bet · GH01BoU21 · 1994-05-21 00:00:00 — Utskottet kan inte finna attregeringens förslag därutöver innehåller några väsentligaskillnader mot vad som gäller såvitt avserhyresgästorganisationers ställning och förhandlingar omhyresvillkor för oorganiserade hyresgäster. Även ifortsättningen förhandlar hyresgästorganisationen för allahyresgäster som omfattas av förhandlingsordningen. Denprincipiella skillnaden är att den enskilde hyresgästen självavgör om han vill omfattas av den. Den förändringen kan inteanses utgöra avgörande ingrepp i det kollektivaförhandlingssystemet. Detta omfattar även i fortsättningen allaoavsett medlemskap, som är anslutna till en förhandlingsordning.Ett förhandlingssystem som helt bygger på medlemskap skulleenligt utskottets mening innebära att hela det kollektivaförhandlingssystemet måste omarbetas från grunden. En sådanordning är utskottet inte berett att föreslå. Utskottetavstyrker motion Bo30 (s) yrkande 1.FörhandlingsordningarnaEnligt gällande rätt får endast en förhandlingsordning finnasför ett eller flera hus. Den gäller för de lägenheter som finnsupptagna i den, oavsett om de hyrs av medlemmar i enorganisation av hyresgäster och oavsett om det finnsförhandlingsklausul i hyreskontraktet. Däremot medför ett beslutav hyresnämnd om slopande av en förhandlingsklausul att inteheller förhandlingsordningen i fortsättningen skall omfattalägenheten. Förhandlingsklausuler i hyreskontrakt har, somredovisats inledningsvis, den innebörden att hyresgästen blirbunden gentemot hyresvärden av innehållet iförhandlingsöverenskommelserna.I propositionen föreslås att förbudet mot fleraförhandlingsordningar i samma hus avskaffas. Organisationer somåtnjuter ett mer påtagligt stöd bland hyresgästerna ges rätttill förhandlingsordning för ett visst hus och kan samtidigtbedriva kollektiva hyresförhandlingar i huset. Om hyresvärdeninte vill medverka till avtal om förhandlingsordning kan fråganprövas av hyresnämnden. får efter enskälighetsprövning avgöra om hyresgästorganisationen har ettsådant stöd bland hyresgästerna. Vid denna prövning ihyresnämnden föreslås i propositionen den ändringen att den partsom påstår att det föreligger rätt till förhandlingordning skallstyrka sitt påstående.Även om det finns flera förhandlingsordningar i ett hus finnsdet inget hinder mot att gemensamma förhandlingar förekommert.ex. i angelägenheter som kräver gemensamma lösningar. Ipropositionen antas det att gemensamma angelägenheter kommer attkunna lösas i samförstånd. kan en hyresvärd åta sigatt förhandla med övriga organisationer och enskilda hyresgästeri huset. Hyresvärden kan om förhandlingarna skulle stranda vändasig till hyresnämnden, som får ta ställning till det aktuellahyresvillkoret.Motionärerna i Bo30 (s) kritiserar förslaget om att fleraförhandlingsordningar bör tillåtas i ett hus och förordar attregeringens förslag inte genomförs (yrkande 4). Motionärerna tarupp frågor om hur boinflytandet skall kunna fungera i det nyasystemet och hur gemensamma förhandlingar som rimligen kommeratt påverka hyran skall kunna genomföras. De anser också att detfinns brister i förslaget när det gäller frågan hur dehyresgäster som valt att ställa sig utanförhyresförhandlingssystemet skall kunna bindas av överenskommelserom gemensamma angelägenheter som träffats med stöd avförhandlingsordning.Utskottet kan först konstatera att den hyresgäst som valt attstå utanför systemet naturligtvis inte binds av överenskommelsersom han inte anslutit sig till. Han blir bunden bara av de avtalhan själv ingått. En hyresgäst med en förhandlingsklausul ihyreskontraktet blir enligt nuvarande system bunden av deförhandlingsöverenskommelser som "hans" hyresgästorganisationingår.Det nuvarande systemet ger hyresgästerna små möjligheter attsjälva bestämma vilken hyresgästorganisation som skall företrädadem i hyresförhandlingarna. Detta är en brist i systemet.Utskottet anser det rimligt att det nu öppnas större möjligheterför hyresgästerna att välja