bet · GH01SfU24 · 1994-05-31 00:00:00 — Dessutom kanpremiereservsystemet skapa orättvisa genom att den som avskicklighet eller med tur lyckas placera sin premiereserv i enframgångsrik fond får en större pension än den som av okunnigheteller otur placerar i en fond med låg tillväxt.Beträffande premiereservsystemets förvaltning föreslårregeringen att de medel som avsätts skall förvaltas avkapitalförvaltare som väljs av försäkringstagaren.Försäkringsfunktionen skall handhas av somäven skall ansvara för premieinbetalningar tillkapitalförvaltaren, beräkning av pensionsbelopp och utbetalningav pension.Finansutskottet förutsätter i detta sammanhang att det kommeratt etableras fri konkurrens mellan olika förvaltningsbolag,både statliga och privata, vilket bör leda till enkostnadseffektiv lösning av förvaltningen av premiereserven.Eftersom förslaget om premiereservsystemet innebär en ny formav offentligt pensionssystem kommer nya system och rutiner förbl.a. avgifter, förvaltning av medel, redovisning tillfondförvaltare och aktuariehantering att behöva byggas upp, ochny kompetens hos kommer att erfordras.Tillsammans med andra nyheter i det reformerade pensionssystemetoch med parallell förvaltning av det gamla systemet kommer dettaatt bidra till ökade administrativa kostnader för bl.a.Riksförsäkringsverket, försäkringskassorna, skatteförvaltningenoch förvaltningsdomstolarna. Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget vill finansutskottet i detta sammanhangframhäva vikten av att administrationen organiseras på deteffektivaste sättet och att regeringen även i det fortsattaarbetet med pensionsreformen beaktar de administrativa kostnadersom fortsatta vägval innebär. Utskottet avstyrker med detanförda motion Sf52 (v) och tillstyrker regeringens förslagtill riktlinjer i här berörda delar.6. Ett fristående ålderspensionssystemDet reformerade ålderspensionssystemet skall skiljas ut somfristående försäkringsgren och finansieras i sin helhet medpensionsavgift som tas ut på alla inkomster som gerpensionsrätt. Systemet kommer emellertid att kompletteras medvad Pensionsarbetsgruppen kallar vissa fördelningsmässigainslag. Systemet skall kompletteras med ett grundskydd för demsom haft inga eller låga pensionsgrundande inkomster. Vidareskall pensionsrätt kunna tillgodoräknas för vissa s.k. fiktivainkomster för personer som uppbär sjukpenning eller dagpenningfrån arbetslöshetsförsäkringen. Pensionsrätt skall även utgå förstudier, barnår och värnpliktstjänstgöring. Systemet kommersenare också att kompletteras med ett förtidspensionssystem. Denu nämnda kompletteringarna är inte slutgiltigt utformade ipropositionen utan kommer att utredas ytterligare.Finansutskottet anser det angeläget att kostnaderna för dekompletteringar som regeringen föreslår, och som utskottet anserväl motiverade, särskiljs och finansieras av skattemedel vidsidan av ålderspensionssystemet. Dessa kompletteringar ärfördelningspolitiskt motiverade och bestäms inte av detförsäkringsmässiga samband mellan avgifter och förmåner som ären förutsättning för utformningen av ålderspensionssystemet. Defördelningsmässiga kompletteringarna i systemet bör därförsärskiljas och kostnaderna tas upp i statsbudgeten. De kommerdärmed att redovisas som en del av den totala inkomstfördelningsom görs över statsbudgeten. Av de riktlinjer som redovisas ipropositionen framgår att avsikten är att grundskyddet skallfinansieras med skattemedel. Likaså skall pensionsavgifteravseende bakomliggande (fiktiva) inkomster finansieras inomramen för motsvarande socialförsäkring. Utskottet anser attavgifter motsvarande pensionsrätten för studier, barnår ochvärnpliktstjänstgöring skall finansieras utanförålderspensionssystemet med skattemedel. Utskottet instämmersåledes i de principer som redovisas i propositionen och villunderstryka vikten av att de blir vägledande för det fortsattaberedningsarbetet.Beträffande frågan om