bet · GH01KU37 · 1994-04-19 00:00:00 — Detär därför av synnerlig vikt att beslut om sändningsområdenas omfattning kanprövas av domstol. I motionen hänvisas till att Lagrådet vid granskningen avförslaget om lokalradiolagen uttalade att övervägande skäl talade för attförbudet att överklaga beslut om sändningsområdenas omfattning skulle utgå.Motionärerna anser vidare att de motiv som angavs i propositionen för att detinte skall gå att överklaga beslut om sändningsområdenas omfattning avsågförhållanden som var aktuella i uppbyggnadsskedet och därför saknar relevans . Motionärerna hänvisar också till artikel 6 i , varibl.a. föreskrivs att envar när det gäller att pröva hans civila rättigheter ochskyldigheter skall vara berättigad till en opartisk och offentlig rättegång.Gällande ordningEnligt lokalradiolagen skall varje sändningstillstånd ge tillståndshavarenrätt att bedriva sändningar som skall kunna tas emot med god hörbarhet inom ettangivet sändningsområde. Sändningsområdenas utsträckning skall bestämmas medbeaktande av vad som är tekniskt möjligt att nå från sändare med lämpligt läge,hur möjligheterna på andra håll att ta emot sändningar påverkas samt vad som ärnaturliga lokala intresseområden (5 §).I propositionen (1992/93:70) om privat lokalradio anfördes bl.a. att detekniska möjligheterna att anordna störningsfri mottagning har en avgörandebetydelse för vilken omfattning varje sändningsområde kan få. Eftersom detkrävs ett visst geografiskt avstånd mellan sändare som använder samma frekvensför att mottagningen inte skall störas kan det för att bedrivasändningsverksamhet på en viss ort vara nödvändigt att på olika sätt begränsaräckvidden hos sändare på andra orter. Vid bestämmande av ett sändningsområdebör vidare eftersträvas att dessa överensstämmer med naturliga lokalaintresseområden. Det kännetecknande för ett naturligt lokalt intresseområdeområde är, enligt propositionen, att det i ekonomiskt eller kulturellt avseendeuppfattas som en enhet av invånarna. Sändningsområdenas omfattning bestäms avtillståndsmyndigheten och anges när sändningstillståndet annonseras ut.Om det vid planeringen av sändningsområdena uppkommer konflikt mellanönskemål om mycket omfattande sändningsområden för enskilda tillståndshavareoch möjligheten att bereda flera tillståndshavare sändningsmöjligheter bör,enligt propositionen, det förstnämnda intresset vika.Sociala, regionala och ekonomiska förändringar kan medföra att ettsändningsområde kan behöva justeras. Hänsyn bör då också tas till behovet avstabilitet för dem som innehar sändningstillstånd. Med berördatillståndsinnehavares godkännande kan sändningsområdenas omfattning justerasunder löpande tillståndsperiod.Ett tillstånd gäller till utgången av den tillståndsperiod under vilken detmeddelats. En tillståndsperiod är . Om tillståndshavaren före entillståndsperiods slut begär det, skall tillståndet förlängas med ytterligareen tillståndsperiod (8 §). Vid en tillståndsperiods slut kantillståndsmyndigheten förändra indelningen av sändningsområdena. Om en berördtillståndshavare motsätter sig en viss förändring får den bara vidtas om detföranleds av tekniska förhållanden eller om indelningen annars framstår somolämplig (9 §). Innan myndigheten beslutar om ändrad indelning bör den samrådamed berörda tillståndshavare.Ett beslut om sändningsområdenas omfattning får enligt 39 § inte överklagas.Detta sammanhänger med att en förändring av ett sändningsområde kan påverkabefintliga eller planerade områden så att tillståndsmyndighetens planering heltskulle kunna omintetgöras.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om överklagande av beslut om sändningsområdenas omfattning behandladesutförligt av utskottet i betänkandet 1992/93:KU15 Privatlokalradio m.m. (s. 36--37), till vilket här hänvisas. Regeringens förslaginnebar att ett förbud mot överklagande måste accepteras eftersom alternativettill reglerna om förlängning av tillstånden, nämligen att inte tillåtaförlängning alls, måste anses vara en för tillståndshavarna väsentligt sämrelösning. