bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — 10 s. 27--28) omutbildningsbidrag till handikappade skolungdomar som deltagit ivägledningsveckor (avsnitt 2.3).Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtAnslag för underhållsåtgärderRiksdagen har tidigare denna vår anvisat för särskildainsatser för upprustning och underhåll av länsvägar och länsjärnvägar (prop.1993/94:100 bil. 7, bet. TU13, rskr. Medlen som anvisats över anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt skall fördelas av regeringenmed hänsyn till upprustningsbehovet och till arbetsmarknadsläget i länen.Hänsyn skall dessutom tas till i vilka län övriga investeringar i det regionalatransportnätet är av jämförelsevis mindre omfattning. Enligt beslutär det regeringen som bestämmer medelsfördelningen inom ramen för de riktlinjersom meddelats.Regeringen anger i kompletteringspropositionen (bil. 6 punkt A 15) atttrots en rad tidigare särskilda åtgärder behöver ytterligare insatser göras somär inriktade mot projekt som kan påbörjas snabbt och därsysselsättningseffekten är hög. Dessa insatser bör komplettera de långsiktigaoch samlade investeringar som och regeringen har fattatbeslut om. Åtgärderna bör i huvudsak inriktas mot upprustning och underhåll avlänsvägar för bl.a. bärighet och framkomlighet samt i viss omfattning riksvägarsom har liknande förutsättningar och problem. För att främja en effektivmedelsanvändning anges att en mindre del av anslaget bör kunna användas för deändamål som gäller för anslaget Byggande av länstrafikanläggningar.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att till anslaget Underhållsåtgärderför sysselsättning och tillväxt ytterligare anvisas /95. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen attfördela medlen på länen inom ramen för de riktlinjer som tidigare meddelats ibudgetpropositionen och som anges i kompletteringspropositionen.Regeringens förslag har föranlett ett flertal motionsyrkanden varav tvåbehandlar medelsanvisningens storlek.I motion Fi31 (nyd) yrkande 45 anges att regeringens motiv för en ytterligareanslagstilldelning inte övertygande visar att den föreslagna satsningen ärrimlig i det kärva finansiella läge som staten befinner sig i. Motionärernaavstyrker därför förslaget.I motion Fi32 (v) yrkande 59 framhålls att den föreslagna satsningen äralltför generöst tilltagen som det i många regioner finns andrainvesteringar som är mer angelägna. Det gäller exempelvis inom ROT-sektorn,data- och telekommunikationsområdet samt inom utbildningssektorn. Enligtmotionen bör därför regeringens förslag till ytterligare medelsanvisningreduceras med till 1,5 miljarder kronor.Vidare har ett flertal motioner väckts som behandlar de föreslagnariktlinjerna för medelsanvändningen och som för fram krav på en radregionala insatser.I motion Fi37 (m) framhålls att vid medelsfördelningen bör beaktas attÄlvsborgs län eftersatts vid tilldelningen av medel förförbättringar och underhåll av det allmänna vägnätet. Detta anges i synnerhetgälla där av det allmänna vägnätet varit avstängtför tung trafik till följd av tjälskador.Samma län uppmärksammas i motion Fi35 (fp) där det anges att läntillhör de län som har landets sämsta landsbygdsvägnät. De största bristernafinns i och i och innebär bl.a. att en stor del avvägnätet avstängs för tung trafik.I motion Fi38 (s) framhålls att det är nödvändigt att tillförsytterligare medel för infrastrukturella åtgärder. Som skäl anförs att varje åruppstår allvarliga störningar inom transportnäringen i samband med denåterkommande tjällossningen.I motion Fi57 (s) behandlas som omfattar kommunerna . Motionärerna framhåller att det behövsextra insatser i regionen för att hantera arbetsmarknadssituationen och för attge näringslivet nya och bättre förutsättningar så att en positiv utvecklinguppnås.I motion Fi56 (s) anges att har landets sämsta vägar.Detta förklaras delvis med länets naturgeografiska förutsättningar men