bet · GH01UU26 · 1994-05-05 00:00:00 — Dödsstraff och tortyrSammanfattning av motionernaMed tanke på att under världskonferensen om mänskligarättigheter inte fick gehör för sina förslag till beslut omdödsstraffets avskaffande betonas i den socialdemokratiskapartimotionen U615 i yrkande 25 att i internationellafora måste aktualisera frågan så snart förutsättningarna för attdriva den bedöms som bättre. Även i partimotionU613, yrkande 9, framhålls att måste intensifieraarbetet för att avskaffa dödsstraffet. Dödsstraffet får aldrigtillämpas på personer som var minderåriga då de begick brotten.Det får inte heller tillämpas på mentalt sjuka ochutvecklingsstörda (yrkande 10). I avvaktan på att staternareformerar sina rättssystem bör enligt motionärerna ettmoratorium införas när det gäller verkställigheten avdödsstraffet (yrkande 11).I motion U615 (s) yrkande 26 föreslås också att bör tainitiativ till en uppföljningskonferens rörande anslutningentill och efterlevnaden av FN:s tortyrkonvention.Utskottets övervägandenFrågan om dödstraffets avskaffande har länge haft högprioritet för . Frågan togs upp i FN avSverige . Sedan det andra frivilligaprotokollet till den internationella konventionen ommedborgerliga och politiska rättigheter om dödsstraffetsavskaffande antogs av harSverige verkat för att höja protokollets status och göra detaccepterat. Protokollet trädde i kraft och är därmedett bindande avtal för de stater som ratificerat det.Sverige har också i ESK-processen drivit frågan omdödsstraffets avskaffande och där försökt få fram en mer aktivtillämpning av befintliga åtaganden. Arbetet försvåras dockavsevärt av att en majoritet av världens stater fortfarande hardödsstraffet i sina strafflagar. Vid världskonferensen försökteSverige tillsammans med att vinna gehör för ett förslagsom bl.a. inbegrep ett verkställighetsmoratorium. Detta visadesig dock inte vara möjligt. Utskottet förutsätter att regeringenfortsätter sina ansträngningar i dessa avseenden så attprotokollet vinner bredare anslutning.Tillämpning av dödsstraff mot personer som var närde begick sitt brott strider bl.a. mot konventionen om demedborgerliga och politiska rättigheterna. När förra åretratificerade denna konvention och i en reservation förbehöll sigrätten att avrätta personer som begått brott medan de varminderåriga var en av de första stater som invände motdenna reservation.Utskottet får återigen framhålla att dödsstraff äroacceptabelt.Utskottet anser därmed att motionerna U613 (v) yrkandena 9--11och U615 (s) yrkande 25 är besvarade.Förslaget i motion U615 (s) yrkande 26 om enuppföljningskonferens rörande anslutningen till ochefterlevnaden av behandlades av utskotteti betänkandet 1993/94:UU3 med anledning av ett likalydandeyrkande. Utskottet konstaterade då att tortyrkonventionensstatus regelbundet diskuteras i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. tar aktiv del i detta arbete. Denarbetsgrupp som kommissionen tillsatte för att utarbetaett tilläggsprotokoll till tortyrkonventionen är ett viktigtinitiativ för att stärka konventionen. Syftet är att tillskapaett system för besök av en expertkommitté på platser därpersoner hålls frihetsberövade. Arbetsgruppen hade sitt förstamöte , och ett uppföljningsmöte ägde rum hösten 1993.Utskottet såg detta som ett värdefullt bidrag i syfte att stärkakonventionens status och utgick från att aktivt deltar idessa förhandlingar så att ett tilläggsprotokoll kanläggas fram i . Utskottet ansåg att dettaarbete och den verksamhet som kommissionen bedriver genom densärskilde rapportör som bevakar förekomsten av tortyr i världenär de åtgärder som synes mest ändamålsenliga för bekämpandet avbruket av tortyr.Utskottet vidhåller denna uppfattning och betraktar därmedmotion U615 (s) yrkande 26 besvarad.5. FlyktingarSammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U615 yrkande 28framhåller motionärerna att bör verka för ett tilläggtill den europeiska konventionen om skydd av