vilken hyresgästorganisation somskall företräda dem vid hyresförhandlingar. Ett sätt är att engrupp hyresgäster går samman och låter en organisation utanförhandlingsordning företräda dem. Förhandlingar sker då utanförhyresförhandlingslagens ram, vilket innebär att bl.a. lagensregler om primär förhandlingsskyldighet inte kommer att gälla.Utskottet anser att hyresgästernas intresse bättre tillgodosesom de inte bara kan välja att stå utanförhyresförhandlingssystemet utan även inom detta system kan väljamellan flera hyresgästorganisationer. Enligt utskottetsbedömning bör de olägenheter som kan vara förknippade medflera förhandlingsordningar i ett hus kunna lösas. Utskottetdelar dock regeringens bedömning att flera än tvåförhandlingsordningar endast undantagsvis bör tillåtas mothyresvärdens bestridande. Utskottet anser vidare i likhet medregeringen att det i vart fall tills vidare bör överlämnas åtparterna att klara ut hur förhandlingar om gemensammaangelägenheter bör genomföras. Detsamma gäller frågor som rörhyresgästernas inflytande över boendefrågor. Utskottet utgårifrån att regeringen kommer att särskilt följa den fortsattautvecklingen i dessa avseenden.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tilllag om ändring i 3, 6 och 10 §§ hyresförhandlingslagen ochförslaget om upphävande av 4 § samma lag samt upphävande av 17 §fjärde stycket i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder. Motion Bo30 (s) yrkande 4 avstyrks.FörhandlingsersättningFörhandlingsarbete för andra än medlemmar i en organisationmåste enligt motion Bo30 (s) vara frivilligt och den som vill haförhandlingshjälp bör betala den ersättning som organisationenbegär. Hyresförhandlingslagens 20 § om förhandlingsersättningbör därför enligt motionen ändras så atthyresgästorganisationerna har rätt att ta ut sådan ersättning(yrkande 2).Enligt 20 § får, som redovisats ovan, förhandlingsersättningtill den förhandlande hyresgästföreningen bestämmas i enförhandlingsöverenskommelse. Den ingår i hyran för samtligalägenheter och utgör en del av hyran. Hyresvärden redovisarförhandlingsersättningen till föreningen.Vid lagens tillkomst ansågs det rimligt att även oorganiseradehyresgäster i skälig omfattning bidrog till finansieringen avhyresgästorganisationens förhandlingskostnader eftersom allahyresgäster oavsett medlemskap drog nytta avförhandlingsarbetet. gavs möjlighet för den enskildehyresgästen att begära prövning av skäligheten av denöverenskomna ersättningen.Regeringsförslaget medför ingen saklig ändring. Bestämmelseninnebär redan nu att förhandlingsersättning får ingå i hyranendast för de bostadslägenheter som omfattas av enförhandlingsordning. I de fall hyresgästen väljer att ståutanför det kollektiva förhandlingssystemet är det rimligt atthyresgästen inte heller behöver bidra tillförhandlingskostnaderna. Det nuvarande systemet, liksom det somkommer att gälla om bifaller regeringens förslag,bygger på att kostnaderna för förhandlingsarbetet skall bäras avde hyresgäster som drar nytta av det och attförhandlingsparterna träffar överenskommelser omförhandlingsersättning. Enligt utskottets mening saknastillräckliga skäl att ändra denna ordning. Utskottet utgår ifrånatt sådana överenskommelser kommer att kunna träffas ävenframöver. Om det skulle visa sig att det uppkommer svårigheterför parterna att uppnå överenskommelser omförhandlingsersättning till hyresgästorganisationernaförutsätter utskottet att regeringen överväger denna fråga pånytt. