bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — För att förhindra oansvarig finanspolitik iEU-staterna, med dess återverkningar på övriga medlemsstater,finns bestämmelser om hur rådet skall agera visavi enmedlemsstat som har alltför stora underskott i de offentligafinanserna.Ett slutligt svenskt ställningstagande till övergången frånden andra till den tredje fasen av EMU -- dvs. en fullständigsamordning av penning- och valutapolitiken -- kommer enligtfinansutskottets yttrande till utrikesutskottet att göras iljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet med Sverigesåtaganden som medlemsstat. Den interna svenska beslutsordningeninnebär att det ytterst är som skall ta ställning. yttrande redovisas mer utförligt hursamordningen av den ekonomiska politiken inom ramen för EMU:solika faser är tänkt att ske.Den dominerande frågan på den ekonomisk-politiska dagordningeni har varit den högaarbetslösheten. Utöver de fördragsbaserade formerna församordning av den ekonomiska politiken har EU-staterna därförtagit flera gemensamma initiativ på mellanstatlig basis för attkomma till rätta med detta problem. Av största vikt under desenaste åren är det s.k. tillväxtinitiativet och vitboken omtillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Den är grunden förett omfattande arbete med att gemensamt finna vägar ur dennuvarande situationen med hög och bestående arbetslöshet iEuropa.Finansutskottet tar i sitt yttrande tillutrikesutskottet upp några frågor på de områden där samarbetetvid ett medlemskap kommer att utvidgas samt hur detta kan kommaatt utvecklas . Utskottet behandlar vissa delar av denmakroekonomiska samordningen, som skall äga rum under andrafasen, samt förberedelserna inför övergången till tredje fasenav utvecklingen mot den ekonomiska och monetära unionen (EMU).Vidare behandlas ställning och samrådet medFinansdepartementet. Redovisningen återges nedan under olikasammanfattande rubriker.Finansutskottet anför följande:Makroekonomiskt samarbeteUnder senare år har EU och EU-länderna ägnat allt störreuppmärksamhet åt att minska arbetslösheten och att söka uppnå enhögre och uthållig tillväxt. Samarbetet inom EUinnebär att länderna söker utforma sin politik under ömsesidigthänsynstagande som tar sig formen av en kontinuerlig diskussionländerna emellan om det aktuella ekonomisk-politiska läget.Samarbetet väntas leda till stabila, förutsägbara och mindreosäkra ramvillkor för varje enskilt lands beslutade vid sitt möte i i december1993 att på basis av en vitbok utarbetad inom kommissionenfastlägga en omfattande handlingsplan med följande huvudelement:nationella insatser för att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt genom bättre utbildning, ökad flexibilitet, ändratskattesystem som främjar sysselsättningen, aktivarbetsmarknadspolitik och särskilda insatser för unga ochlångtidsarbetslösafullt utnyttjande av den inre marknadentranseuropeiska nätverk för transporter, miljö och energiinfrastruktur för informationsteknologifinansieringssamarbetesocial dialog.En förutsättning för att handlingsplanen skall fungera är attdet råder sunda makroekonomiska förhållanden (dvs. låginflation, sunda statsfinanser och stabil växelkurs), frihandeloch solidaritet mellan medlemsländerna och att närhetsprincipenskall gälla. De ekonomiskt mest betydelsefulla åtgärdernaåligger det länderna att enskilt besluta om och genomföra, menviktiga delar av handlingsplanen ligger på gemenskapsnivån. Detgäller t.ex. frågor om finansiering avinfrastrukturinvesteringar där bl.a. Europeiskainvesteringsbanken kommer att medverka.Med anledning av vad som anförs i motion U15 (v) anserfinansutskottet det viktigt att notera att den ekonomiskapolitiken och skattepolitiken alltjämt är en nationellangelägenhet. (Motion U15 (v) i berörd del behandlas även ibetänkandets avsnitt 7 Allmänna överväganden samt i avsnitt 15Arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor). Det faktum att EU:smakroekonomiska samarbete inte bara syftar till högresysselsättning, låg inflation, tillväxthöjandeinfrastrukturinvesteringar m.m. utan även till en godbudgetdisciplin, innebär inte -- anför finansutskottet i sittyttrande -- att EU har makt att för något enskilt EU-landföreskriva om avvägningen mellan olika poster (politikområden) iden nationella budgeten eller om landets skattekvot, dessoffentliga sektors storlek eller