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte en motion medliknande innehåll som den nu aktuella.Utskottets bedömningUtskottet som inte finner skäl att ändra sin ovan redovisade uppfattningavstyrker motionen.Parlamentarisk översyn av lokalradiolagenMotionenI motion 1993/94:K421 av och () begärs enparlamentarisk översyn av lokalradiolagen. I motionen anförs bl.a. att ettviktigt syfte med den lokala privatradion var att den skulle bidra till att ökamångfalden och ge lokala radioföretag chansen att starta egna, självständigaradiostationer. Enligt motionärerna har dock, sedan så gott som samtliga nuaktuella sändningstillstånd utauktionerats, tre av fyra tillstånd hamnat hosnågon av de fyra privata mediedominanterna -- , kretsen kringSvenska , och de stora liberalalandsortstidningarna i SRU () -- i stället för hos enmängd lokalt förankrade radiostationer. Dessutom har radiotillstånden i någrafall, enligt motionärerna, köpts upp av samma person genom bulvanförfarande.Med hänsyn till detta utfall av auktionerna bör, enligt motionen, enparlamentarisk översyn av lokalradiolagen nu komma till stånd.I propositionen om privat lokalradio konstaterade regeringen bl.a. (s.42--43) att möjligheterna att förutse de framtida regleringsbehoven varbegränsade, bl.a. var det oklart hur förutsättningarna för kommersiell radioskulle komma att utveckla sig. En säker bedömning av det nya regelsystemetskulle därför kunna göras först när konkreta erfarenheter förelåg. Enligtregeringens bedömning borde en översyn av lokalradions regler göras i god tidinnan den första tillståndsperioden löper ut. Därigenom skulle fåtillfälle att ta ställning till eventuella förändringar av regelsystemet innande först meddelade tillstånden skall förnyas. Översynen borde enligt regeringenske under parlamentarisk medverkan.I två motioner i anledning av propositionen föreslogs att tillståndsperiodenslängd skulle bli kortare än eftersom bl.a. frekvenstekniska ellermediepolitiska skäl skulle kunna föranleda att reglerna behövde omprövastidigare. Utskottet (1992/93:KU15, s. 23) tillstyrkte propositionens förslag omtillståndsperiodens längd och avstyrkte motionerna.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om ägarkoncentrationen i massmedier behandlades utförligt av utskottetunder i betänkandet 1993/94:KU3 Massmediefrågor m.m. till vilkethär hänvisas. Utskottet underströk då att det för mångfald i information ochopinionsbildning är angeläget att tendenser till alltför stor ägarkoncentrationinom massmedieområdet motverkas. Utskottet hänvisade till att regeringen genomuttalande i propositionen (1990/91:149) om radio och TV- frågor och ilokalradiopropositionen (1992/93:70) ställt sig bakom ett sådant synsätt ochförordat åtgärder för att i de sammanhangen begränsa ägarkoncentration.Utskottet förutsatte vidare att regeringen med uppmärksamhet skulle följautvecklingen när det gäller ägarförhållandena inom massmedia. Utskottethänvisade vidare till att den då aviserade pressutredningen skulle få anledningatt ta upp även dessa frågor.I direktiven (dir. 1993:118) till utredningen om den framtida presspolitiken(Pressutredning-94), som utreds av en kommitté med parlamentarisk medverkan,anges bl.a. att den expertkommitté som är knuten till utredningen skallgenomföra en kartläggning av det svenska massmedielandskapet och att särskildvikt därvid bör läggas vid bl.a. ägarstrukturer. analyser avdet svenska massmedielandskapet skall redovisas i ett delbetänkande senast den31 maj 1994.I utskottets betänkande 1993/94:KU27 Presstöd m.m. behandlades frågan ånyoutförligt av utskottet. Utskottet uttalade därvid att utvecklingen är sådan attlokalradioreformen måste utvärderas och lagstiftning mot ägarkoncentration inommassmedia allvarligt måste övervägas. Utskottet ansåg därför attPressutredningen borde ges