bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — I:1I propositionen angavs följande i den reviderade finansplanen beträffandeprivatisering av statligt ägda bolag.Riksdagen beslöt att bemyndiga regeringen att sälja statensaktier i 35 helt eller delvis ägda statliga bolag. I riksdagsbeslutet omnyteckning av aktier i fick regeringen bemyndigande att säljastatens aktier i banken.Försäljningen av de 35 företagen bör ses som ett långsiktigt program. Medanprogrammet pågår kan nya företag förutses tillkomma som kvalificerar förprivatisering.Försäljningen skall inledas och successivt inriktas på en volym av ca10 miljarder kronor per år.Den första försäljningen avser . Ett antal försäljningar är underförberedelse. Regeringen kommer i budgetpropositionen 1993 att redovisaförsäljningsutfallet för år 1992.Arbetet med bolagisering av statlig verksamhet som en förberedelse förprivatisering har fortsatt. ombildades Statens vattenfallsverktill . Näringsministern har redovisat förslag beträffandeöverföring av tillgångar till ett aktiebolag. Privatiseringen skeri ett första skede genom att enskilda markägare får förvärva skogs- ochjordbruksmark och i ett andra skede genom försäljning av aktier.Budgetpropositionen 1992/93:100 bil. 13 ()I propositionen lämnades i inledningsavsnittet uppgifter om ombildningen avStatens vattenfallsverk till och om ombildningen av . Vidare lämnades uppgift om att verksamheten vid bolagiserats.Uppgifter lämnades också om åtgärder vidtagna vad gäller : Här uppges att köpeskillingen för aktierna som förvärvade av staten var51 . Aktierna uppges ha tillträtts . (): Den totala köpesumman för WMISellbergs köp av aktierna uppges till , varav statens andeluppges vara . Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) RiskkapitalbolagenUnder anslaget B 3. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag m.m. hemställdes om ett förslagsanslag på för budgetåret1993/94. Som utgift för /92 redovisades 1 012 627 kr.I finansplanen, bilaga 1, fanns också ett avsnitt om privatiseringen avstatligt ägda företag. Här angavs bl.a. att regeringens arbete med bolagiseringoch förberedelse för privatisering av ytterligare verksamheter pågår.Utförsäljning skall ske på kommersiella villkor och tidpunkterna för fortsattautförsäljningar kommer att väljas med hänsyn till marknadsmässiga bedömningarav möjligheterna till ägarspridning.Propositionens förslag vad gällde bl.a. anslaget B 3 behandlades avnäringsutskottet (bet. 1992/93:NU27). Av detta betänkande framgår attupplysningar i ärendet lämnades inför utskottet av statssekreterare och departementsrådet , Näringsdepartementet.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag. Motioner (s och v) medkrav på att privatiseringarna skulle stoppas avstyrktes. Vidare avstyrktesmotionsyrkanden (s) med begäran om att ett förvaltningsbolag för de statligaföretagen på nytt skulle bildas. Till betänkandet var fogat en reservation (s)och en meningsyttring (v). följde utskottet.Budgetpropositionen 1993/94:100 bil. 13 ()I bilagans inledningsavsnitt uppgavs att arbetet med bolagisering av statligverksamhet som en förberedelse för privatisering hade fortsatt. Här nämndesöverföringen av vaccinproduktionen vid det tidigare Statens bakteriologiskalaboratorium till samt ombildningarna av och Statensprovningsanstalt till resp. provnings- och forskningsanstaltAB (SP). Vidare angavs att beslutat att Postverketskall bolagiseras. Vad gällde , och uppgavs att ingakonkreta planer på privatiseringar föreligger.Redogörelser lämnades för privatiseringen av , varvid uppgavs attintäkterna från statens försäljning uppgick till . Vidareuppgavs att sålt huvuddelen av sina dotterbolag och attförsäljning skett av aktieinnehavet i Företagskapital AB.Uppgift lämnades om att alla rörelsedrivande dotterbolag till sålts och att statens aktieinnehav i och sålts. Regeringen uppgav också att man aviseratatt man planerade att erbjuda aktier i skogskoncernenASSI/Domän/Ncb samt till bred försäljning på marknaden i syfte attuppnå ett spritt ägande.Under anslaget A 4. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag m.m. hemställdes om ett förslagsanslag på1 för /95. Som utgift för /93 uppgavs6 010 893.Under anslaget redogjordes också för att anslaget belastats av ett belopp om4 miljarder kronor för betalning av en skatteskuld som FörvaltningsaktiebolagetFortia hade. I propositionen anfördes i denna del följande.I samband med utskiftning av tillgångarna i Förvaltningsaktiebolaget ilikvidation uppkom en skatteskuld baserad på skillnaden mellan det bokfördavärdet och marknadsvärdet av tillgångarna. Fortia saknade likvida medel för attgenomföra skatteinbetalningen eftersom tillgångarna till största delen bestodav aktier. Denna skatteskuld beräknades till och har förFortias räkning inbetalats till staten såsom preliminär skatt. Transaktionenhar sålunda inte påverkat budgetsaldot trots att den har belastat detta anslag.I budgetpropositionen angavs vidare att anslaget A 4 i första hand avsåg deföretag som framgick av bilaga till propositionen 1991/92:69 om privatiseringav statligt ägda företag, m.m. Enligt propositionen hade dock isärskilda beslut bemyndigat regeringen att sälja andra företag såsom t.ex.Nordbanken. Anslaget borde enligt propositionen kunna utnyttjas även för dessaföretag. För kännedom anmäldes att anslaget under innevarandebudgetår utnyttjats för kostnader i samband med försäljning av aktier i andrabolag än de som nämnts i proposition 1991/92:69.Enligt uppgift från gäller detta kostnader förförsäljning av vissa av statens aktier i har skett enligt beslut (prop. 1993/94:40 omsmåföretagsutveckling, bet. 1993/94:NU11).Näringsutskottet behandlade i sitt betänkande 1993/94:NU16 Företag medstatligt ägande propositionens förslag till anslag. Utskottet tillstyrktepropositionens förslag. Motionsyrkanden om att bemyndigandet för regeringen attsälja ut vissa statliga företag skall återkallas avstyrktes av utskottet.Utskottet ansåg att programmet för privatisering av statligt ägda företag skalldrivas vidare. Enligt utskottet ankommer det på regeringen att bedöma när detär lämpligt att genomföra enskilda försäljningar.I en reservation (s) som fick stöd i en meningsyttring (v) anfördes attstaten även fortsättningsvis bör ha en betydelsefull roll som ägare av företag.I reservationen föreslogs att det nämnda bemyndigandet skulle återkallas ochatt skulle uttala kritik mot regeringen för det sätt på vilket denhittills har genomfört privatiseringarna.Riksdagen följde utskottet.Riksdagens revisorerAv revisorers verksamhetsberättelse 1992/93:RR1 framgår (s. 21)att revisorerna beslutat att inte genomföra någon granskning avkonsultkostnader vid utförsäljning av statliga företag.Av redogörelsen framgår att revisorerna, efter begäran från desocialdemokratiska ledamöterna i konstitutionsutskott, prövatmöjligheten att granska användningen av konsulter vid utförsäljning av statligaföretag. Revisorerna fann att de kostnader som lagts ned på konsulter inomNäringsdepartementet för utförsäljning av statliga företag inte föreföllanmärkningsvärt höga. --uppgick de enligt revisorerna till ca 3miljoner kronor. Emellertid var det enligt redogörelsen svårt att få en samladöverblick över insatser och arbete på olika håll och att få en uppfattning omkostnadernas rimlighet. En stor del av arbetet gjordes nämligen enligtredogörelsen inom de berörda aktiebolagen.Riksdagens revisorer har sedermera beslutat att granskaregeringens privatisering av statliga företag med särskild inriktning påutförsäljningen av Industrier AB.Vidtagna åtgärder med anledning av privatiseringsbemyndigandeAv den inom utskottskansliet upprättade promemorian, bilaga A 10.3,framgår vilka åtgärder som enligt departementets uppgifter vidtagits medanledning av privatiseringsbemyndigande. Promemorian avser åtgärdervidtagna fram till , men genom de kompletterande uppgiftersom lämnats av departementen har i vissa fall även tagits med åtgärder vidtagnaefter denna tidpunkt. Promemorian innehåller även en sammanställning av deuppgifter om kostnader som har lämnats av departementen. I denna del framgårsammanfattningsvis följande.10 574 555 kr Anslaget kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag m.m.