angesframför allt bero på bristande rättvisa i anslagsfördelningen. Denallvarligaste konsekvensen av den dåliga vägstandarden är enligt motionen attskogsindustrins utveckling bromsas av de långvariga vägavstängningar sominträffar . Mot denna bakgrund framhålls behovet av att särskildasatsningar görs på de vägar som skogsindustrin är beroende av för sinvirkesförsörjning och att en betydande del av anslaget därmed bör tillfallavägnätet i Västernorrland.I sitt yttrande (TU5y) hänvisar trafikutskottet till att utskottet vidett flertal tillfällen betonat vikten av ökade insatser för driftoch underhåll av det statliga vägnätet så att det samlade vägkapitalet kanbibehållas. delar därför regeringens uppfattning om behovet avatt ytterligare insatser behöver göras för att främst rusta upp och underhållalänsvägar.Beträffande de i motionerna föreslagna riktlinjerna anför trafikutskottet attdet enligt utskottets mening bör ankomma på regeringen och berördalänsstyrelser att närmare fastställa medelsanvändningen medan riksdagensuppgift i första hand bör vara att ange de övergripande ramarna ochriktlinjerna för investeringsverksamheten. Med denna arbetsfördelning börriksdagen normalt inte ta ställning till konkreta krav på investeringar ochunderhållsåtgärder.Trafikutskottet är mot denna bakgrund inte berett att förorda att riksdagenanvisar särskilda medel för vissa län eller projekt. Vad avser motionärernaspåpekanden om de problem som särskilt skogsindustrin möter på många länsvägarmed brister i bärighet och framkomlighet kan trafikutskottet dessutomkonstatera att syftet med flera motionsyrkanden torde komma att tillgodosesgenom de aktuella förslagen i propositionen. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag till medelsanvisning och riktlinjer för medelsanvändningen.Finansutskottet delar trafikutskottets bedömningar och anser attriksdagen bör avstyrka motionerna Fi31 (nyd) yrkande 45, Fi32 (v)yrkande 59, Fi35 (fp), Fi37 (m), Fi38 (s) yrkandena 1 och 2, Fi56 (s) ochFi57 (s) och tillstyrker kompletteringspropositionens (bil. 6 punkt A 15)förslag att ytterligare anvisas under anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Detta innebär attriksdagens tidigare beslut (bet. TU13, rskr. 157) bör ändras och att ettreservationsanslag på bör anvisas för nästa budgetår.Värmlands flygplatsI fyra motioner (Fi38 (s), Fi50 (s), Fi58 (m, fp) och Fi60 (c)) behandlasutbyggnaden av en ny flygplats i . I alla motioner föreslås att de 45miljoner kronor som återstår för att finansiera utbyggnaden av den nyalänsflygplatsen anvisas.Med anledning av motionerna hänvisar trafikutskottet i sitt yttrande(TU5y) till att utskottet tidigare i vår i betänkandet Luftfart behandlatförslag om att anlägga en ny flygplats i (bet. 1993/94:TU15).Utskottet erinrade där om att dömdes Karlstadsflygplats ut av . Utskottet framhöll mot dennabakgrund att det är angeläget att en ny flygplats byggs i och attstöd ges till finansieringen av anläggningen. följde utskottetshemställan (rskr. 1993/94:159).Trafikutskottet, vars uppfattning ligger fast, föreslår att på ettsärskilt anslag anvisar till för attsamfinansiera utbyggnaden av en ny länsflygplats i . Det är, anförutskottet, angeläget att förverkliga detta projekt, och bördärför med hänsyn bl.a. till rådande arbetsmarknadsläge nu fatta ett beslut omdess finansiering genom att anvisa över ett särskilt anslagtill för att samfinansiera utbyggnaden. Härav följer attfinansutskottet förordas tillstyrka motion Fi50 (s) yrkande 5. Av det anfördaföljer vidare att syftet med motionerna Fi38 (s) yrkande 3, Fi58 (m, fp)och Fi60 (c) blir tillgodosett.Representanterna för Moderata samlingspartiet, , ochKristdemokratiska samhällspartiet har anmält en avvikande mening tilltrafikutskottets yttrande vari de anför att något initiativ i frågan -- varsplaneringsordning fastställts i stor enighet -- inte erfordras från riksdagen.De understryker emellertid det angelägna i