de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna som skall inbegriparätt till asyl baserat Genèvekonvention och 1967 årstilläggsprotokoll. I yrkande 29 framhålls att det är angelägetatt globalt, främst genom FN:s flyktingkommissarie(), men också i ett europeiskt perspektiv genom Europarådetoch ESK, aktivt verkar för en ökad och förbättradansvarsfördelning i flyktingsammanhang. Liknande krav framförs imotionen Sf622 (v) i yrkande 7, där det hemställs om att Sverigemåste verka för ett samarbete i flyktingpolitiska frågor inomramen för ESK.I motion U608 (fp) anför motionären att i första handinom ramen för bör ta initiativ till en konventionsom gör det enklare att bli av med resp. att återvinnamedborgarskap i en persons ursprungliga hemland.Motion Sf608 (-) yrkande 5 anför att i ESK eller iEuroparådet bör verka för att i likhet med vad som varfallet under utarbetar en kompletterandekonvention till och att en alleuropeisköverenskommelse arbetas ut som gör det möjligt att snabbt och påett bra sätt hjälpa stora flyktingskaror.Utskottets övervägandenFlyktingrörelser är bl.a. ett symptom på en bristande respektför de mänskliga rättigheterna. Världssamfundet har mer och merkommit till insikten att flyktingfrågor måste angripas medlångsiktigt verkande ekonomiska och politiska åtgärder. Etteffektivare stöd för de mänskliga rättigheterna är också en delav flyktingpolitiken enär en förbättrad situation för demänskliga rättigheterna också bidrar till att människor intetvingas bli flyktingar. omfattande bistånd till bl.a.FN:s flyktingkommissarie () är ett uttryck härför.Sverige har fört upp frågan om en mer rättvisansvarsfördelning mellan mottagarländerna rörande flyktingar.Frågan har bl.a. drivits i flyktingkommissariatetsexekutivkommitté, där sökt få gehör för eneuropeisk/regional lösning. har också under sitt år(1992--1993) som ordförandestat i den europeiskasäkerhetskonferensen (ESK) och dess s.k. mänskliga dimensionaktivt verkat för att migrationspolitiskt samarbete placeras påESK:s dagordning. I samband med i inovember/beslöts också att frågan om massflyktskall föras upp på ESK:s dagordning.Den tragiska situationen i det tidigare harregionalt i bidragit till ett större ansvarstagande såvälmed hjälp på plats som vad avser mottagandet.Vid för migrationsministrar i idecember 1993 lade tillsammans med , ,och fram ett förslag med innebörd attEuroparådets medlemsstater skall förbinda sig att ta ett störreansvar för de människor som flyr från det tidigare s.k. Wiengrupp, som bildades , arbetar medfrågan och har bl.a. slagit fast att medlemsstaterhar ett gemensamt ansvar för att ge skydd och humanitär hjälp åtde människor som tvingats på flykt på grund av förhållandena idet tidigare Jugoslavien.När det gäller själva begreppet "flykting" konstaterarutskottet att ansluter sig till den definition somåterfinns Genèvekonvention om flyktingars rättsligaställning och dess tilläggsprotokoll . Konventionenmed tilläggsprotokollet jämte konvention om statslösager ett väl täckande skydd för de flyktingar som omfattas avdessa konventioner.Utskottet noterar i detta sammanhang att frågan om att utvidgadefinitionen av flyktingbegreppet inom ramen årskonvention diskuterats under en lång rad av år. Det haremellertid visat sig att det inte finns något internationelltstöd vare sig för en utvidgning av flyktingbegreppet eller förnya internationella bindande normer för s.k.icke-konventionsflyktingar. Detta får särskild betydelse när detgäller frågan om att i ett tillägg till Europakonventionenangående skydd av de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna inbegripa en rätt till asyl. Utskottetkonstaterar att den svenska utlänningslagstiftningen bygger på1951 års Genèvekonvention och att utlänningslagens bestämmelserom verkställighetshinder överensstämmer med Europakonventionensförbud om tortyr i artikel 3. Utskottet konstaterar vidare atträttigheterna i enlighet med måste varalämpade att prövas av ett