hur förtidspensioneringen skallfinansieras -- antingen med allmänna skattemedel eller med nyasocialförsäkringsavgifter -- kan man konstatera att utanytterligare åtgärder på främst förtidspensionsområdet blirbelastningen på statsbudgeten betydande.Finansutskottet tillstyrker med det anförda att detreformerade ålderspensionssystemet i lagtekniskt och finansiellthänseende utformas som ett fristående system avskilt från övrigadelar av pensions- och socialförsäkringssystemet. Ett friståendesystem gör det möjligt att kunna följa utvecklingen avålderspensionssystemets inkomster och utgifter, vilket ärförutsättningen för att kunna bestämma förmånernas storlek. Ensådan ordning skapar också ett förtroende förpensionssystemets stabilitet och förmåga att garanterapensionsförmånerna.Vänsterpartiet invänder i sin motion Sf52 mot den ordning somregeringen föreslagit beträffande kompensationer förvärnpliktstjänstgöring, studier och barnår och hävdar att ettsystem som utgår från dagens system men som bygger på 30intjänandeår ger större valfrihet och lämnar utrymme för bådestudie- och barnår. Det av regeringen föreslagnapensionssystemet ger upphov till byråkratiskt krångel. Dessutompåpekar motionärerna att det är effektivare att ge bidrag direkttill sådant som skall stödjas än att ta omvägen viapensionssystemet.Finansutskottet instämmer i regeringens inställning tilllivsinkomstprincipen och avstyrker därför motion Sf52 (v) ändå i sammanhanget framhålla att någon pensionsrätt sommotsvarar den som föreslås för värnpliktstjänstgöring, studieroch barnår inte bör införas för andra grupper.Stockholm den 18 maj 1994På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), LarsTobisson (m), (), (), LarsLeijonborg (fp), Per (), (), TomHeyman (m), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningIan (nyd) anser att utskottets yttrande bort haföljande lydelse:Det nuvarande pensionssystemet kan beskrivas som ettkedjebrevssystem. Det är ett fördelningssystem utan kopplingmellan inbetalade avgifter och utbetalade förmåner. Genom attvärdesäkra utgående förmåner oavsett den ekonomiska ellerdemografiska utvecklingen har man skapat grunden för ett systemsom förr eller senare måste gå över styr. Det är därföruppenbart att pensionssystemet behöver reformeras.Regeringens förslag är ett halvhjärtat försök att komma tillrätta med de växande problemen. Enligt finansutskottets meningbör man utarbeta ett helt nytt system, som leder tillett genomfört premiereservsystem, för pensionerna.Pensionssystemet bör kompletteras med en grundgaranti som ärsolidariskt finansierad.Det nya premiereservsystemet bör gälla för alla under 50 år.Individerna bör ges möjlighet att kunna påverka placeringen avsina pensionsmedel. Försäkringsbolaget har utarbetat ettförslag som kan ligga till grund för ett nyttpremiereservbaserat pensionssystem. Propositionens förslag böravslås av riksdagen.Skulle socialförsäkringsutskottet ändå finna att detföreliggande förslaget bör ligga till grund för ettriksdagsbeslut anser finansutskottet att systemet bör modifieraspå vissa punkter. Pensionssystemet bör få grundpensionskaraktär.Förmånerna och avgifterna bör beräknas på inkomster upp tillmaximalt 5,5 basbelopp. Premiereservdelen bör göras betydligtstörre, minst dubbelt så stor som i det framlagda förslaget.Denna del, men inte den fiktiva delen, bör redovisas för denenskilde vid den årliga informationen om kontot. Självfalletskall avgifterna till systemet vara avdragsgilla för denenskilde.MeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Vänsterpartiet vill ha ett generellt och obligatorisktpensionssystem. Det skall betalas solidariskt medarbetsgivaravgifter som tas ut på hela lönesumman. Vi sägerdärför nej till ett system med egenavgifter ochpremiereservsystem som vi menar bryter mot den kollektiva tankesom arbetarrörelsens ideologi bygger på. Genom finansiering medegenavgifter öppnas vägen för en