att den nya flygplatsen kan byggasså snart som möjligt och anger att regeringen kan besluta härom trots attsärskilda medel inte har anvisats på statsbudgeten för ändamålet.Finansutskottet har under hand tagit del av förutsättningarna förfinansieringen av flygplatsen. Den totala byggkostnaden beräknas till 355miljoner kronor. , som skall vara byggherre, ägare och ävensvara för driften, svarar för . ochVärmlands läns landsting bidrar med vardera . Vidareförutsätts ett bidrag om från somförfogar över medel för att möjliggöra tidigareläggning av vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken. Dessa medel harriksdagen tidigare anvisat till arbetsmarknadspolitiska åtgärder över tiondehuvudtiteln.Det är viktigt att regeringen löser denna fråga eftersom Koncessionsnämndendömt ut den nuvarande flygplatsen. Utskottet kan konstatera att det finns ettbrett stöd för att det bör byggas en flygplats i men förordar intefrån sin utgångspunkt att ett nytt anslag upprättas för ändamålet. Det börankomma på regeringen att finna en lämplig finansieringsform för de resterandekostnaderna. Utskottet vill i sammanhanget peka på de möjligheter someventuellt finns att ta i anspråk ej utnyttjade medel på anslaget B 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under tionde huvudtiteln för innevarandebudgetår. Därigenom torde syftet med motionerna Fi38 (s) yrkande 3, Fi50 (s)yrkande 5, Fi58 (m, fp) och Fi60 (c) vara tillgodosett varför dessa avstyrks.UtbildningsdepartementetSkolväsendetRegeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. att det även för nästa budgetår skulle anvisas medel till extra insatserinom gymnasieskolan och komvux mot bakgrund av den rådande arbetslösheten.Vidare aviserades ett förslag om en ny utbildningsform s.k. utbildningscheck.Som riktvärden för planeringen angavs därvid 26 100 platser inomgymnasieskolan och 28 000 platser i komvux och med utbildningscheck.I kompletteringspropositionen lägger regeringen nu fram sina förslag pådessa punkter. Regeringen föreslår med anledning härav att 1 469 587 000 kranvisas under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m., vilket innebär en ökning med 1 421 400 000 kr.Därvid beräknas medel för statsbidrag till 26 100 platser i ett tredjegymnasieår avsett för elever som genomgått tvåårig linje i gymnasieskolan.Statsbidrag föreslås utgå med per helårsplats.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi42 att medel anvisas för 30 000platser, alltså 3 900 fler än regeringen föreslagit (yrkande 2). För dessaytterligare platser föreslås i motionen att skall anvisa 117 miljonerkronor (yrkande 3).För vuxna arbetslösa föreslår regeringen att medel avsätts motsvarande28 000 helårsplatser. Av dessa skall enligt propositionen 20 000 platseravsättas för gymnasial utbildning och påbyggnadsutbildning inom komvux och8 000 platser avsättas för utbildning finansierad med utbildningscheck.Regeringen framhåller att kommunerna enligt skollagen har ett grundansvar föratt tillgodose behoven av utbildning i komvux. De tillkommande resurserna skallalltså användas för nya platser. För både komvuxplatser och utbildningscheckarföreslås ett belopp om per helårsplats.Systemet med utbildningscheck är en nyhet som regeringen introducerar för attmöjliggöra insatser från olika utbildningsanordnare vid sidan av skolväsendet.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi42 att skall avslå förslagetom utbildningscheckar, som enligt deras uppfattning inte har något annat syfteän att skapa ytterligare möjligheter för privata utbildningsanordnare.Motionärerna vill i stället avsätta de medel som regeringen avsett förutbildningscheckar till utbildning inom komvux (yrkande 6). Om detta yrkandeavslås vill motionärerna att systemet med utbildningscheck även skall omfattadet offentliga skolväsendet (yrkande 7).