utformningen av dess olikavälfärdssystem, för att ta några exempel. Däremot kannaturligtvis länder lära av varandras goda exempel och gjordamisstag när de samarbetar.Finansutskottet anför vidare följande:Ett av flera bidrag till den europeiska debatten om ökadsysselsättning som nämns i propositionen och som förtjänar attnämnas i sammanhanget är den rapport, Put Europe to work, somutarbetades av de europeiska socialdemokraterna och sompresenterades . Även andra partigrupper harlämnat bidrag som förtjänar uppmärksamhet.Traditionella mål för svensk ekonomisk politik som högsysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden, tillförlitligavälfärdssystem, god tillväxt, låg inflation, regional utjämningoch en god miljö garanteras inte av att går med i EU.Målen står dock i överensstämmelse med vad som gäller inom EU.I artikel 2 slås de övergripande målen förden ekonomiska politiken i EU fast. Målen för den samladeekonomiska politiken är att uppnå:harmonisk och balanserad ekonomisk utvecklinghållbar och icke-inflationistisk tillväxt som tar hänsyn tillmiljönhög grad av ekonomisk konvergenshög sysselsättning och hög social skyddsnivåökad levnadsstandard och livskvalitetekonomisk och social samhörighetsolidaritet mellan medlemsstaterna.Dessa mål skall uppnås genom att medlemsstaterna upprättar engemensam marknad och en ekonomisk och monetär union. De åtar sigatt föra den ekonomiska politiken enligt vissa vägledandeprinciper: stabila priser, sunda offentliga finanser ochmonetära förhållanden samt en hållbar betalningsbalans.Principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens skallgälla.Finansutskottet anser det vara en viktig uppgift för iden europeiska unionen att verka för en finanspolitisksamordning i syfte att öka sysselsättning och välfärd.EU:s riktmärken för den ekonomiska utvecklingen ligger såledesväl i linje med målen för den ekonomiska politiken i Sverige.Det finns inte någon motsättning, som hävdas i motion U15 (v),mellan EU:s kriterier på stabilitet och de långsiktiga målen förden ekonomiska politiken i så som de brukar anges ifinansplanerna och i finansutskottets betänkanden.Som framgått tidigare i detta betänkande (avsnitt 7) görutrikesutskottet för sin del samma bedömning somfinansutskottet i detta avseende.Som påpekats ovan redovisar finansutskottet i sitt yttrandeutförligt hur samordningen av den ekonomiska politiken inomramen för EMU:s olika faser är tänkt att ske. Yttrandet återgesi sin helhet som bilaga till betänkandet.Finansutskottet drar sammanfattningsvis följandeslutsatser i sitt yttrande.Unionens uppgift är att främja en harmonisk och väl avvägdutveckling av näringslivet inom gemenskapen som helhet, enhållbar och icke-inflatorisk tillväxt som tar hänsyn tillmiljön, en hög grad av ekonomisk konvergens, en hög nivå i frågaom sysselsättning och socialt skydd, en höjning avlevnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och socialsammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna(artikel 2). Det är som utskottet ser det angeläget attansträngningar görs för att uppnå monetär stabilitet. Det är enviktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och sysselsättning.Ekonomisk tillväxt och en neddragning av arbetslösheten är i sintur nödvändiga förutsättningar för att få ned underskottet i deoffentliga finanserna. En långsiktigt hållbar utvecklingförutsätter hänsyn till miljön. Detta kräver ett förstärktsamarbete inom EU:s ram.De senaste årens oro på valutamarknaderna och de kraftigaränteförändringar som följt har drabbat många länder ochsärskilt och den svenska kronan som är eninternationellt sett liten valuta. Detta har understrukitbehovet av ett närmare ekonomiskt och monetärt samarbete för attfrämja monetär stabilitet. Det är därför utskottets uppfattningatt bör delta i det fördjupade penning- ochvalutapolitiska samarbetet, som syftar till en ekonomisk ochmonetär union. Ett slutligt ställningstagande avseendeövergången från den andra till den tredje fasen inom EMU börgöras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet medSveriges åtaganden som medlemsland.Den viktigaste uppgiften för den ekonomiska politiken inom EUär att skapa förutsättningar för nya arbeten liksom möjlighetertill utbildning och praktik så att arbetslösheten kannedbringas. För att uppnå de ambitiösa målen för tillväxt,investeringar och sysselsättning är det