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo30 (s)yrkande 2. Den lagändring, som i propositionen föreslås i 20 §hyresförhandlingslagen tillstyrks. Utskottet tillstyrker ävenregeringens förslag till ändring i 55 § fjärde styckethyreslagen om rätt till hyressänkning motsvarandeförhandlingsersättningen för den hyresgäst som trätt urförhandlingssystemet.Samma hyra för likvärdiga lägenheterI förhandlingsöverenskommelser om hyra skall enligt 21 § likastora lägenheter i ett hus åsättas samma hyra, om inteskillnader i bruksvärdet motiverar olika hyror. Bestämmelsentillkom i syfte att förhindra att oorganiserade hyresgästerskulle behandlas annorlunda än hyresgäster, som var medlemmar ihyresgäströrelsen. I propositionen föreslås att kravet på sammahyra skall gälla endast lägenheter som omfattas av sammaförhandlingsordning. Det kommer att innebära att hyrorna kanvariera med förhandlingsparterna på hyresgästsidan. Motionärernai Bo30 (s) ifrågasätter en sådan ordning både av lämplighetsskäloch rättviseskäl. De föreslår därför att den nuvarandebestämmelsen behålls (yrkande 3). De anser attregeringsförslaget innebär inskränkningar i enhyresgästorganisations förhandlingsfrihet medan hyresvärden gesmöjligheter att avtala om olika hyror för likvärdiga lägenheteri samma hus. Motivledes anförs att bestämmelsen bör avskaffashelt om deras yrkande inte kan bifallas.Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringens förslag idenna del är en följd av att hyresgästerna nu ges valfrihet närdet gäller förhandlingsrätten. Om denna valfrihet skall få någotinnehåll krävs bl.a. en rätt för hyresgästen eller denhyresgästorganisation han valt, att inom bruksvärdessystemetsram bestämma avtalets innehåll såvitt avser bl.a. hyran. Däremotinnebär förslaget inte någon skillnad i förhandlingsfriheten närdet gäller överenskommelser mellan hyresvärden och enhyresgästorganisation med förhandlingsordning. I dessa fallgäller alltjämt principen om samma hyra i 21 §hyresförhandlingslagen. Syftet med den aktuella bestämmelsen äratt förhindra att hyresgäster, som inte är medlemmar i denförhandlande hyresgästorganisationen, diskrimineras. skall förhandla för alla hyresgäster somhar en förhandlingsklausul som hänvisar tillförhandlingsordningen, kvarstår behovet av ett skydd motdiskriminering. Det kan tilläggas att den hyresgäst som ärmissnöjd med den avtalade hyran kan begära hyresnämndensprövning, och hyresnämnden får vid bifall till hyresgästenstalan ålägga hyresvärden återbetalningsskyldighet.Utskottet anser med hänvisning till vad som här anförts attdet alltjämt finns skäl för kravet på samma hyra för urbruksvärdessynpunkt likvärdiga lägenheter, som omfattas avsamma förhandlingsordning. är det en nödvändigkonsekvens av den nu föreslagna förändringen avhyresförhandlingssystemet att hyran för lägenheter som inteomfattas av samma förhandlingsordning tillåts bli olika.Bruksvärdessystemet utgör dock ett skydd för att skillnadernainte blir för stora. Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill ändring i 21 § hyresförhandlingslagen. Motion Bo30 (s)yrkande 3 avstyrks.InflyttningshyrorEnligt hyreslagen råder i princip avtalsfrihet om hyransstorlek. Kan parterna inte enas är huvudregeln att hyran skallutgå med skäligt belopp, dvs. hyran får inte vara påtagligthögre än hyran för lägenheter med samma bruksvärde. Förinflyttningshyror vid ny- och ombyggda hus råder ocksåavtalsfrihet om inte förhandlingsskyldigheten reglerats i enförhandlingsordning, eftersom hyresvärden enligthyresförhandlingslagen är skyldig att påkalla förhandling endastvid hyreshöjning. Hyresgästen kan emellertid begäravillkorsändring enligt 54 § och ansöka om prövning av hyransskälighet hos hyresnämnden. kan inte pröva hyranretroaktivt. Det avtalade hyresvillkoret får enligt hyreslageninte heller ändras förrän förflutit från det atthyran började tillämpas för avtal som löper tills vidare. Harhyran för lägenheten bestämts genom enförhandlingsöverenskommelse gäller den hyran även närhyresvärden träffar hyresavtal med en ny hyresgäst.I motion Bo30 (s) yrkande 5 yrkas att bruksvärdeshyran skallgälla som tak vid nyupplåtelse. Motionärerna anser att det inteskall vara möjligt för hyresvärden att begära högre hyra vidinflyttning än den som gällde när lägenheten omfattades av enförhandlingsordning.Genom de ändringar som regeringen föreslår ihyresförhandlingssystemet kan inflyttningshyror komma att istörre utsträckning än bestämmas av hyresvärdenoch den enskilde