domstolsorgan.Regeringen arbetar generellt för ett förbättrat skydd avflyktingars behov av skydd av de mänskliga rättigheterna.Framför allt verkar för ökade biståndsinsatser för attlindra de förhållanden som föranleder migration och flykt. Motdenna bakgrund, men även i ljuset av ett bristandeinternationellt stöd för nya bindande normer på flyktingrättensområde, torde inte något tillägg till den europeiskakonventionen kunna aktualiseras. Utskottet noterar isammanhanget att den europeiska konventionen i första hand intereglerar asylrättsliga frågor.I behandlas migrations- och flyktingfrågor främsti expertgrupperna on the Legal Aspects ofTerritorial Asylum, Refugees and Stateless Persons och EuropeanCommittee on Migration i vilkas arbete deltagit i mångaår. Även inom den tidigare nämnda s.k. Wiengruppen behandlasflyktingrörelser, främst i ett öst--väst-perspektiv. I dennagrupp kan , såväl som i andra fora, presentera och verkaför att diskussioner inleds om en ordning för att mötamassflyktingsituationer i . Vid iWien uttalade sig statsminister för ensådan ordning samt att däri måste ingå ett system för att delaansvaret för vår kontinents konflikter.Det svenska ordförandeskapet i ESK initierade kontakterna meddet arbete som uträttats av andra internationellaorganisationer, såsom UNHCR. Grunden för ett utvidgat samarbetemed UNHCR har lagts genom den allmänna ramöverenskommelse somslutits mellan FN och ESK med aktiv svensk medverkan. Sverigedriver nu frågan vidare i det löpande arbetet i ESK. Vad gällerett vidareutvecklande av det folkrättsliga regelverket är dettanågot som på nuvarande stadium inte faller inom ramen för ESK:söverväganden.Utskottet vill understryka det angelägna i att detinternationella samfundet fortsätter att verka för långsiktigapreventiva strategier som bättre integrerar politiska aktioner,utvecklingsinsatser, humanitära insatser och frågan om respektenför de mänskliga rättigheterna.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U615 (s)yrkandena 28 och 29, Sf622 (v) yrkande 7 och motion Sf608 (-)yrkande 5 besvarade.Vad beträffar förslaget i motion U608 (fp) om en konventionför att bli fri från resp. återvinna medborgarskap i sitttidigare hemland konstaterar utskottet att dubbla medborgarskapi möjligaste mån bör undvikas. Att återvinna tidigare innehaftmedborgarskap är i relativt enkelt, och vad utskottetförstår har andra europeiska stater inte någon anledning attomöjliggöra ett återvinnande. Att bli fri från sitt tidigaremedborgarskap är också relativt väl accepterat i Europa.Mot den bakgrunden bedömer utskottet att ett svenskt initiativi inte är aktuellt.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U608 (fp)besvarad.6. Rasism och främlingsfientlighet samt etniska konflikterSammanfattning av motionernaDen socialdemokratiska partimotionen U615 (yrkande 30) anföratt rasistiska, antisemitiska och främlingsfientliga yttringarpå senare tid har dykt upp i hela . Företeelserna iSverige omspänner allt från direkta våldsdåd mot flyktingar ochflyktingförläggningar till rasistisk propaganda och skändningarav framför allt judiska begravningsplatser. I mångavästeuropeiska stater har högerextremistiska partier fått fäste.I flera central- och östeuropeiska stater växer en aggressivnationalism fram, vars extrema uttryck vi ser i tragedin i dettidigare . Motionärerna anser att arbetet motfrämlingsfientligheten och rasismen måste ske på olika nivåer.Det viktigaste är att undanröja grogrunden till fientligheten.Bl.a. måste arbetslösheten bekämpas på ett internationellt plan.Regeringen bör därför ta initiativ till en internationellkonferens på högsta politiska nivå i mot rasism ochfrämlingsfientlighet.I motion U407 yrkande 1 föreslås bl.a. attSverige skall verka för att motverka etniska och religiösakonflikter i u-världen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar med anledning av motion U615 yrkande 30att frågor om rasism, antisemitism och främlingsfientlighetutgjorde huvudtema