nödvändigt attupprätthålla prisstabilitet och på så vis skapa lägreräntenivåer och internationell monetär stabilitet, dvs. uppnåkonvergenskriterierna såsom de fastställs i Maastrichtfördraget.Det arbete som pågår med anledning av vitboken är av storbetydelse. Arbetslöshetssituationen är oacceptabel. har slagit fast att varje ansträngning måstevidtas för att råda bot på arbetslöshetssituationen. Utskottetdelar uppfattningen som framförs i propositionen att det ärnödvändigt att sätta ambitiösa mål när det gäller att skapa nyaarbeten, att bekämpa arbetslösheten, att förbättraarbetsmarknadens sätt att fungera och att säkerställamedborgarnas välfärd. Utskottet anser att ett beslut om etteventuellt svenskt deltagande i det tredje steget måste föregåsav en grundlig analys av hur ekonomi kommer attpåverkas av en gemensam valuta. Av särskild vikt är då inverkanpå arbetsmarknaden och våra möjligheter att bekämpaarbetslösheten. Ökad tillväxt, sysselsättning och reduceradarbetslöshet är förutsättningar för att få ned de offentligaunderskotten. Andra åtgärder för att på medellång sikt förstärkabudgeten är också nödvändiga.Med det anförda tillstyrker finansutskottet propositionensförslag att bör ansluta sig till den europeiska unionenoch att utrikesutskottet bör godkänna fördraget om anslutningensamt slutakten.De synpunkter som finansutskottet här ovan lämnat medanledning av motion U15 (v) yrkande 9 har avutrikesutskottet sammanvägts med de bedömningar som gjortsav arbetsmarknadsutskottet, (vars yttrande härom redovisas iavsnitt 15 (Arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor).Utrikesutskottets överväganden med anledning av motion U15 (v)yrkande 9 redovisas i betänkandets avsnitt 7 (Allmännaöverväganden).28 Finansiella och budgetära frågorSom framgår av proposition 1994/95:19 kommer medlemskapet i EUatt påverka statsbudgeten i flera avseenden. Effekterna är bådeav saldoförsämrande och saldoförstärkande karaktär. De på siktviktiga effekterna på såväl utgifts- som inkomstsidan avförändrade samhällsekonomiska förutsättningar i form av bl.a.högre tillväxt och lägre ränteläge är naturligen svåra attkvantifiera i budgettermer. Den samlade saldoeffekten avmedlemskapet beror också på budgetpolitikens utformning.I budgeteffekterna ingår de betalningsåtaganden Sverigeikläder sig genom avtalet. Av dessa utgör avgiften tillEG-budgeten den övervägande posten. Betalningsåtagandena föråren 1995--1998 minskas dock genom den överenskomna infasningenav den svenska avgiften. Härigenom mildras också under enkonjunkturmässigt känslig period konsekvenserna förstatsbudgeten. De statsfinansiella villkoren sätter hårdarestriktioner för nya åtaganden. Ett medlemskap får sammantagetinte öka de administrativa kostnaderna för statsförvaltningen.Krav på svensk medfinansiering vid deltagande i EU:s program ochstöd måste finansieras. Där EU:s politik ersätter nationellpolitik måste resurserna återföras till statsbudgeten och bidratill finansieringen av medlemsavgiften.De frågor som berörs i motsvarande kapitel i propositionen(kapitel 31 Finansiella och budgetära frågor, s. 446--450)behandlas av finansutskottet i samband med behandlingen avproposition 1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskapi Europeiska unionen m.m. (1994/95:FiU5). I denna propositionpresenteras förnyade beräkningar av utgifterna för medlemskapet.29 StatistikStatistiken spelar en viktig roll som underlag för den politiksom bedrivs inom EU. Regeringen anser det därför väsentligt attSverige deltar i utvecklingen av det gemensamma europeiskastatistiska systemet. Dessutom medför statistiksamarbetet enbättre statistisk kvalitet genom förbättrad samordning ochjämförbarhet.Propositionen har i den nu aktuella delen inte föranlett någramotioner.30 Konsekvenser för svensk förvaltning, offentlighet ochsekretessDen svenska förvaltningsmodellen med ett regeringskansli avbegränsad omfattning, fristående förvaltningsmyndigheter,kommunalt självstyre och ett grundlagsfäst remissförfarandekommer i allt väsentligt att bestå vid ett medlemskap i har ansvaret för agerande i EU-samarbetetoch, i samråd med , för den nationella beredningen avEU-frågorna. Den svenska förvaltningsmodellen förutsätter attförvaltningsmyndigheterna, kommunerna ochintresseorganisationerna medverkar i detta arbete. De kommerdärvid att vara garanterade ett inflytande i den svenskaEU-politikens