hyresgästen. Det innebär dock inte atthyresgästen behöver godta att betala en hyra som överstigerbruksvärdeshyran. kan såsom inledningsvisredovisats pröva hyrans skälighet enligt bruksvärdesregeln i55 § hyreslagen, som kvarstår oförändrad, och fastställa hyrantill skäligt belopp.Enligt utskottets mening kan det förutsättas att den hyresgästsom väljer att stå utanför det kollektivahyresförhandlingssystemet också kan bedöma om den begärda hyranär godtagbar och om han har ekonomiska förutsättningar attbetala den. Tillräckliga skäl för att införa särskildaskyddsregler för hyresgästerna mot höga inflyttningshyrorfinns enligt utskottet inte. Utskottet avstyrker med hänvisningtill vad nu sagts motion Bo30 (s) yrkande 5.I detta sammanhang vill utskottet också något beröra de reglersom gäller vid byte av bostadslägenhet. Bostadshyresgäst fårenligt hyreslagen överlåta hyresrätten till sin lägenhet i syfteatt genom byte erhålla en annan bostad utan hyresvärdenssamtycke om hyresnämnden lämnar tillstånd till överlåtelsen.Sådant tillstånd skall lämnas om hyresgästen har beaktansvärdaskäl för bytet och det kan ske utan påtaglig olägenhet förhyresvärden samt inte heller andra särskilda skäl talar motbytet.Ett lägenhetsbyte innebär att den nya hyresgästen inträder iden tidigare hyresgästens ställe i hyresförhållandet. Någonändring av hyresvillkoren kan alltså inte framtvingas i enbytessituation.Den s.k. passivitetsregelnI syfte att förenkla förhandlingsarbetet mellan hyresvärdenoch den enskilde hyresgästen föreslås i propositionen sominledningsvis redovisats att avtal om hyreshöjning skall kunnakomma till stånd genom passivitet från hyresgästens sida. Omhyresvärden i ett skriftligt meddelande underrättat hyresgästenom en förestående hyreshöjning och hyresgästen inte inom visstid motsatt sig den begärda hyran skall avtal anses ha ingåtts ienlighet med hyresvärdens begäran. Ur rättssäkerhetssynpunktuppställs krav på särskild tydlighet inte bara i vad det avserhyran och hyreshöjningen utan även i vad hyresgästen har attgöra om han inte godtar hyreshöjningen. Den tid som hyresgästenges att protestera föreslås i propositionen inte vara kortare . Om avtal kommit till stånd kanhyresgästen ändå meddela hyresvärden att han vill ha ändring avhyresvillkoret och därefter begära hyresnämndens prövning. Enändring föreslås också om hyresnämndens möjligheter att beslutaom hyran för förfluten tid. Enligt propositionsförslaget kanhyresnämndens beslut avse tid från den dag då hyran börjadegälla, dock under förutsättning att ansökning har gjorts därefter. Syftet med förslaget i denna del är attförhindra att en hyresgäst på grund av passivitet binds tilloskäligt höga hyror.Enligt motion Bo30 (s) yrkande 6 bör regeln om passivtgodkännande av hyreshöjningar avslås. Motionärerna befarar attbl.a. invandrare med språksvårigheter kan komma att lidarättsförlust, eftersom det kan tänkas att mindre nogräknadehyresvärdar förmår dem att avstå från förhandlingsklausul.Förslaget innebär en försämring för de hyresgäster som i dagstår utanför det kollektiva systemet, anser motionärerna vidare.Om inte förslaget avslås föreslås i motivtexten att detomarbetas så att hyresgästen på samma sätt kan binda hyresvärdentill en lägre hyra.Utskottet anser att förslaget om den s.k. passivitetsregelsom regeringen för fram, kan godtas om det finns anslutanderegler som tillgodoser de rättssäkerhetkrav som måste uppställasvid en sådan avtalskonstruktion. Förslaget innebär bl.a. attonödigt förhandlingsarbete kan slopas utan att olägenheter förhyresgästerna behöver befaras. Utskottet har ingen erinran motde särskilda krav som enligt förslaget uppställs på utformningenav hyresvärdens meddelande. Däremot bedömer utskottet den tidsom hyresgästen har på sig att besvara hyresvärdens meddelandevara något snävt tilltagen. Enligt utskottets mening bör denangivna tiden förlängas till två månader.Utskottet anser vidare att det kan finnas anledning att införaen särskild skyddsregel