under i den 8--9oktober 1993. De församlade stats- och regeringscheferna antogdå en deklaration samt en handlingsplan mot rasism, xenofobi,antisemitism och intolerans. En viktig del av aktionsplanenutgörs av en ungdomskampanj med syfte att mobiliseraallmänheten. Kampanjen skall äga rum både på central europeiskoch nationell lokal nivå. Nationella kommittéer skall bildas.En annan viktig del av planen är bildandet av enexpertkommitté, bestående av respekterade politiskapersonligheter, som skall granska de åtgärder sommedlemsstaterna vidtar för att bekämpa fenomen som rasism ochfrämlingsfientlighet samt föreslå vidare åtgärder. Därutöverinnehåller deklarationen och aktionsplanen en rad åtaganden avmer generell karaktär. Staterna åtar sig t.ex. att bekämpaideologier och handlingar som kan leda till rashat, våld ochdiskriminering. En första rapport avseende planerna förgenomförandet av aktionsplanen kommer att lämna vidEuroparådets nästa ministermöte i maj 1994.Enligt vad utskottet har erfarit hardiskrimineringsombudsmannen, , utsetts tillordförande i en kommission mot främlingskap och rasism underministerkommittén i . Kommissionen skall bl.a.studera lagstiftningen i 32 medlemsstater ochföreslå åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om vikten av att detta arbeteinte enbart koncentreras till nya lagar utan att stöd också gestill informationsinsatser bl.a. i skolor och på andrautbildningsplatser.Utskottet konstaterar också att inom ramen för för de mänskliga rättigheterna deltagit i arbetetbl.a. avseende genomförandet av handlingsprogrammet för detandra årtiondet för kamp mot rasism och rasdiskriminering. Ettprogram för ett tredje årtionde för kamp mot rasism ochrasdiskriminering är antaget av , och ensärskild enhet i FN:s center för de mänskliga rättigheterna harfått till uppgift att se över informationsbehovet inför dettredje årtiondet mot rasdiskriminering. Härutöver vill utskotteterinra om den rapportör som FN:s kommission för de mänskligarättigheterna tillsatte och som vid årets möte lämnadeförslag till åtgärder för att bekämpa nutida former av rasism,rasdiskriminering, främlingsfientlighet och annan intolerans.Rapportören har bl.a. föreslagit seminarieverksamhet kring dessafrågor.Utskottet noterade i betänkandet 1992/93:UU3 den oroväckandeökningen av främlingsfientlighet och rasism på många håll ivärlden och konstaterade att dessa tendenser framför allt måstebemötas inom de enskilda staterna. Det är mycket angeläget attfenomenen uppmärksammas och bekämpas såväl globalt somregionalt. initiativ utgör ett värdefullt bidraghärvidlag. Utskottet utgår från att regeringen mycket aktivtkommer att delta i dessa aktiviteter internationellt, men ävennationellt för att stävja en oroande utveckling. Det är särskiltangeläget att ledande företrädare från alla samhällslivetsområden mycket tydligt och klart markerar avståndstagandet motfrämlingsfientlighet. Utskottet noterar i detta sammanhang attregeringen fattat beslut om att tillsätta en kommission motfrämlingsfientlighet och rasism liksom en arbetsgrupp avseendeen ungdomskampanj mot rasism. Kommissionen skall verkaopinionsbildande för att på skilda områden motverkafrämlingsfientlighet och rasism. Under reservationsanslagetÅtgärder mot främlingsfientlighet och rasism finns förinnevarande budgetår . För /95är anslaget enligt beslut höjt till 28 miljonerkronor.Utskottet noterar också den resolution som Europaparlamentetantog angående förekomsten av rasism ochfrämlingsfientlighet.Utskottet anser därmed motion U615 (s) yrkande 30 besvarad.Sverige verkar såväl i FN som i ESK för att motverkapotentiella etniska och religiösa konflikter i världen. Sverigehar ofta påpekat att det arbete som bedrivs inom FN:s socialaoch ekonomiska ansvarsområden har en viktig roll att spela närdet gäller förebyggandet av konflikter. är också en avde största bidragsgivarna till FN:s biståndsprogram, förutom detbistånd ger bilateralt för insatser på det humanitäraområdet