(omfattar inte skatteskulden förFörvaltningsaktiebolaget i likvidation ABom , se nedan)Förvaltningsaktiebolaget i likvidation AB107 Statens kostnader (anslag el. dylikt inteangetts)Utredningsanslaget77 Anslag hos Miljö- och naturresursdepartementet(Kostnader avseende )Totalt13 Företagens kostnader312 970 721 krTill detta belopp skall läggas kostnaderna för det uppdrag som Handelsbankenoch KREAB fått av för att genomföra utbyte till aktieravseende samt svara för informationen i anslutning därtilli samband med att optionerna förfaller. Slutlig fakturering har inte skett frånalla parter, men kostnaden uppskattas ligga väl under 8 miljoner kronor.Vid sammanställningen har hänsyn inte tagits till om angivna beloppinkluderat moms.Anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag harockså belastats med avseende en skatteskuld förFörvaltningsaktiebolaget i likvidation. Detta belopp har för Fortiasräkning inbetalats till staten såsom preliminär skatt. Enligt 1994 årsbudgetproposition (1993/94:100 bil. 13) har transaktionen sålunda inte påverkatbudgetsaldot trots att den belastat anslaget i fråga.När staten accepterade ett erbjudande från att i en av bolaget beslutadnyemission teckna 35 250 000 aktier motsvarande halva aktiekapitalet i ,beslöts att betalningen skulle erläggas genom att staten tillförde bolaget vissapportegendom. Denna skulle bestå dels av statens samtliga aktier i , delsav samtliga aktier i ett av staten ägt aktiebolag, som inte hade några skulderoch vars enda tillgångar var en revers på samtbanktillgodohavanden på motsvarande bolagets aktiekapital. Riksdagenbemyndigade (bet. 1992/93:TU20) regeringen eller den myndighet regeringenbestämde att förvärva aktierna i ett bolag utan skulder med ettbanktillgodohavande på motsvarande bolagets aktiekapital. Vidarebemyndigade regeringen eller den myndighet regeringen bestämde att ienlighet med vad som anförts i propositionen utfärda en skuldrevers på och att tillföra denna revers som ovillkorat aktieägartillskott till detnu förvärvade bolaget. Skuldreversen skall lösas in efter uppsägningfrån statens sida, dock . På kapitalbeloppet utgårränta från t.o.m. återbetalningsdagen. Räntan betalasförsta gången och därefter . Räntanavseende skall läggas till kapitalet och betalas den 1 november1994. Reversen har ännu inte förfallit till betalning.Utskottets bedömningDet privatiseringsbemyndigande som gav regeringen omfattade ettstort antal olika företag. Vid utskottets genomgång av hur bemyndigandet harutnyttjats har utskottet uppmärksammat hur arbetet med privatiseringen harlagts upp och förberetts inom . I den delen föranledergenomgången inte något uttalande från utskottets sida. Utskottet har ocksåsärskilt uppmärksammat upphandling av konsulttjänster somhar samband med privatiseringsprogrammet. Utskottet avser att återkomma tillden frågan i ett särskilt granskningsbetänkande om regeringskanslietsupphandling av konsulttjänster.b) Privatiseringen av Industrier två granskningsanmälningar, bilagorna A 10.4--A 10.5, har förkonstitutionsutskottets granskning anmälts näringsministerns handläggning avförsäljning av statliga aktier i har från Statsrådsberedningen inhämtat en promemoria, bilaga A10.6, som senare har kompletterats med en rapport från en avNäringsdepartementet anlitad revisor, bilaga A 10.7.BakgrundRiksdagen beslöt att godkänna regeringens proposition1991/92:69 Om privatisering av statligt ägda företag m.m. Regeringen gavs dåett bemyndigande att, i enlighet med vad som angavs i propositionen, säljastatens aktier m.m., delar av verksamheter inkl. fastigheter i 34 angivnaföretag. Ett av dessa företag var . Under det föregåendegranskningsärendet om regeringens handläggning av privatiseringen