privatisering avpensionssystemet. Egenavgifterna borde dessutom tas ut även överdet föreslagna förmånstaket. Det är väl motiverat iomfördelningssyfte. Premiereservsystemet är ytterligare ett stegmot privatisering, och det är dessutom dyrbart att administrera.Regeringens förslag till ålderspensionssystem innebär ettideologiskt systemskifte, och utskottet borde därför ha avstyrktpropositionen.I motion Sf52 lämnar ett alternativt förslagtill inriktning av ett ålderspensionssystem som bygger på de 30intjänade bästa åren. Vi vill behålla de fördelningseffekter somATP-systemet har. Systemet skall vara förmånsbaserat och knutettill det samhällsekonomiska utrymmet. Genom en sådan ordningkunde pensionssystemet ha gjorts finansiellt robust ochpålitligt och rättvist. Vi är överens med regeringenom att ålderspensionen skall vara uppbyggd så att det finns engrundpension/garantipension med ett standardskydd. Men vi villhöja garantipensionen en bit över socialbidragen. Vårt förslagleder dessutom till ett högt offentligt sparande.Garantipensionen måste dessutom utformas på så sätt att dåligtillväxt inte leder till att låginkomstpensionärernadrabbas. Jag anser därför att utskottet borde ha tillstyrktmotionen.Slutligen kan jag inte förstå varför regeringen ochSocialdemokraterna tvunget måste fatta ett beslut i omgrundläggande principer för ett nytt pensionssystem innan manutrett effekterna av detta för den enskilde ochsamhällsekonomin. Regeringen borde ha avvaktat vidareutredningar och gett utrymme till en noggrann diskussion avolika förslag. Den brådstörtade hanteringen av pensionsreformenpåvisar brist på respekt för den demokratiska processen.Skatteutskottets yttrande1993/94:SkU10yBilaga 2Reformering av det allmänna pensionssystemetTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1993/94:250Reformering av det allmänna pensionssystemet jämte motioner.Propositionen innehåller riktlinjer för en omläggning av dennuvarande ålderspensioneringen som inledsden . Förslaget kan i korthet sammanfattas enligtföljande.Syftet är bl.a. att skapa ett robust ålderspensionssystem meden försäkringsmässig karaktär och göra de fördelningspolitiskainslagen tydligare än . Förslagen skall också bidra tilldet samhälleliga sparandet och stimulera arbetsutbudet. Äveninkomster som inte omfattas av det nuvarande systemet skall blipensionsgrundande, och pensionsrätt tillgodoräknas enligtförslaget också genom särskilda regler för s.k. barnår, studieroch värnpliktstjänstgöring. Pensionsrätten blir av depensionsgrundande inkomsterna upp till ett förmånstak, ochmotsvarande belopp skall betalas in i avgifter till systemet.Förmånstaket motsvarar i princip den nuvarande nivån 7,5basbelopp men knyts i fortsättningen till den allmännalöneutvecklingen.Härutöver föreslås en garantipension som ersätter dennuvarande folkpensionen. Garantipensionen utformas som enutfyllnad av den inkomstrelaterade pensionen upp till engaranterad nivå som inom vissa gränser blir beroende av deninkomstrelaterade pensionen. Förslaget innebär att ocksågarantipensionen skall beskattas fullt ut enligt vanliga regleroch att folkpensionärernas särskilda grundavdrag vidbeskattningen alltså försvinner. Garantipensionen finansierasmed allmänna medel.Ålderspensionsavgiften skall som redan har nämnts bli 18,5 %och utgå på alla pensionsgrundande inkomster. En procentenhettas ut genom att det samlade avgiftsuttagethöjs genom en egenavgift på av pensionsgrundande inkomsterupp till 7,5 basbelopp. Det samlade avgiftsuttaget förpensioneringsändamål blir därmed av lönen.Fr.o.m. 1996 innebär regeringens huvudförslag att ytterligare8,tas ut i form egenavgifter upp till 7,5 basbelopp. Dennaväxling från arbetsgivaravgift till löneavgift förutsätter attlöntagarna får full kompensation för avgiftsväxlingen genomlöneökningar, så att åtgärden för deras del blir neutral ochinte medför ytterligare ekonomiska belastningar. Återstående9,skall