praktiska utformning.Den starka kommunala självstyrelse som har utvecklats i vårtland kan och kommer att upprätthållas vid ett svensktmedlemskap.Utredningsväsendet kommer enligt den bedömning som görs ipropositionen inte att minska vare sig i omfattning ellerbetydelse till följd av ett EU-medlemskap, men kan komma att fåen delvis annan inriktning. Remissförfarandet kommer att ha kvarsin betydelsefulla roll i det svenska beredningsarbetet men kanbehöva kompletteras av andra beredningsformer.Intresseorganisationerna kommer även vid ett medlemskap att hagoda möjligheter till reellt inflytande i för dem viktigafrågor.Av yttrande framgår att utskotteti likhet med regeringen finner att EG-rätten inte kan ansesinskränka den kommunala självstyrelsen i någon avgörande grad.Utskottet har vidare inget att erinra mot vad regeringen anförtom utredningsväsende, remissförfarande ochintresseorganisationernas roll. När det gäller vikten av attSverige visar upp en väl samordnad och förankrad politik iEU-samarbetet framhåller betydelsen avden samverkan mellan regeringen och som tas upp ipropositionens fjärde del. Utskottet konstaterar att det fåranledning att återkomma till frågan i annat sammanhang.I likhet med har utrikesutskottetinget att erinra mot vad regeringen anfört om utredningsväsende,remissförfarande och intresseorganisationernas roll.Offentlighetsprincipen och meddelarfriheten kommer att bestå iSverige även vid ett svenskt medlemskap i . Som framgår avpropositionen har den svenska linjen härvidlag lagts fast i entill anslutningsakten fogad svensk förklaring. avser vidett medlemskap att verka för ökad öppenhet inom EU:sinstitutioner.I två motioner framförs yrkanden inom ramen för detta område.I motion U15 yrkande 4 begärs att someventuell medlem i EU skall vidta åtgärder för att skydda ochförstärka offentlighetsprincipen och meddelarfriheten.Handlingar som tidigare avsett endast inrikesfrågor kommer isamband med EU-medlemskapet att behandlas enligtutrikessekretessens regler. Motionärerna anser därför att det ärav största vikt att regeringen försvarar svenska tjänstemäns ochpolitikers rätt att självständigt bedöma vilka handlingar elleruppgifter i handlingar som skall vara sekretessbelagda iSverige.Även motion U24 tar upp frågan omoffentlighetsprincipens tillämpning i samband medEU-medlemskapet. I yrkande 3 begärs att vid etteventuellt medlemskap beslutar om en lagändring som innebär attutrikessekretessen inte skall gälla EU-samarbetet så attsamtliga EU-dokument därmed kan behandlas som inrikeshandlingaroch till fullo vara underställda svensk lagstiftning angåendeoffentlighet och meddelarfrihet.Med anledning av dessa motionsyrkanden anförkonstitutionsutskottet i sitt yttrande attfrågorna som berörs i yrkandena behandlas i den nyligenframlagda och till hänvisade proposition1994/95:112 om utrikessekretess. kommeratt få anledning att ta ställning till frågorna i betänkande1994/95:KU18. anser därför attbehandlingen inte bör föregripas genom uttalanden i ämnet isamband med behandlingen av medlemskapspropositionen. Mot denbakgrunden avstyrker motionsyrkandena.Utrikesutskottet har inget att invända mot dettaberedningsförfarande.Vad gäller frågan om offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten vid ett svenskt medlemskap delarkonstitutionsutskottet regeringens bedömning att den svenskaståndpunkten på detta område kommer att bestå även vid ettsvenskt medlemskap i . anser vidare attSverige som medlem bör dela med sig av sin erfarenhet vad avserden betydelse tryckfrihets- och offentlighetsprinciperna har förett fritt samhällsskick och med kraft driva frågorna om öppenhetinom gemenskapens institutioner.Utrikesutskottet konstaterar för sin del att frågan omoffentlighetsprincipens tillämpning behandlades i utskottetsbetänkande /94:UU20. Utskottet konstaterade då att detinom EU inte finns något för medlemsstaterna gemensamt regelverkför hantering av sekretessfrågor, varför även somEU-medlem kommer att ha möjlighet att fortsatt tillämpa svenskoffentlighetslagstiftning.Utskottet får i detta sammanhang erinra om attjustitieminister i ett interpellationssvar sade att som EU-medleminte kommer att vika från offentlighetsprincipen iEU-samarbetet. Hon åberopade de två förklaringarna som fogatstill anslutningsavtalet och som återfinns i proposition1994/95:19.I den svenska förklaringen välkomnar utvecklingen