i det fall avtal kommit till stånd genompassivitet. I propositionen föreslås att hyresnämnden ipassivitetsfallet får frångå hyreslagens bestämmelser omtidpunkten för när ett hyresvillkor får ändras. Enligtregeringens förslag får hyresnämnden i dessa fall besluta omhyran från den dag då hyran började gälla, under förutsättningatt ansökningen har gjorts därefter. mening bör hyresgästen inte kunna skiljas från sinbostadslägenhet på grund av dröjsmål medbetalningen av själva hyreshöjningen. Om hyresgästen inom dennatid begärt hyresnämndens prövning av hyrans skälighet börhyresgästen inte heller kunna skiljas från sin lägenhet så längesaken prövas. Efter det att frågan avgjorts genom beslut somvunnit laga kraft har hyresgästen enligt utskottets förslag entid om en månad att betala det resterande sammanlagda beloppet.Den av utskottet föreslagna skyddsregeln gäller inte i de fallhyresgästen begär prövning av hyran först efter det att tremånader gått sedan hyran började gälla.Utskottet föreslår med anledning av propositionen och medavslag på motion Bo30 (s) yrkande 6 att antarutskottets förslag till lag om ändring i hyreslagen såvitt avser54 a och 44 §§ hyreslagen samt regeringens förslag till lag omändring i hyreslagen såvitt avser 55 c § tredje stycket och63 §.Hyresgästinflytande vid ombyggnad och upprustningBostadssaneringslagen (1973:531) innehåller regler som gerhyresgästerna ett bestämmande inflytande över upprustning somgår längre än lägsta godtagbara standard. Däremot kanhyresgästerna inte förhindra att en fastighet rustas upp tillden standardnivån. Enligt propositionen kan det ifrågasättas omdet finns behov att behålla reglerna om upprustningsåläggande ibostadssaneringslagen. I annan lagstiftning ges nämligenmöjligheter till ingripanden om en fastighet är i behov avupprustning och underhåll. Dessutom har enligt propositionenendast ett fåtal ärenden förts till hyresnämnden. Regeringenanför med hänvisning till vad som redovisats att det inte längrefinns behov av att behålla regler om sanering i nuvarandeutformning. Däremot anses att det bör finnas regler sommöjliggör för den enskilda hyresgästen att få till stånd enupprustning av den egna lägenheten i de fall lägenheten inte harlägsta godtagbara standard. En sådan bestämmelse föreslås därföri hyreslagen. Innebär åtgärden att ingrepp måste göras i andrahyresgästers lägenheter skall enligt förslaget deras samtyckekrävas.Det föreslås vidare i propositionen ett skydd mot s.k.lyxsanering. En hyresvärd bör inte under den tidhyresförhållandet pågår, dock högst , få höja hyran för enlägenhet på grund av en sådan ombyggnadsåtgärd om intehyresgästen godkänt den. Syftet med förslaget är att skydda denenskilde hyresgästen mot hyreshöjningar på grund av ombyggnadersom går utöver lägsta godtagbara standard och som uppenbart inteär motiverade av boendehänsyn. Den föreslagna regeln avser intesedvanliga reparationer och löpande underhåll eller andraåtgärder som en hyresvärd är skyldig att företa på grund av lageller avtal. Om en hyresgästorganisation i enförhandlingsöverenskommelse åtagit sig att ta ställning tillsådana ombyggnadsåtgärder kan organisationen för hyresgästensräkning också godkänna s.k. lyxsanering. Detta förutsätter attbostadslägenheten omfattas av förhandlingsordningen.Hyresnämnden kan lämna tillstånd om det finns särskilda skäl.I motion Bo30 (s) yrkande 7 föreslås att regler omhyresgästinflytande vid ombyggnad och upprustning i ställetinförs i hyresförhandlingslagen i form av av s.k. primärförhandlingsskyldighet. Sådana regler anses behövas för åtgärdersom rör hyresgästerna gemensamt. Om så sker och reglerna omupprustningsföreläggande i enlighet med regeringens förslag försöver till hyreslagen anser motionärerna attbostadssaneringslagen kan avskaffas. Reglerna omhyresgästinflytandet över den statliga bostadsfinansieringen börenligt motionärerna behållas. Beträffande regeringens förslagtill regler mot s.k. lyxsanering anser motionärerna att denenskilde