av statligaföretag m.m. har redogjorts för propositionen och riksdagensprivatiseringsbemyndigande.Under våren 1993 såldes av aktierna i försvarsindustrikoncernen . Nedan ges en bakgrund till denna försäljning.När Förvaltningsaktiebolaget sattes ifrivillig likvidation ägde bolaget bl.a. samtliga aktier i . EnligtNäringsdepartementets uppgifter intensifierades ett arbeteinom bolaget med sikte på en ägarbreddning. uppges ha tagitett beslut om att inleda en sådan process redan i början av september 1991.Arbetet skedde tillsammans med företrädare för . Bl.a.beslöts att bolaget skulle upphandla två finansiella rådgivare att delta iarbetet. De två som utvaldes var och BanqueIndosuez. Arbetet uppges ha pågått under större delen av 1992. togstyrelsen i ett beslut att i enlighet med det förslag som rådgivarnalagt fram vidta ett antal åtgärder med sikte på att bolaget skulle kunna få nyaägare . En av dessa åtgärder var att förändra koncernens struktur.Rapport från bolagets finansiella rådgivareUppdraget till de finansiella rådgivarna, ochBanque Indosuez, innefattade dels att göra en värdering av , dels attlämna förslag på privatisering och ägarspridning av . I september 1992skedde en skriftlig avrapportering för innefattande bl.a. tvåseparata värderingar av bolaget från och , förslagpå hur utförsäljningsprocessen skulle gå till, rekommendation av den framtidaägarstrukturen och tidsplan för processens genomförande. Styrelsen för Celsiusställde sig bakom förslaget.Av den sammanfattning av slutrapporten som utarbetats av de två finansiellarådgivarna framgår att de /hade utfört sinsemellanfristående värderingar av efter fundamentala värderingsprinciper. Enfundamental analys försöker fastställa ett långsiktigt försvarbart värdeutifrån prognoser av företagets framtida resultatutveckling och dessfinansiella styrka. för värderingarnas genomförande fastställdeAlfred och värdet på till 2 900 -- 3 300 miljonerkronor. Vid värderingen togs ingen hänsyn till börsens dåvarandeavkastningskrav eller allmänna marknadsbetingelser.Värderingen kunde, enligt rapporten, inte likställas med antaget börsvärde påCelsius i nuvarande marknad. När situationen på aktiemarknaden stabiliseratskunde det diskuteras vilket försäljningspris aktiemarknaden kunde komma attacceptera. Sannolikt kom marknaden att kräva en större "introduktionsrabatt" änvanligt. Det framhölls här bl.a. att investerare hade begränsad kunskap omförsvarsindustrin som investeringsobjekt och att den politiska utvecklingen desenaste åren kunde ha inneburit en negativ syn från investerarna avseendeförsvarsindustrins framtida utvecklingsmöjligheter.Det påpekades att det slutgiltiga försäljningspriset borde sättas så sent sommöjligt.Vid tidpunkten för rapporten begränsade det s.k. utlänningsförbehållet ibolagsordningen det utländska ägandet till högst av kapitalet och avröstetalet. Detta skydd förväntades upphöra . För attsäkerställa en svensk kontroll föreslogs att staten långsiktigt behöll lägst av . Detta medgav ett minoritetsskydd enligt aktiebolagslagen (ABL)och hindrade ett fientligt övertagandebud samt omöjliggjorde givande avkoncernbidrag. Vidare föreslogs att bolagsordning skulle kompletterasmed tre stycken som i enlighet med 9 kap. 14 § ABL inte kan ändras utanregeringens godkännande. Enligt de tre styckena skulle en majoritet avstyrelsens ledamöter och suppleanter, liksom VD, vara svenska medborgarebosatta i . Utländska ledamöter skulle godkännas av regeringen. Vidareskulle regeringen äga rätt att utse två styrelseledamöter. Slutligen kundevarje direkt eller indirekt förvärv av av aktiekapitalet ellerröstetalet av en utländsk ägare eller utländska ägare i samverkan krävaregeringens godkännande.Vad gällde aktieägarstrukturen var det enligt rapporten väsentligt förprivatiseringen av att säkerställa en stabil långsiktig ägarstruktur.Celsius borde därför ha en huvudaktieägare med ett innehav om ,förslagsvis en svensk industriell ägare. Därigenom skulle