Även yrkar i motion Fi32 avslag på regeringens förslag om attinföra utbildningscheckar och påpekar att den språkutbildning som efterfrågasmycket väl kan genomföras i komvux och folkhögskolan (yrkande 41). Också imotion Ub714 (v), som väcktes under allmänna motionstiden, yrkas avslag påförslaget om utbildningscheckar (yrkande 5).I fråga om antalet platser föreslår Socialdemokraterna att det förextrainsatser inom komvux skall avsättas medel för 25 000 platser i merateoretiskt inriktad utbildning och för 15 000 platser i den yrkesinriktadedelen av komvux (motion Fi42 yrkande 4). Sammanlagt föreslås alltså 40 000platser, att jämföra med regeringens förslag om 28 000. För att bestridakostnaderna för de platser i komvux som går utöver regeringens förslag föreslårde att skall anvisa (yrkande 5). Medlen föreslåsbli anvisade under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m. (yrkande 8). Enligt sistnämnda yrkande skall medlen fördelasav efter ansökan och i enlighet med de principer som gäller förinnevarande budgetår, med möjlighet till omfördelning mellan skolformerna om såbefinns nödvändigt.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 att anvisasutöver regeringens förslag för en kraftig ökning av antalet platser i komvux(yrkande 42).Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (UbU6y) att detinnevarande läsår beräknats medel för 40 000 extra platser för ett tredjegymnasieår. Av dessa har enligt uppgift i förevarande proposition ca 26 000platser utnyttjats. Mot den bakgrunden delar utskottet regeringens bedömningatt det nu är till fyllest att medel beräknas för 26 100 platser.Utbildningsutskottet påpekar i det sammanhanget att det anslag från vilketstatsbidrag utgår för det tredje gymnasieåret är ett förslagsanslag.Statsbidrag har innevarande budgetår utgått enligt en förordning (SKOLFS1993:15). Utskottet utgår från att det är regeringens avsikt att medlen ävenför /95 skall anvisas under ett förslagsanslag -- även om det ikompletteringspropositionen hemställs om ett obetecknat anslag -- och atträtten till statsbidrag skall regleras i förordning.Innevarande budgetår finns medel anvisade för 33 000 extra helårsplatserinom komvux. Av propositionen framgår att ca 25 000 av dessa har utnyttjats.Mot denna bakgrund delar utbildningsutskottet regeringens uppfattning att detplatsantal som beräknats i kompletteringspropositionen är tillräckligt.Systemet med utbildningscheckar innebär att insatser från olika typer avutbildningsanordnare blir möjliga, vilket utbildningsutskottet anservärdefullt. Utskottet kan inte ställa sig bakom motionsförslaget att ävenkommuner i sitt skolväsen för vuxna skall kunna utnyttja utbildningscheckarna.Yrkande 8 i motion Fi42 är enligt utbildningsutskottets uppfattningtillgodosett i propositionen.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringensförslag och avstyrka motionerna. Socialdemokraternas representanter i utskottetförordar i en avvikande mening att motion Fi42 (s) yrkandena 2--8 borde hatillstyrkts.Finansutskottet gör från sin utgångspunkt ingen annan bedömning änutbildningsutskottet och föreslår därför att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna Fi32 yrkandena 41 och 42, Fi42yrkandena 2--8 samt Ub714 yrkande 5 -- med ändring av sitt tidigare beslut(bet. 1993/94:UbU7, rskr. 208) -- till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslagpå 1 469 587 000 kr.FolkbildningenI enlighet med vad som aviserats i årets budgetproposition föreslårregeringen i kompletteringspropositionen (bil. 8 s. 7--8) att medel skallanvisas under anslaget Bidrag till folkbildningen för särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser. För 8 900 extra platser inom folkhögskolanberäknas . Vidare beräknas för särskildakurser för arbetslösa anordnade av studieförbund eller folkhögskolor.Utbildningsinsatser i svenska och främmande språk bör prioriteras. Vidare anförregeringen att det är angeläget med utbildningsinsatser i naturvetenskapligaoch tekniska ämnen.I motion Fi59 (s) yrkande 13 hemställs -- mot bakgrund av