. Begränsningarnahar en grundläggande betydelse för framtiden för den fredstidamilitära stabiliteten i det nordiska och baltiska området.De senaste årens utveckling innebär att de militärastyrkeförhållandena i har förändrats i grunden. upplösning, det förenade ,och det militära tillbakadragandetfrån Öst- och kommer det samlade NATO att med allamått mätt vara konventionellt starkare än i . Deframtida styrkeförhållandena torde enligt regeringen komma attstyras av bl.a. den ekonomiska utvecklingen i och detförhållandet att väst genom en överlägsen ekonomisk ochindustriell bas kommer att -- förutsatt politisk vilja -- hagoda möjligheter att möta en rysk långsiktig upprustning.Vad gäller strategiska kärnvapen innebär det i början av år1993 ingångna, men ännu inte ratificerade, attUSA och fram kommer att avveckla ungefärtvå tredjedelar av sina nuvarande strategiska kärnvapen. Avtaletföreskriver också en fullständig avveckling av landbaseraderobotar med flera individuellt styrbara stridsspetsar (MIRV).För rysk del medför avtalet att kärnvapenubåtarnas andel av detsammanlagda antalet stridsspetsar kommer att öka från tillmer än . Av allt att döma kommer den ryska kärnvapenbärandeubåtsflottan i sin helhet att baseras på Kolahalvön.Utvecklingen befäster därmed enligt regeringen bedömningen attKolahalvön med angränsande havs- och landområden från ryskhorisont kommer att bibehålla, och relativt sett öka, sinstrategiska betydelse.Den internationella konventionen som förbjuder utveckling,innehav och användning av kemiska stridsmedel har nuundertecknats av ca 150 stater. Förhoppningen är attkonventionen skall träda 1995. Avtalet innehåller enlång genomförandeperiod under vilken nuvarande C-vapenarsenalerskall förstöras. Först skall alla sådana lager varaförstörda.Med hänvisning till vad som anförts anser regeringen att desäkerhetspolitiska målen, såsom de formulerades i 1992 årsförsvarsbeslut, bör ligga fast, liksom de mål och uppgifter förtotalförsvaret som fastställdes försvarsbeslut med dekompletterande preciseringar som beslutades av i maj1993 (prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. Regeringenlämnar inga förslag till riksdagen.Utskottet har tagit del av regeringens redogörelse förSveriges säkerhetspolitiska situation. Utskottet anser i likhetmed regeringen att de säkerhetspolitiska målen liksom de mål ochuppgifter för totalförsvaret som fastställdes i 1992 årsförsvarsbeslut med de preciseringar som beslutades av riksdageni bör ligga fast.I partimotion Fö201 (s) yrkande 3 hemställer motionärerna attriksdagen ger regeringen till känna att frågan om längreåtertagningstid för invasionsförsvaret blir föremål för studiermed sikte på beslut . Den nuvarandeförsvarsplaneringen räknar med en återtagningstid på ett årenligt beslut . Enligt motionärernasbedömning av den ryska utvecklingen förefaller det mer rimligtatt planeringen för återskapandet av ett trovärdigt svensktinvasionsförsvar bygger på en förvarningstid om fyra till femår. Motionärerna bedömer möjligheter att gardera siginför en långsiktig rysk upprustning som goda, inte minst omSverige blir medlem av den Europeiskaunionen.I partimotion Fö203 (v) yrkande 1 hemställer motionärerna attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts omsäkerhetspolitiken. Motionärerna hävdar bl.a. att nuvarande, ochmöjligen tillkommande, väpnade konflikter i påverkar oss,men att de inte utgör något hot mot som nation. Någonplanering för att åter bygga upp ett försvar som kan möta eninvasion behövs inte. Vårt militära försvar kan och bör bantas.Utskottet behandlade vid föregående (1992/93:FöU9) frågan om preciseringar vad gäller kraven påberedskap. Utskottet framhöll härvid att det är viktigt attregeringen följer upp beredskapen inom totalförsvaret föråtertagning och att den regelbundet redovisas för riksdagen.Regeringen har beslutat om fortsattaförberedelser inför nästa totalförsvarsbeslut. Frågan omåtertagning berörs av dessa studier. Utskottet räknar med attmotionärernas syfte enligt partimotion Fö201 (s) yrkande 3härigenom kan tillgodoses. Utskottet anser att motion Fö201 (s)yrkande 3 bör avslås av riksdagen.I partimotion Fö203 (v) redovisas en principiellt annorlundasyn på frågan om återtagning, som utskottet inte kan ställa sigbakom. Utskottet anser därför att motion Fö203 (v) yrkande 