huvudägarskapetförflyttas från staten till denna industriella ägare. Om ingen lämpligindustriell aktieägare inträdde i före privatiseringen borde statenkvarstå med huvudägaransvaret, men inte vara majoritetsägare. Det ansågs ocksåvara väsentligt att maximera spridningen bland de anställda och allmänheten.Nuvarande skatteregler angavs begränsa möjligheterna att ge de anställda någraförmåner jämfört med allmänheten.Försäljningen föreslogs ske i två steg, där det första innefattadeförsäljning av större aktieposter till ett mindre antal långsiktiga ochstabila större institutionella aktieägare. I steg två kom övriga institutioner,allmänhet och anställda att i samband med börsintroduktion beredas tillfälleatt teckna aktier. Tidpunkten för respektive steg angavs bero bl.a. påpolitiska och marknadsmässiga beslut.Staten föreslogs initialt kvarstå som huvudaktieägare med möjlighet attframgent minska sitt innehav till lägst , vilket borde behållas som ettlångsiktigt innehav.De större institutionella ägarna skulle omfatta ett mindre antal investerare,som vardera erbjöds ett relativt stort innehav i . Gruppen avsågs beståav tre till sex institutionella ägare med ca 4--vardera eller totaltomkring av aktiekapitalet i . Dessa ägare skulle vara långsiktigamed stabil finansiell ställning.Priset till allmänhet och anställda föreslogs sättas med en rabatt om5--jämfört med övriga investerare. De anställda och allmänheten skulleerbjudas att teckna med rabatt för ett belopp upp till gränsen förkommunalskattelagens regler för skattskyldighet, . De anställda skullegaranteras tilldelning av en aktiepost om ca . Enligt rapporten bordeett förmånligt erbjudande under normala marknadsbetingelser medföra attallmänhet och anställda tillsammans tecknade aktier motsvarande avCelsius.Återstående aktier, motsvarande av , skulle erbjudas den övrigamarknaden, i först hand institutionella investerare. Även privatpersoner somville teckna för mer än skulle erbjudas möjlighet inom dennakategori. En lämplig storlek på teckningsbelopp kunde vara 1 miljon kronor.De förslag på aktieägarstruktur som gavs skulle innebära att Celsiusägarstruktur fick följande utseende efter genomförd privatisering. Tabellenbaserades på ett försäljningsvärde för om och 5 %rabatt för anställda och allmänhet:Aktieägare andel, % värde, mkrStaten 35 875Större institutionella investerare 25 625Anställda och allmänhet 20 475Övriga institutionella investerare 20 500 100 2 475Yttrande 1 från PrivatiseringskommissionenDen begärde näringsminister yttrande över den föreslagna inriktningen av privatisering avCelsius. De frågor som kommissionen särskilt borde uppmärksamma var koncernensstruktur, inriktningen mot en bred spridning av aktierna, ägarsammansättningenoch därvid statens fortsatta engagemang samt förplacering av lämnade sitt yttrande . var det en särskilt viktig förutsättning att det rådde en bredpolitisk enighet om privatisering av bolaget. Det omfattande arbetet somgenomförts för att strukturera koncernen uppfattade kommissionen som berömvärt.Vid en planerad försäljning -- vilken borde inledas med att identifiera svensk industriell ägare -- ansåg kommissionen att denne industrielleägare borde tillförsäkras av aktierna. Detta krav kunde även uppnåsvia en strukturrationalisering med en svensk industri. Skulle svårigheterföreligga att i det korta perspektivet genomföra en försäljning till en sådanindustriell ägare borde staten övergångsvis själv kvarstå med ett 35-procentigtägande.Kommissionen delade den föreslagna uppfattningen att staten långsiktigtskulle kvarstå med en spärrpost om 10 %.Huruvida en privatisering skulle genomföras med behållande av och inom koncernen bedömde kommissionen vara enfråga för styrelsen.Den påtagliga osäkerhet som rådde beträffande utvecklingen av försvaret ochdärmed sammanhängande försvarsbeställningar kunde innebära att det förnärvarande inte gick att placera aktierna till det pris som indikerats avdepartementet. Kommissionen skulle därför se det som