tas ut genom att arbetsgivarnas folkpensions- ochATP-avgifter gradvis omformas till pensionsavgifter till dessatt avgiftsnivån har uppnåtts. Arbetsgivaravgifternaskall i princip utgå på hela löneunderlaget även ifortsättningen, men den del som avser lönebelopp över 7,5basbelopp skall inte tillfalla pensionssystemet utan överförastill statsverket såsom en skatt. Även de (18,86 - 8,25 - 9,25 =)1,som återstår av arbetsgivaravgifterna skall successivtöverföras till andra ändamål. Övergången sker alltså på ettsådant sätt att den gradvis leder till en finansiellnettoöverföring från pensionssystemet till statsbudgeten.Om avgiftsväxlingen inte kan genomföras med full garanti föratt löntagarna erhåller tillräcklig kompensation för sinamerutgifter är avsikten att denna växling inte skall genomföras.Betalningsansvaret för dessa upp till 7,5 basbeloppligger då enligt propositionen kvar hos arbetsgivaren.I propositionen framhålls att skatteväxlingen och denlönekompensation härför som skall utgå till löntagarna innebäratt underlaget för avgifterna ökar. Procentsatserna ellerunderlaget för avgifterna skall av denna anledning justeras såatt det totala avgiftsuttaget inte ökar.Förslaget baseras på en överenskommelse inomPensionsarbetsgruppen och en uppgörelse inom arbetsgruppenmellan företrädare för de fyra regeringspartierna ochSocialdemokraterna. Avsikten är att en arbetsgrupp medföreträdare för dessa partier skall medverka till att denforsatta beredningen av reformen fortskrider i enlighet medderas gemensamma intentioner.I ärendet föreligger två motioner med yrkanden som berörutskottets intresseområde. Den ena är motion Sf52 av GudrunSchyman m.fl. (v) där motionärerna yrkar avslag på propositionenoch begär att uttalar sig för ett pensionssystem sombetalas med arbetsgivaravgifter och skatter på hela lönesumman(yrkande 1). Motionärerna anser också att garantipensionen skallreduceras med hänsyn till inkomster av förmögenhet ochindividuella pensionsförsäkringar och begär ettriksdagsuttalande även i den riktningen (yrkande 3).Även i motion Sf57 av m.fl. (nyd) yrkasavslag på propositionen (yrkande 1). Avslagsyrkandet grundar sigpå uppfattningen att pensionssystemet skall ha engrundpensionskaraktär och kompletteras med generösareavdragsregler (yrkandena 6, 8 och 9).Finansieringen av våra sociala trygghetssystem och prognosernaför framtiden har skapat en oro för attpåfrestningarna i dessa system kommer att bli för stora. uppfattning har det därför varit nödvändigt atteftersträva en politiskt bred förankring kring ett nytt robustpensionssystem och finansieringen av denna reform. Det förslagsom regeringen nu lägger fram är resultatet av ett långvarigtarbete med dessa frågor och innebär enligt utskottets mening enpå det hela taget tillfredsställande lösning av de olikaavvägningsfrågorna. De invändningar som har framkommit tordeinte heller vara av sådan karaktär att de kan vålla svårigheteri de fortsatta övervägandena rörande detaljerna i reformen.Utskottet ansluter sig alltså till propositionen och avstyrkeravslagsyrkandena i motionerna Sf52 och Sf57. villutskottet understryka att man inte nu bör binda sig alltför hårttill olika detaljer. Enligt utskottets mening bör man i ett såomfattande system som det här är fråga om eftersträva enkla ochlätthanterliga regler. Frågorna har också stor ekonomiskbetydelse för var och en som omfattas av systemet, och det ärdärför viktigt att reglerna blir enkla och lättförståeliga såatt var och en kan bedöma konsekvenserna i olika situationer.Utskottet utgår från att det riksdagsbeslut som kommer atttas i dessa frågor på grundval av det föreliggande materialetfår denna innebörd och att det fortsatta arbetet med viktigadetaljfrågor inriktas på praktiska lösningar.När det gäller garantipensionen innebär propositionen bl.a.att det särskilda avdraget för pensionärer försvinner. Dettaavdrag har i praktiken medfört svåra