beslutunder senare år om nedskärningar på folkbildningsanslaget -- att riksdagenskall anvisa som en förstärkning av det ordinarie anslaget.Motionärerna har ingen erinran mot propositionsförslaget att -- utöverordinarie medel -- anvisa särskilda medel till folkbildningen avarbetsmarknadspolitiska skäl. I motionen begärs vidare att skallanvisa för särskilda insatser för att motverka rasism ochfrämlingsfientlighet (yrkande 15).Det ordinarie anslaget till folkbildningen bör enligt motion Fi32 (v)förstärkas med , bl.a. mot bakgrund av de arbetslösas storautbildningsbehov (yrkande 43).I sitt yttrande tillstyrker kulturutskottet (KrU10y) regeringens förslagatt av arbetsmarknadspolitiska skäl anvisa särskilda medel under anslagetBidrag till folkbildningen, nämligen för 8 900 extra platserinom folkhögskolan och för särskilda kurser inomfolkbildningen för arbetslösa.Kulturutskottet hänvisar vidare till vad som anfördes i betänkande1993/94:KrU13 att mot bakgrund av rådande statsfinansiella läge bordefölja regeringens förslag i budgetpropositionen att spara 100 miljoner kronorpå det ordinarie folkbildningsanslaget för /95. följdeförslaget (rskr. 1993/94:177). anser att det inte finnsanledning för att nu ändra ståndpunkt, varför förslagen i motionernaFi32 yrkande 43 och Fi59 yrkande 13 om förstärkningar av folkbildningsanslagetavstyrks.Vidare anförde kulturutskottet i sitt betänkande 1993/94:KrU13 attfolkbildningen har goda möjligheter att bidra till att främlingsfientlighet ochrasism motverkas. ansåg emellertid att några särskilt anvisademedel för detta ändamål inte borde anvisas. Med hänvisning till sitt tidigareställningstagande föreslår kulturutskottet att finansutskottet avstyrker motionFi59 yrkande 15. erinrar slutligen om att under vårenanvisat väsentligt utökade medel för åtgärder mot främlingsfientlighet ochrasism (prop. 1993/94:100 bil. 12 punkt D 11, bet. 1993/94:SfU14, rskr. 263).I en avvikande mening har kulturutskottets socialdemokratiska medlemmar anförtatt kulturutskottet borde ha tillstyrkt förslaget i motion Fi59 (s) yrkande 13om att anvisa ytterligare till folkbildningen samt yrkande15 om att anvisa för att bidra till att främlingsfientlighetoch rasism motverkas.Finansutskottet har för egen del ingen annan mening än vadkulturutskottet anfört. Utskottet anser därmed att med bifall tillpropositionen och med avslag på motionerna Fi32 yrkande 43 och Fi59 yrkandena13 och 15, med ändring av tidigare beslut (bet. 1993/94:KrU13,rskr. 177) till Bidrag till folkbildningen för nästa budgetår anvisar ettanslag på 2 356 038 000 kr.Bildmuseet i UmeåRiksdagen har tidigare under detta beslutat att anvisa 1 miljonkronor till i . Medlen anvisades under elfte huvudtiteln,anslaget B 33 Bidrag till vissa museer m.m. (bet. 1993/94:KrU26, rskr. 196).Bildmuseet har som huvudman. Regeringen föreslår ikompletteringspropositionen (bil. 8 punkt C 9, s. 14 och bil. 11 punktB 33 s. 2--3) att som ett särskilt åtagande bör svara förutveckling och drift av verksamheten vid . Medel för detta bör enligtregeringen anvisas under åttonde huvudtiteln, anslaget C 9 universitet:Grundutbildning, varvid anslaget B 33 Bidrag till vissa museer m.m. under elftehuvudtiteln föreslås bli minskat med . Regeringen föreslår vidareatt ytterligare anslås för , vilket medför att anslagetUmeå universitet: Grundutbildning bör ökas med 1 500 000 kr.Utbildningsutskottet redovisar i sitt yttrande (UbU6y) attKulturdepartementet gjort den bedömningen att bör tillförassammanlagt för att satsningen skall vara meningsfull. Avnämnda belopp kommer att bidra med 500 000 kr.Utbildningsutskottet föreslår i likhet med kulturutskottet (yttrandeKrU10y) att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om att Umeåuniversitet ges som ett särskilt åtagande att svara för utveckling och drift avverksamheten vid Bildmuseet.