önskvärt att kartlägga vadsom var rimliga förväntningar inom försvaret.Kommissionen delade departementets uppfattning att det måste gälla särskildaregler för svensk kontroll av bolaget. Emellertid borde den föreslagna texten idessa avseenden överarbetas.Celsius köper Tech träffade ett avtal med om förvärvav , där en del av köpeskillingen skulle erläggas i nyemitteradeaktier i . Fortia träffade ett avtal med omvissa villkor i samband med denna emission.Regeringens beslut om fastställande av vissa principer förförsäljningenDen fattade regeringen ett beslut om vissa principer förförsäljningen av statens aktier i . Enligt uppgift frånNäringsdepartementet skedde detta efter kontakt med och Fortia.I beslutet redogjordes för att regeringen hade offentliggjort sin avsikt attsenare sälja majoriteten av aktierna i . Aktierna skullesäljas till svensk allmänhet, svenska och internationella industriföretag ochfinansiella institutioner. De principer enligt vilka aktierna skulle säljasangavs bli fastställda av regeringen. Det noterades att under våren1993 avsåg att rikta en nyemission till . De nyemitteradeaktierna skulle utgöra dellikvid för visst förvärv.Vidare angavs att i en skrivelse den 10 mars 1993åtagit sig att för en försäljning av statens aktier göra ett urval av störreinstitutioner och industriella ägare enligt principer som regeringen beslutadeom.Regeringen fastställde följande principer för försäljningen av statens aktieri Celsius:Svenska staten eller av staten helägt bolag skulle kvarbli som ägare till ca25 % av aktierna efter nyemissionen, varav långsiktigt.Högst av aktierna skulle säljas till svenska industriföretag medinriktning på långsiktiga investeringar eller till stora välrenommeradefinansiella placerare i eller utomlands vilka kan bedömas varalångsiktiga investerare i . Dessa investerare skulle varaberedda att offentliggöra sin avsikt att köpa aktier i ett eventuellt kommandeförsäljningsprospekt och göra investeringar i poster om minst 50 miljonerkronor.Resterande aktier skulle säljas till svenska och internationella placerareoch svenska privatpersoner enligt principer som skulle komma att offentliggörasi ett prospekt.Regeringen uppdrog åt att med iakttagande av nämnda principer svaraför urvalet av industriella och finansiella större placerare inför försäljningav högst av statens aktier i bolaget.Regeringen angavs senare komma att fastställa principer för prissättning viden försäljning.Yttrande 2 från PrivatiseringskommissionenFortia tecknade avtal med och om villkoren förderas medverkan i processen. Detta arbete resulterade dels i en uppdateradvärdering av bolaget, dels i ett förslag till struktur på erbjudandet.Efter det att styrelsen i ställt sig bakom vissa principer förförsäljningen underställdes dessa frågor föryttrande.Den 23 mars 1993 begärde näringsminister yttrande . Kommissionen anmodades nu att yttra sig över vissafrågor i samband med den förestående privatiseringen av . De frågor somkommissionen särskilt borde uppmärksamma var ägarstrukturen och formerna förstatens fortsatta engagemang i bolaget, principerna för prissättningen avaktierna och tillvägagångssättet för försäljningen av aktierna. Kommissionenfick ta del av ett investeringsunderlag som hade tagits fram av de anlitadebankerna samt de två bankernas resp. värdering av . Av beskrivningenangavs framgå att priset skulle fastställas gentemot "core investors"(huvudinvesterare) genom ett anbudsförfarande, vilket gjorde att kommissioneninte behövde ta ställning till ett fast pris utan till processen, men därvidange t.ex. någon undre gräns då försäljning inte borde ske. Vid sammanträdetskulle också kommissionen få ytterligare belyst frågan om den fortsatta svenskakontrollen av bolaget.Ett andra yttrande lämnades av den 31 mars 1993.Kommissionen ansåg alltjämt att det borde eftersträvas en politisk enighet idetta privatiseringsfall. Kommissionen förutsatte att sökprocessen efter den"stora svenska industriella ägaren" fortsatte.