och för demokratiutveckling. I ESK-processen verkarSverige också för att motverka etniska motsättningar,diskriminering och bristande respekt för de grundläggande fri-och rättigheterna. Utskottet utgår från att regeringen även isina bilaterala kontakter med olika stater diskuterar dessaviktiga frågor.Utskottet vill i detta sammanhang poängtera vikten av ettvidgat samarbete med frivilligorganisationer i ansträngningarnaatt förhindra etniska, religiösa och andra väpnade konflikter.Utskottet anser att frivilligorganisationernas roll ochbetydelsefulla arbete inte nog kan poängteras i detomdaningsarbete som pågår världen över, inte minst i vår egenregion. Icke-statliga aktörer på olika arbetsområden kan på ettkonstruktivt sätt komplettera den förda politiken och ävenkritiskt granska regeringars uppträdande vad avser främjandet avoch respekten för de mänskliga rättigheterna.Utskottet anser därmed att motion U407 (v) yrkande 1 ärbesvarad.7. Handel och arbetsrättSammanfattning av motionernaI motion U603 (v) yrkande 8 anförs, mot bakgrund av tidigareerfarenheter av handel med diktaturstater, att samma kopplingmellan handel och mänskliga rättigheter skall gälla som mellanbistånd och demokratisering.I partimotion U613 (v) yrkande 6 ansermotionärerna att måste medverka till att stärkaefterlevnaden av de internationella konventionerna påarbetsrättens område. De fackliga rättigheterna kränks såvälfrån arbetarskyddssynpunkt som i strejkrättshänseende.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att förutsättningarna för en kopplingmellan bistånd och demokratisering på en rad punkter skiljer sigfrån den föreslagna kopplingen mellan handel och mänskligarättigheter. En avgörande punkt är att den statliga kontrollenöver handeln inte ser ut på samma sätt som när det gällerbiståndet. En annan är att den yrkade kopplingen mellan handeloch mänskliga rättigheter skulle kunna ställa sig svårförenligmed existerande regler för ekonomiska sanktioner och medGATT-avtalet. Utskottet fastslår, att de principer förekonomiska sanktioner som framgår av lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner, med senare ändringar, ävenfortsättningsvis bör gälla.Yrkande 8 i motion U603 (v) avstyrks därför.Utskottet instämmer med motionärerna om att efterlevnaden avde internationella konventionerna på arbetsrättens område måstestärkas. har aktivt medverkat till att FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna sedan ett antal år tillbakauppmärksammar den bristande respekten i ett flertal stater vadavser de fackliga rättigheterna. Utskottet utgår från attregeringen på det sätt den finner lämpligt kommer att fortsättaverka för att brott mot de fackliga rättigheterna påtalas ochför att arbetsrättens regler över huvud taget respekteras.Motion U613 (v) yrkande 6 anses därmed besvarad.8. ÖvrigtSammanfattning av motionernaMotion U613 (v) yrkande 12 poängterar vikten av att FN:srådgivningsprogram och tekniskt bistånd på området för demänskliga rättigheterna ges ökade resurser. En större del än vadsom nu är fallet bör avsättas i FN:s budget för detta program.Motion U635 (fp) tar upp frågan om mänskliga rättigheter ochterrorism. Konventioner om de mänskliga rättigheterna handlar omatt skydda medborgarna mot den egna staten. Brott mot demänskliga rättigheterna avser staternas agerande och inteenskilda personer, grupper eller organisationer. Det är enligtmotionären felaktigt att koppla ihop mänskliga rättigheter ochterrorism. Motionären anser att FN måste återgå tilluppfattningen att mänskliga rättigheter är något som berörindividens rättigheter annars undergrävs det högst angelägnaarbetet för skyddet och främjandet av de mänskligarättigheterna. bör verka för denna ståndpunkt i FN.Motion U627 (s) anför att bör verka för att FNproklamerar ett fruktträdens årtionde. Under de år som gått harFN proklamerat speciella år och årtionden, bl.a. kvinnans,barnens och de äldres. var det dricksvattnetsårtionde. skulle alla