Även finansutskottet ställer sig bakom regeringens förslag ochtillstyrker att med bifall till propositionen ger universitetett särskilt åtagande att svara för utveckling och drift av verksamheten vidBildmuseet. Vidare bör med ändring av tidigare beslut (bet. KrU26,rskr. 196) med bifall till propositionen till Bidrag till vissa museer m.m. förnästa budgetår under elfte huvudtiteln anvisa ett anslag på 101 938 000 kr.Utskottet återkommer i det följande till anslagsbeloppet för universitet:Grundutbildning.Universitet och högskolor: Utbildningen av läkare och /94 infördes ett helt nytt system för dimensionering ochresurstilldelning för grundläggande högskoleutbildning. Statsmakternas styrningav utbildningsutbud och dimensionering sker numera genom det utbildningsuppdragsom för vart och ett av de statliga universiteten och högskolorna anges iregleringsbrev. Med den nya ordningen fastställs inte längre antaletnybörjarplatser i olika slags utbildning av riksdag och regering.Vid förra godkände de riktlinjer för utbildningsuppdragentill de olika universiteten och högskolorna som regeringen presenterat iproposition 1992/93:169 (bet. UbU14, rskr. I nämnda proposition (s. 50)anförde regeringen, mot bakgrund av önskemål om ökning av läkarutbildningen iUmeå, att behovet av en eventuell ökning av läkarutbildningen måste bedömas moten långsiktig prognos över tillgång och efterfrågan på läkararbetskraft i olikadelar av landet. En sådan prognos planerades då av statsrådet ochavsågs föreligga i sådan tid att hänsyn till den kunde tas i följande årsbudgetproposition, varför inget förslag om ökning av läkarutbildningen i Umeåfördes fram i den nämnda propositionen. Utbildningsministern anförde ocksåatt en ökning av antalet avlagda läkarexamina borde kunna ske inom ramen förbefintliga medel.När det gäller tandläkarutbildningen konstaterades i samma proposition(s. 51 f.) att det fanns en stor osäkerhet i bedömningen av det framtidabehovet av tandläkare. Därför föreslogs att den utökning med 10 platser itandläkarutbildning som gjordes vid /93inte skulle permanentas. Vidare nämndes att statsrådet planerade ettuppdrag till att göra en förnyad bedömning av behovet avtandläkare när utformningen av det nya ersättningssystemet i tandvårdenklarnat.De utbildningsuppdrag som givits för perioden /94--1995/96 för och de universitet som anordnar läkarutbildning resp.tandläkarutbildning innefattar angivande av vilket antal examina av resp. slagsom skall presteras samt för vilket antalhelårsprestationer inom det medicinska resp. det odontologiskautbildningsområdet som lärosätena kan påräkna ersättning under treårsperioden.I årets budgetproposition aviserade regeringen ett förslag om minskning avutbildningsuppdragen när det gäller läkar- och tandläkarutbildning. Ikompletteringspropositionen har regeringen nu lagt fram sitt förslag om detta.Utskottet tar först upp frågan om läkarutbildningen.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att bedöma denframtida efterfrågan på läkare vid olika antaganden om hälso- och sjukvårdensvolymutveckling. Arbetsgruppens rapport (Ds 1994:57) lades fram . Denviktigaste frågan när det gäller att bedöma den framtida efterfrågan på läkareär enligt regeringen antaganden om det ekonomiska utrymme som samhället medgerför expansion av hälso- och sjukvården. Det tillgängliga underlaget har lettregeringen fram till slutsatsen att de beslutade utbildningsuppdragen för demedicinska områdena är alltför omfattande, varför förslag nu läggs fram om attde skall ändras så att antalet nyantagna studenter kan minskas /95 med totalt 120.De förändringar som regeringen nu föreslår innebär att anslagen ochutbildningsuppdragen till , Lunds och samtKarolinska institutet minskas. Regeringen utgår därvid från attläkarutbildningen minskas motsvarande 120 nybörjarplatser, varav 40 avserKarolinska institutet, 20 , 40 och 20Göteborgs universitet. Inga minskningar föreslås för och Linköpingsuniversitet. Det sistnämnda har det minsta utbildningsuppdraget ilandet inom det medicinska området.