hyresgästen skall ha ett bestämmande inflytande överåtgärder i den egna lägenheten som inte är nödvändiga för atthuset skall fungera. Det handlar enligt motionärerna om att gehyresgästen en möjlighet att påverka omfattningen av det somskall göras i lägenheten. En betydligt större individuellvalfrihet än vad som varit vanlig eftersträvas. Regeringensförslag är därför helt otillräckligt, anser de.Enligt utskottets bedömning har boinflytandereglerna ibostadssaneringslagen inte fungerat tillfredsställande.Riksdagen har också vid olika tillfällen behandlat motioner omändringar i lagen. Genom regeringens förslag flyttas inflytandetöver boendet över från ett gemensamt, kollektivt, inflytandetill de enskilda hyresgästerna. Utskottet har ingen erinran motregeringens förslag i dessa avseenden. Tillräckliga motiv saknasför att behålla bostadssaneringslagen. Detsamma gällerbestämmelserna om hyresgästinflytande i ochi förordningarna om statligt bostadsstöd. Utskottet haremellertid inte övertygats om det lämpliga i att, som föreslås imotionen, införa s.k. primär förhandlingsskyldighet vidombyggnad m.m. i hyresförhandlingslagen. Parterna ärnaturligtvis oförhindrade att själva avtala om utformning avboinflytandefrågor och också beträffande sådana frågor regleradem i en förhandlingsordning.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag tilllag om upphävande av bostadssaneringslagen och de nyabestämmelserna i 18 a--c §§ och 55 a § hyreslagen omhyresgästinflytande vid ombyggnad m.m. jämte följdändringar.Motion Bo30 yrkande 7 om att införa regler om primärförhandlingsskyldighet vid ombyggnad m.m. avstyrks.BruksvärdessystemetI motion Bo31 (m) föreslås göra ett tillkännagivandeom att en minskning av allmännyttiga bostadsföretagssjälvkostnader som är en följd av kommunala subventioner intefår beaktas vid bestämmande av bruksvärdeshyran. Enligt motionenär det en viktig förutsättning för att allmännyttan alltjämtskall ha kvar sin hyresledande roll att villkoren i alltväsentligt är likvärdiga för privata fastighetsägare ochallmännyttiga bostadsföretag. Som exempel på insatser som detkan vara fråga om anges i motionen hyresförlustgarantier,direkta driftsbidrag, borgensåtaganden för avgifter, uteblivenutdelning på insatt kapital och liknande förmåner.Regler om bruksvärdeshyra infördes i den nya hyreslagen 1968och reviderades 1973, 1974 och 1984. De återfinns i 55 §hyreslagen. Vid tvist skall hyran fastställas till skäligtbelopp. Hyra, som är påtagligt högre än hyran för med hänsyntill bruksvärdet likvärdiga lägenheter, är inte att anse somskälig. Vid prövningen skall i första hand beaktas hyran förlägenheter i hus som ägs och förvaltas av allmännyttigabostadsföretag.Genom ändringar 1974 fick deallmännyttiga företagens hyror större betydelse vidbruksvärdesprövningen. Om jämförelsematerialet innehöll ettrepresentativt inslag av lägenheter från allmännyttigabostadsföretags fastigheter skulle dessa hyror tillmätasavgörande betydelse (prop. 1974:150 s. 471). Det framhölls dockatt kravet var att hyressättningen i de allmännyttigajämförelselägenheterna var korrekt och representativt för detallmännyttiga lägenhetsbeståndet. I samband med införandet avs.k. hyresrabatter (prop. 1982/83:50 bil. 5 s. 6) uttaladesbl.a. att det var väsentligt att systemet utformades på ettsådant sätt att bruksvärdessystemet inte sattes ur spel och attenbart grundhyran skulle vara vägledande vidbruksvärdesprövningen. I ett senare lagstiftningsärende (prop.1983/84:137 s. 75) framhöll departementschefen vikten av atttilltron till bruksvärdessystemet bibehölls. Han uttalade bl.a.att tilltron uppenbarligen skulle rubbas, om en avsevärd del avde allmännyttiga bostadsföretagens hyror direkt eller indirektskulle betalas med kommunala medel. ansågs det rimligtatt, i den mån ett bostadsföretag har särskilda kostnader avsocial natur e.d., kommunen kan bidra till att täcka dessakostnader utan att detta behöver rubba bruksvärdessystemetsfunktionsduglighet.