tilläggsdirektiv med sådant innehåll. Detta gavriksdagen som sin mening regeringen till känna (rskr. 1993/94:192).Utskottets bedömningMed hänsyn till utskottets ovan redovisade uttalande om tilläggsdirektiv tillPressutredning-94 får motionen anses tillgodosedd. Utskottet avstyrkermotionen.Regionala TV-sändningarMotionernaI två motioner, 1993/94:K433 av () och 1993/94:K444 avAnita m.fl. (s), begärs ett tillkännagivande om att det fjärdemarkbundna TV-nätet skall upplåtas för regionala TV-sändningar. I motionernaanförs bl.a. att det nationella TV-utbudet riktar sig till tittare, ihela landet och att möjligheterna till en djupare bevakning av landets regionerdärmed är begränsade. Det regionala TV-utbud som finns lockar dock ett stortantal tittare vilket bekräftar att det finns en stor efterfrågan på sådanaprogram. Därför bör det fjärde markbundna TV-nätet upplåtas för regionalaTV-sändningar.Utredning om tekniska förutsättningar för utökade sändningarUtredningen (U 1991:10) om tekniska förutsättningar för utökade sändningar avradio och television till allmänheten (tilläggsdir. 1993:99) överlämnade ifebruari 1994 sitt slutbetänkande (SOU 1994:34) Tekniskt utrymme förytterligare TV-sändningar. I betänkandet redovisas bl.a. två alternativ tillhur sändningarna med den nuvarande analoga sändningstekniken kan arrangeras,riksnätsalternativet och tätortsalternativet. Enligt riksnätsalternativetbedöms utrymme kunna skapas för två nya nät av marksändare, M 4 och M 5.Tätortsalternativet har utformats för att ge flera sändningsmöjligheter itätbefolkade områden. Om sändarnas räckvidd begränsas till kan, enligtutredningen, tre nya marksända program sändas lokalt över nitton störretätorter. I tre större tätorter finns plats för två nya program. Bådaalternativen kan användas för regionala sändningar. Utredningen är nu föremålför remissbehandling. Remisstiden utgår den 16 maj 1994.Utskottets bedömningBåda de alternativ som föreslagits i ovan nämnda betänkande ger möjlighettill regionala sändningar. Utskottet anser dock inte att under den nupågående beredningen av betänkandet skall göra något uttalande om framtidasändningar. Motionerna avstyrks.KonkurrensneutralitetMotionernaI motionerna 1993/94:K422 och 1993/94:K437 yrkande 2, bådaav (m), tas frågan om konkurrensneutralitet upp. I motionernakonstateras att samma regler om reklam och sponsring gäller för TV-programunder svensk jurisdiktion oavsett distributionsform. I motionerna anförs attdetta innebär att t.ex. , som satellitsänder program, och TV 4Nordisk diskrimineras i förhållande till som satellitsänderfrån brittiskt territorium till publik i och som inte är underkastadden svenska lagstiftningen om bl.a. reklam. I motion K422 begärs en översyn avlagen om satellitsändningar av TV-program och i motion K437 begärs en översynav radiolagen. Syftet med översynerna skall vara att åstadkomma störrekonkurrensneutralitet.Gällande reglerI propositionen (1992/93:75) till lagen (1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten anfördes bl.a. att de bestämmelser försponsring och reklam som finns i radiolagen skulle ligga till grund förregleringen av satellitsändningar. Regeringen fann det rimligt med ettenhetligt regelsystem för all annonsering och sponsring under svenskjurisdiktion, oavsett distributionsmetod. Detta skulle, konstateraderegeringen, visserligen medföra en konkurrensnackdel för svenska program iförhållande till utländska men enligt regeringens uppfattning vägde önskemåletom en enhetlig lagstiftning tyngre.Vid riksdagsbehandlingen anförde utskottet (1992/93:KU12, s. 8--9) bl.a. attde bestämmelser om reklam och sponsring som gäller för den svenska marksändatelevisionen beslutats i stor enighet i . Utskottet konstateradevidare att det s.k. TV-direktivet (8774/89) medger föreskrifter som är merdetaljerade eller striktare inom de områden som omfattas av direktivet, underförutsättning att de inte bryter mot EG-rätten i