1 böravslås av riksdagen.I motion Fö322 (fp) om försvar uttalas att Sverigemåste kunna genomföra ett trovärdigt luft-, sjö- ochmarkförsvar av . Inför nästa försvarsbeslut är detenligt motionärerna ofrånkomligt att satsa på en ny inriktningav försvarsmakten. Härvid måste tre grundläggandeförutsättningar uppfyllas, nämligen flexibelt försvar, europeiskanpassning och ekonomisk hållbarhet. Det osäkrasäkerhetspolitiska läget aktualiserar den s.k.elasticitetsprincipen vilken innebär att försvarsförmågan skulleminska när hotet minskade men kunna öka i takt med ökat hot. Densvenska försvarsmakten måste organiseras så att man uppnår rättstruktur i ett europeiskt alliansperspektiv. Motionens förslagär avsedda att beredas av Försvarsberedningen.I motion Fö333 (s) om sjö- och luftförsvaret anförmotionärerna att starka skäl talar för en omdaning av detsvenska försvaret. Tyngdpunkten måste läggas i ett kvalificeratsjö- och luftförsvar. Markförsvaret bör reduceras kraftigt inumerär men ges ökad operativ och taktisk rörlighet. Med ensådan profil får svenskt försvar enligt motionärerna entrovärdig krigsavhållande förmåga som vi får fullhandlingsfrihet över hela lågkonfliktområdet. Vidare skapas godaförutsättningar att anpassa oss till och ta vårtansvar inom en bredare europeisk försvarsgemenskap. Sist meninte minst innebär den nya profilen enligt motionärerna attbetydande besparingar kan göras inom försvarssektorn utan ökadsäkerhetspolitisk risktagning.I motion Fö334 (s) om militärutgifterna och biståndspolitikenyrkande 1 hemställer motionärerna att regeringen bör tillsättaen utredning för att göra en grundläggande översyn av densvenska försvars- och säkerhetspolitiken. Det viktigaste måletför den europeiska säkerhetspolitiken bör vara att verka förpolitiskt, ekonomiskt och även militärt samarbete med Ryssland.Vill föra en politik som skall gynna fred och stabilitetmåste enligt motionärerna en omprioritering ske frånmilitärutgifter till en offensiv och modern säkerhetspolitik.Resurser måste satsas på att stödja demokratiska strukturer iRyssland, på att bygga upp en fungerande demokrati och ekonomi.I motion Fö202 (fp) hemställer motionären om en inventering avhur det svenska totalförsvarets resurser i större utsträckningskall kunna ställas till förfogande. Eninventering bör enligt motionären ske genom att olikakompetenser och resurser inom försvarsmakten, räddningstjänsten,, polisen och andra granskas mot tänkbara behov,främst i mindre utvecklade länder i samband med krig,naturkatastrofer eller hungersnöd.Utskottet utgår ifrån att frågor om totalförsvaretsframtida utformning, som tas upp i motionerna Fö322 (fp), Fö333(s) och Fö202 (fp), kommer att behandlas inom ramen förförberedelserna inför nästa totalförsvarsbeslut. Som tidigarehar nämnts har regeringen beslutat om fortsattaförberedelser inför nästa totalförsvarsbeslut. Kravet på att enutredning tillsätts för att göra en grundläggande översyn av densvenska försvars- och säkerhetspolitiken med den inriktning somföreslås i motion Fö334 (s) kan utskottet inte ställa sig bakom.Utskottet anser således att bör avslå motionerna Fö322(fp) i denna del, Fö333 (s), Fö334 (s) yrkande 1 och Fö202 (fp).Utskottet behandlar här också motion Fö313 (s). Motionärernahemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna att en oberoende civil börtillsättas. Uppgiften för en sådan kommission bör vara attutvärdera och analysera de undervattenskränkningar och denubåtsjaktverksamhet som har bedrivits sedan början av1980-talet. Kommissionen bör också genom internationellakontakter försöka skapa ökad klarhet kring den främmandeubåtsverksamheten på svenskt territorialvatten. Den rapport ensådan oberoende kommission lämnar får enligt motionärerna sedanvara vägledande för framtida åtgärder på detta område.Utskottet behandlade vid föregående (1992/93:FöU9) frågan om att tillsätta en oberoende . Mot bakgrund av den deklaration som utfärdadesefter mötet mellan statsminister och president i uttalade utskottet att det idetta läge inte bör förutsättas att en särskild kommission skallträda till. Enligt utskottets mening finns det mer att vinna påatt fortsätta diskussionerna mellan och påexpertnivå och övrigt arbete för att nå klarhet kringundervattenskränkningarna av svenskt territorium än att nutillsätta en särskild kommission.