jordens invånare ha tillgångtill fullgott dricksvatten. FN kan bidra till än bättrelevnadsvillkor för världens svältande folk genom att utropafruktträdens årtionde. Det måste planteras träd överallt därmänniskor svälter, överallt där träd kan växa.I motion U601 (s) yrkar motionärerna på att ett globalttoppmöte om hiv/aids anordnas för att utarbeta en globalstrategi mot hiv/aids. Det internationella samfundet saknar tillräcklig kunskap för att kunna överblicka aidsepideminstotala konsekvenser för framtiden. Motionärerna anser det därförangeläget att tar initiativ till ett toppmöte på högstainternationella nivå för att mobilisera en politisk vilja attbekämpa sjukdomen.I flerpartimotionen U231 (kds, s, m, fp, c, nyd, v, -) anförsatt den svåra aidsepidemin världen över får svåröverskådligakonsekvenser, framför allt när det gäller de barn som blivitföräldralösa på grund av att deras föräldrar avlidit i aids.Motionärerna anser att dessa barns situation måste bli föremålför uppmärksamhet och anför att regeringen bör ta initiativ tillatt frågan förs upp på FN:s dagordning (yrkande 1).Utskottets övervägandenVad beträffar förslaget i motion U613 (v) yrkande 12 om viktenav FN:s rådgivningsprogram och tekniskt bistånd på området förde mänskliga rättigheterna konstaterar utskottet att Sverigeunder en rad av år verkat för att FN:s center för de mänskligarättigheterna i skall ges ökade resurser. har idetta syfte såväl i världskonferensen som i generalförsamlingenstredje och femte utskott samt även i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna betonat vikten av att tillräckligaresurser ges till centrets verksamhet. har även aktivtverkat för att frivilliga bidrag lämnas till de frivilligafonder som administeras av FN:s center för de mänskligarättigheterna, dvs. dels Fonden för personer som utsatts förtortyr, dels Urbefolkningsfonden och dels Fonden för teknisktbistånd.När det gäller omfördelningar i FN:s reguljära budget tillmänskliga rättigheter noterar utskottet att det är svårt att fågehör för sådana förslag eftersom dessa stöter på motstånd frånframför allt en stor grupp . Utskottet konstaterar attSverige lämnar frivilliga bidrag tillcentrets program för tekniskt bistånd på området för demänskliga rättigheterna.Utskottet utgår från att på lämpligt sätt fortsätteratt stödja centrets verksamhet, inkl. det tekniskabiståndsprogrammet och andra aktiviteter på området som skallfinansieras över FN:s reguljära budget.Utskottet anser därmed yrkande 12 i motion U613 (v) besvarad.Utskottet instämmer i princip i det som förs fram i motionU635 (fp) om mänskliga rättigheter och terrorism. Det är mycketbeklagligt att frågan om terrorism blandas samman med frågor omde mänskliga rättigheterna. I den mån detta skall ske bör dethandla om att tillse att bekämpandet av förekomsten av terrorismsker inom ramen för de mänskliga rättigheterna, inte för att geen ursäkt för regeringars övergrepp i samband med sådantbekämpande. Huvudbudskapet i den resolution som motionärenhänvisar till, dvs. fördömandet av terrorism i alla dess former,anser utskottet att kan ställa sig bakom. Däremot är detviktigt att skilja på de handlingar för vilka stater ansvararoch som kan utgöra brott mot de mänskliga rättigheterna ochannat agerande från en regering. Våldshandlingar som begås avterroristgrupper kan aldrig tolereras. Det är regeringarna sombär ansvaret för att respekten för de mänskliga rättigheternaupprätthålls när förekomsten av terrorism skall bekämpas. Detvar också i denna anda som , enligt vad utskottetinhämtat, lämnade en röstförklaring i samband med behandlingenav resolutionen i FN:s generalförsamling.Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsviskommer att föra fram denna ståndpunkt och söka verka för att denfår genomslag i mänskliga rättighetssammanhang.Utskottet anser motion U635 (fp) därmed besvarad.Vad beträffar förslaget i motion U627 (s) angående ettfruktträdens årtionde får utskottet anföra följande.