övrigt. Möjligheten till merrestriktiva regler innebar, enligt utskottet, att de bestämmelser för sponsringoch reklam som fanns i radiolagen kunde behållas och även ligga till grund förregleringen av satellitsändningar. Utskottet, som delade regeringens bedömningatt likartade regler bör gälla för all annonsering och sponsring under svenskjurisdiktion, tillstyrkte propositionen i denna del och avstyrkte samtidigtmotionsyrkanden om att reglerna om reklam i radiolagen och isatellit-TVsändningar skulle anpassas till TV-direktivet. följdeutskottet (rskr. 1992/93:117).Tidigare behandlingI utskottets betänkande 1993/94:KU3 om massmediefrågor m.m. hösten 1993behandlade utskottet motionsyrkanden angående en översyn av lagen omsatellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten samt ändringar iradiolagen. Motionerna angavs syfta till att åstadkomma mer neutralakonkurrensförutsättningar. Utskottet som avstyrkte motionsönskemålen anfördedärvid bl.a. (s. 17--18) att de svenska lagreglerna om reklam i radio och TV ärresultatet av avvägningar mellan skilda intressen där särskilda hänsyn,beroende bl.a. på mediets genomslagskraft, tagits till publikens behov avostörd upplevelse och till barns särskilda känslighet. Enligt utskottets meningsaknades anledning att frångå dessa bedömningar.Utskottets bedömningUtskottet har fortfarande den uppfattningen att likartade regler bör gällaför all annonsering och sponsring under svensk jurisdiktion. Utskottet finnerdärför inte skäl att föreslå begärda översyner. Motionerna avstyrks.Avtalet mellan staten och Nordisk Television ABMotionenI motion 1993/94:K437, yrkande 1, av (m) tas avtalet mellanstaten och upp. Motionären vill ha etttillkännagivande om att vissa delar av avtalet skall omprövas i syfte attstärka konkurrensneutraliteten. I motionen pekas bl.a. på att programföretagethar ålagts ett public service-ansvar men inte får del av den s.k.mottagaravgiften samt att huvuddelen av den fasta årliga koncessionsavgiftentillfaller Radio-bolagen. Vidare anförs att konkurrensen i etern harskärpts betydligt , inte minst mellanreklamfinansierade programföretag, men att konkurrensförutsättningarna inte ärhelt neutrala. får t.ex. enligt gällande reklamregler inte sända reklamannat än i block mellan programmen medan konkurrentkanalen inte omfattasav denna begränsning.Tidigare behandlingÄven frågan om omprövning av avtalet mellan staten och , i syfte attstärka konkurrensneutraliteten, behandlades av utskottet i ovan nämndabetänkande (1993/94:KU3). Utskottet ansåg inte (s. 17--18)att gällande reklamregler utgjorde skäl för en omförhandling av avtalet. Vidareanförde utskottet att bestämmelsen i lagen (1992:72) om koncessionsavgift omatt intäkterna för koncessionsavgiften från det reklamfinansierade TV-företagetskall tillföras Radio-koncernens verksamhet motiverats av attreklam-TV-företaget kan få betydligt högre intäkter än vad som varitmöjligt om det från början fått konkurrera med omannonserna. Utskottet ansåg fortfarande att det fanns fog för att publicservice-företagen skulle kompenseras genom koncessionsavgiften. Utskottet fanndärför att det inte heller i denna del fanns anledning att omförhandla avtaletmellan staten och . Utskottet avstyrkte därmed de motionsönskemål somframförts i denna fråga.Utskottets bedömningUtskottet har fortfarande samma uppfattning som ovan redovisats.Motionsyrkandet avstyrks.ParabolantennMotionenI motion 1993/94:K408 av () hemställs att lagen(1991:2027) om kabelsändningar till allmänheten (kabellagen) skall ändras såatt de boende själva får avgöra om de vill ha en parabolantenn eller inte. Imotionen framhålls vikten av att svenskarna får möjlighet att via TV-utbudetutveckla sina språkkunskaper. I motionen pekas bl.a. på att kabel-TV-företagenplacerar kanaler med t.ex. engelsk- och franskspråkigt programutbud isvårtillgängliga paket, som dessutom kostar extra. Vidare ger kabellagen,enligt motionären, kabel-TV-företagen