komplikationer, ochutskottet tillstyrker denna utformning. Med anledning av vad somanförs i v-motionen vill utskottet erinra om att det särskildaavdraget inte längre avtrappas mot kapital och kapitalinkomsteroch att detta avdrag numera inte heller påverkas av privatapensionsförsäkringar. Det är då inte heller motiverat att låtagarantipensionen bli beroende av sådana förhållanden. Utskottetavstyrker alltså även yrkande 3 i motion Sf52.Egenavgiften blir avdragsgill även i det nya pensionssystemet.Yrkande 6 i motion Sf57 är alltså redan tillgodosett, ochutskottet avstyrker detta yrkande.Med de i propositionen föreslagna pensionsnivåerna får deavdragsregler som gäller för privata pensionsförsäkringarenligt utskottets mening tills vidare anses rimliga. I deframtida övervägandena rörande avdragsfrågor för makar bör manbl.a. beakta att reglerna behållit sin nuvarande utformning medtanke på de principer som gäller i fråga om individuellbeskattning av makar. Enligt utskottets mening kan det inteanses aktuellt att ompröva reglerna i detta sammanhang, ochutskottet avstyrker alltså även yrkandena 8 och 9 i motion Sf57.Avgiftsväxlingen från arbetsgivare är en av de frågor somsärskilt kommer att uppmärksammas i det fortsatta arbetet medgenomförande av det nya systemet. Avgiftsväxlingen kommer attmedföra att underlaget för olika avgifter kommer att öka, ochdet gäller inte endast i fråga om arbetstagarnas egenavgiftertill det nya pensionssystemet och till sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring. Det gäller också i fråga om kommunalaavgifter till daghem och andra liknande utgifter om de beräknasmed hänsyn till bruttolöner. Andra exempel är attskadeersättningar av olika slag för förlorad arbetsinkomst iförfluten tid blir mindre värda om de inte räknas upp med hänsyntill den nya egenavgiften. Utskottet utgår från att denarbetsordning som kommer att tillämpas innebär att sådana ochliknande frågor löses på ett sätt som innebär att nettoinkomsteninte i enskilda fall minskar på grund av den nya ordningen föravgiftsuttaget, innan slutlig ställning tas till frågan omavgiftsväxlingen kan genomföras.Om resultatet av de överläggningar som skall genomföras medberörda parter blir att avgiftsväxlingen inte kommer attgenomföras måste man enligt utskottets mening enas om praktisktlämpliga lösningar på de problem som kan vara förenade med attåterföra inkomsttagarnas avgiftsansvar till arbetgivarna ochandra som svarar för utbetalningar av pensionsgrundandeinkomster. Ett sådant exempel är det halverade avgiftsuttagetför inkomster över pensionsgrundande inkomster.I detta sammanhang vill utskottet något beröra vad som sägs ipropositionen om deklarationspliktsgränsen och den nedrebeloppsgränsen för vad som skall anses som pensionsgrundandeinkomst. Deklarationspliktsgränsen sammanfaller medgränsen för det bruttobelopp som obestridligt inte medför någonbeskattning eller avgiftsskyldighet. En annan fråga som enligtutskottets uppfattning bör övervägas ytterligare är hursjömansinkomster, studieunderstöd och förmåner av olika slagenklast bör infogas i systemet.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker propositionenoch avstyrker motionerna.Stockholm den 24 maj 1994På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), (nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningPeter Kling (nyd) anför:Vår huvudinvändning mot förslaget är att man vill ändrakedjebrevssystemet i ATP till ett annat kedjebrevssystem. Nydemokrati vill att man möjligt övergår till ettpremiereservsystem. I motion Sf57 av m.fl.