möjlighet att förbjuda boende iflerfamiljshus att ha en egen parabolantenn. Kabellagen bör därför ändras.Gällande ordningKabellagen innehåller inte något förbud mot innehav av parabolantenn.I princip får en fastighetsägare utan samtycke av annan eller tillstånd avmyndighet bestämma vilken utrustning för TV-överföring som skall finnas i ellertillföras en fastighet.Förhandlingsöverenskommelser som reglerar förutsättningarna för installationoch drift av kabel-TV kan träffas mellan hyresvärd och hyresgästorganisationmed stöd av en förhandlingsordning. Om förhandlingsklausul finns intagen i deenskilda hyreskontrakten blir hyresgästerna bundna avförhandlingsöverenskommelsen.Hyresgästernas riksförbund har träffat en överenskommelse med ochSveriges fastighetsägareförbund om vissa riktlinjer för installation ochutnyttjande av kabel-TV.Enligt vad utskottet inhämtat förekommer det att avtal om installation avkabel-TV innehåller förbud mot parabolantenner. Detta är således en fråga somregleras genom avtal och inte i gällande lagstiftning.Tidigare behandlingBostadsutskottet har , med anledning av motioner, behandlatfrågor rörande hyresgästers inflytande över installation och drift av kabel-TV(se bl.a. BoU 1986/87:14, 1989/90:BoU1, 1990/91:BoU1 och 1992/93:BoU24).Bostadsutskottet har därvid ett flertal gånger uttalat att de regler som finnsi hyreslagstiftningen och i de riktlinjer som bostadsmarknadens parter enats omnöjaktigt uppfyller de krav på hyresgästinflytande som kan ställas.Utskottets bedömningDen aktuella frågan regleras som ovan framgått inte i kabellagen. beträffande avslag på propositionen m.m.att med avslag på motion 1993/94:K46 godkänner vad regeringenföreslår om inrättande av Radio- och och ,res. 1 (nyd)2. beträffande etablering av m.matt avslår motion 1993/94:K36,3. beträffande kulturpolitiska målsättningaratt avslår motion 1993/94:K40 yrkande 1,men. (v) - delvis4. beträffande Radio- och TV-verketatt med avslag på motionerna 1993/94:K38 yrkande 1 i denna del,1993/94:K39, 1993/94:K40 yrkande 2, 1993/94:K41 yrkande 1 i denna del och1993/94:K43 yrkande 1 i denna del godkänner vad regeringen föreslår om Radio-och uppgifter, ledning och organisation,res. 2 (s)5. beträffande registrerings- och anmälningsskyldighetatt avslår motion 1993/94:K40 yrkande 5,men. (v) - delvis6. beträffande sammansättning m.m.att godkänner vad regeringen föreslår om uppgifter och TV, nämndens sammansättning och arbetsformer,7. beträffande antalet ledamöter i att medavslag på motionerna 1993/94:K38 yrkande 1 i denna del , 1993/94:K41 yrkande1 och 1993/94:K43 yrkande 1 i denna del antar regeringens förslag till lag omändring i radiolagen (1966:755) såvitt avser 17 § tredje stycket,8. beträffande överklagandeatt avslår motion 1993/94:K40 yrkande 6,men. (v) - delvis9. beträffande det europeiska TV-direktivetatt med avslag på motion 1993/94:K40 yrkande 7 godkänner vadregeringen föreslår i denna del,men. (v) - delvis10. beträffande namnfrågaatt med avslag på motion 1993/94:K40 yrkande 8 godkänner vadregeringen föreslår i denna del,men. (v) - delvis11. beträffande lokaliseringatt med anledning av motionerna 1993/94:K37, 1993/94:K38 yrkande2, 1993/94:K41 yrkande 2, 1993/94:K42, 1993/94:K43 yrkande 2, 1993/94:K44 och1993/94:K45 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. beträffande nedläggning av nuvarande myndigheteratt godkänner vad regeringen föreslår om att ,, och Styrelsen för lokalradiotillstånd skallläggas ned,13. beträffande finansieringatt med avslag på motion 1993/94:K40 yrkandena 3 och 4 godkännervad regeringen föreslår i denna del,men. (v) - delvis14. beträffande nytt ramanslagatt med bifall till regeringens förslag till Myndigheter påradio- och TV-området för /95 under elfte huvudtiteln anvisarett nytt ramanslag på ,15. beträffande medelsanvisning från rundradiokontotatt godkänner regeringens förslag om en medelsanvisning frånrundradiokontot till och TV för /95på (inkl. moms) som nämnden har att redovisa på statsbudgetensinkomstsida,16. beträffande anslagssparande m.m.att godkänner vad regeringen föreslår om att anslagssparande elleranslagskredit /94 från ramanslaget Styrelsen förlokalradiotillstånd överförs till ramanslaget Myndigheter på radio- ochTV-området,17. beträffande radiolagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring i radiolagen(1966:755) i den mån det inte omfattas av vad utskottet i det föregåendehemställt,18. beträffande regeringens övriga lagförslagatt antar regeringens förslag till lag om ändring idels närradiolagen (1982:459),dels lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,dels lagen (1991:2027) om kabelsändningar till allmänheten,dels lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område,dels lagen (1992:1356) om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten,dels lokalradiolagen (1993:120),19. beträffande lotterilagenatt antar utskottets i bilaga 3 intagna förslag om lag om ändring ilotterilagen (1982:1011),20. beträffande överklagande av beslut om sändningsområdenas omfattningenligt lokalradiolagenatt avslår motion 1993/94:K413,21. beträffande parlamentarisk översyn av lokalradiolagenatt avslår motion 1993/94:K421,22. beträffande regionala TV-sändningaratt avslår motionerna 1993/94:K433 och 1993/94:K444,23. beträffande konkurrensneutralitetatt avslår motionerna 1993/94:K422 och 1993/94:K437 yrkande 2,24. beträffande avtalet mellan staten och Nordisk Television ABatt avslår motion 1993/94:K437 yrkande 1,25. beträffande parabolantennatt avslår motion 1993/94:K408.Stockholm den 19 april 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), (),(m), (), (), (), (), (), (),(), (nyd), (), LisbethStaaf-Igelström (s), () och von der Esch (m).Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Avslag på propositionen m.m. (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Motbakgrund av" och slutar med "återkommer utskottet nedan" bort ha följandelydelse:Motionsvägen har kritik tidigare riktats mot den nuvarande ordningen medKabelnämnden och . Dessa centrala myndigheter hardomstolsliknande nämnder i vilka flertalet ledamöter är tillsatta på politiskameriter. Även har en liknande sammansättning.Närradionämnden och lämnar sändningstillstånd, granskarsändningarnas innehåll, återkallar tillstånd samt beslutar omvitesförelägganden. har hand om granskning och beslut omsanktioner, medan det är staten som lämnar tillstånd till och TV 4.Beträffande privat lokalradio ligger tillståndsgivning och granskning påolika myndigheter, Styrelsen för lokalradiotillstånd resp. Radionämnden.Med hänsyn till bl.a. rättssäkerheten anser utskottet att myndigheternasroller bör renodlas. En funktionsuppdelning bör ske så att tillståndsgivning,sanktioner, återkallande av tillstånd samt uttalanden eller bedömningar avprograminnehåll handläggs av en myndighet, beslutsmyndigheten, medan frågor omgranskning och utredning handläggs av en annan myndighet,utredningsmyndigheten. bör också ha till uppgift attanhängiggöra frågor om sanktioner och återkallande av tillstånd hostillståndsmyndigheten samt vara sakkunnig i radio- och TV-frågor och svara förinternationella kontakter.Utskottet är dock inte främmande för att även andra organisationsmodeller kantänkas, t.ex. att vissa uppgifter hos och försöver till domstol eller att en särskild radio- och inrättas. modell man väljer är det viktiga att skilja mellan utrednings- resp.beslutsfunktionen.Det skulle också kunna vara tänkbart med ett självsaneringssystem liknandedet som finns på pressområdet.Utskottet anser därför att propositionens förslag inte kan godtas. I ställetbör, såsom föreslås i motionerna K46 och K36, en allsidig utredning medordentliga konsekvensanalyser av olika tänkbara organisationsmodeller göras.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionen m.m.att med anledning av motion 1993/94:K46 avslår proposition1993/94:160,2.