(nyd) skisseras ett sådant system efter en modell som harframförs bl.a. av . Hur pensionerna bör utformas ligger iprincip utanför skatteutskottets ämnesområde, men en omläggningkan innebära att skattereglerna bör justeras.Pensionssystemet bör enligt vår uppfattning ändras så att detfår mer av grundpensionskaraktär, och grundpensionen bör utgå iförhållande till de avgifter som betalats in. Som anförs imotionen bör avgifterna vara avdragsgilla vid beskattningen,dvs. på samma sätt som . Man bör också göraavdragsrätten för privata pensionsförsäkringar mer generös, ochavdragsrätten bör gälla även för make/makar. Skattereglerna börändras i denna riktning redan i dagens system.Vi anser alltså att propositionen bör avslås (yrkande 1 imotion Sf57). Det anförda innefattar också bifall till motionSf57 yrkandena 8 och 9.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Socialutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttrasig över proposition 1993/94:250 Reformering av det allmännapensionssystemet jämte motioner. har den 24 majjusterat ett yttrande där man tillstyrker propositionen ochavstyrker motion.Skatteutskottet har haft på sig för attbehandla proposition 1993/94:250. Enligt meningförsvagar denna mycket snabba handläggning demokratin ibeslutsprocessen.I motion Sf52 av m.fl. (v) riktas kraftigkritik mot regeringens hantering av pensionsfrågan. I motionSf52 skisserar motionärerna ett modifierat ATP-system som i alltväsentligt behåller de fördelar som den nuvarande ordningeninnebär. I motionen Sf52 framförs också en välgrundad kritik motpropositionens förslag på skatteområdet. Enligt Vänsterpartietsuppfattning bör pensionssystemet finansieras med skatter ocharbetsgivaravgifter på hela lönesumman.Av ovan angivna skäl kan jag ej biträda skatteutskottetsyttrande till socialförsäkringsutskottet. Jag vill i ställetanföra följande med tonvikt på propositionen i förhållande tillskattereglerna.I propositionen förs ett långt teoretiskt resonemang angåendeskillnaderna mellan skatter och avgifter. I vissa hänseenden kanarbetsgivaravgifterna i det nuvarande systemet sägas få sammaeffekter som en skatt. Regeringens förslag att lägga överbetalningsansvaret på löntagarna har dock utformats på ett sättsom innebär en ren skattelättnad för inkomster över 7,5basbelopp.En sådan skattelättnad underminerar inte bara finansieringenav pensionerna och socialförsäkringen i övrigt utan innebärockså att skattebördan vältras över på dem som har lägreinkomster. Förslaget innebär omotiverade skattelättnader förinkomster över 7,5 basbelopp.De nya egenavgifterna på medför dessutom attmarginaleffekterna ökar väsentligt för dem som ligger undergränsen på 7,5 basbelopp. Därtill kommer att avdragsrätten förde nya avgifterna inte har så stor betydelse förlåginkomsttagare som för höginkomsttagare. -- Utformningen medegenavgifter innebär att också den nedre gränsen förpensionsgrundande och avgiftsgrundande inkomst medför storamarginalproblem.I samband med skattereformen ansåg en riksdagsmajoritet attdet var ett vitalt samhällsintresse att minskamarginaleffekterna från till högst . Vänsterpartiethar aldrig förnekat att höga marginaleffekter kan påverkasamhällsekonomin negativt, men vi har vidhållit vår uppfattningatt ett omfördelande skattesystem kräver en progressivinkomstbeskattning.Vänsterpartiet har ansett att en rimlig avvägning bör vara ettmarginalskatteuttag på för inkomster ,för inkomster över ca , en högre nivå på ca55 % för inkomster , samt ett tak på ca 60 %för inkomster . Våra förslag i dessa avseendenhar av en riksdagsmajoritet avvisats främst med hänvisning tillatt sådana marginaleffekter är för höga bl.a. i ettinternationellt perspektiv.Riksdagen har dock redan fattat beslut om att införaegenavgifter på och genom förslagen i proposition1993/94:250 föreslår regeringen nya egenavgifter på ytterligare9 % för pensionssystemet. Således totalt i egenavgifter.För inkomster över 7,5 basbelopp ca 250 000, avser man dockinte att ta ut några egenavgifter. Införandet av egenavgifter på12 % gör att marginaleffekterna kommer att stiga mycketkraftigt i tämligen normala inkomstlägen medan de förbliroförändrade för inkomster över 7,5 basbelopp.I vissa fall kan extrema effekter uppkomma för den som har enmycket låg årsinkomst.