motökad öppenhet inom EU. Den svenska offentlighetsprincipen, ochdå särskilt meddelarfriheten och allmänhetens tillgång tillallmänna handlingar, är och förblir grundläggande element iSveriges konstitutionella, politiska och kulturella arv. EUnoterar i sin svarsförklaring det svenska uttalandet ochförutsätter att följer gemenskapsrätten i dettaavseende.De båda förklaringarna står inte i motsättning till varandra.Den svenska innebär att har lagt fast sin linje ochtalat om vilka regler som gäller i . Medlemsstaterna harnoterat detta och inte sett det som något hinder för ett svensktmedlemskap. De två förklaringarna utgör tillsammans denrättsligt/politiska plattformen för fortsatta agerandenär det gäller att hävda öppenheten i vårt system.Utrikesutskottet delar, med hänvisning till det ovan anförda,den bedömning som gjort med anledning avde aktuella motionerna.Därmed avstyrker således utskottet motionerna U15 (v) yrkande4 samt U24 (mp) yrkande 3.31 Övriga frågorI bestämmelserna om unionsmedborgarskap understryks åter detviktiga målet att förverkliga fri rörlighet för personer. Vidareges regler om rätt att vända sig till den ombudsman somEuropaparlamentet skall utse samt rätt till skydd av andramedlemsstaters konsulära myndigheter.Inom ungdomsområdet är EU:s huvudsakliga roll att genom olikaåtgärder stödja och komplettera den verksamhet sommedlemsstaterna själva bedriver. Det är angeläget att ungdomargörs delaktiga i den europeiska integrationsprocessen och att deförbereds för en framtid som europeiska unionsmedborgare.Sverige deltar genom i programmet Ungdom för Europa.Som framgår av propositionen kommer som medlem att fåmöjlighet att delta i EU:s beslutsprocess samt ta del av demedel som fördelas av till medlemsstaterna,bl.a. till ungdomsprojekt.Kulturutskottet berör i sitt yttrande ungdomsfrågornasställning inom EU.Utskottet noterar bl.a. att en rad förslag som rör ungdomarhar lagts fram av kommissionen i en grönbok om europeisksocialpolitik. Utskottet anser -- med hänvisning till denarbetslöshet som råder också bland svenska ungdomar -- att detär värdefullt att EU:s roll diskuteras när det gäller attstimulera olika insatser som leder till ungdomars integrering isamhället, exempelvis hur de skall kunna etablera sig påarbetsmarknaden.Utrikesutskottet delar dessa synpunkter och villunderstryka vikten av att detta synsätt lyfts fram i deteuropeiska samarbete som nu kommer att delta i.I proposition 1994/95:19 berörs vidare frågor som kommer attaktualiseras i samband med att svenska medborgare anställs somtjänstemän i EU:s institutioner. Regeringen nominerar de allrahögsta tjänsterna (medlem av kommissionen, domstolen etc.) samtavger rekommendationer angående 35--40 högre chefstjänster.Härutöver kommer omkring ett tusental svenska medborgare attrekryteras direkt av EU:s olika institutioner. I propositionenframhålls att det ligger i svenskt intresse att det bland EU:stjänstemän kommer att finnas personer, som visserligen kommeratt vara ansvariga inför och erhålla instruktioner frånrespektive institutioner, men vilka likväl har direktkunskaperom svenska förhålllanden, värderingar och samhällslösningar.Inga motionsyrkanden har direkt anknytning till detta kapiteli propositionen. beträffande godkännande av anslutningsfördraget m.m.att med bifall till proposition 1994/95:19 yrkande 1samt med avslag på motion 1994/95:U15 yrkande 1 godkännerfördraget mellan , ,, Hellenska republiken,, Franska republiken, , Italienskarepubliken, Storhertigdömet , KonungariketNederländerna, Portugisiska republiken, Förenade konungariketStorbritannien och (Europeiska unionensmedlemsstater) och , Republiken ,Republiken och om KonungariketNorges, Republiken , Republiken ochKonungariket anslutning till Europeiska unionen samtslutakten till fördraget,2. beträffande utträde ur Europeiska unionenatt avslår motion 1994/95:U24 yrkande 2,res. 1(mp)3. beträffande Gotlandsprotokollatt avslår motion 1994/95:U3,4. beträffande svenska språketatt förklarar motion 1994/95:U24 yrkande 4 besvaratmed vad utskottet anfört,5. beträffande ny all-europeisk samarbetsstrukturatt avslår motion 1994/95:U24 yrkande 11,res. 2 (v, mp)6. beträffande utrikes- och säkerhetspolitikatt avslår motion 1994/95:U15 yrkande 5,res. 3 (v, mp)7. beträffande EES-avtaletatt avslår motion 1994/95:U24 yrkande 10,8. beträffande svenska ekonomisk-politiska målatt avslår motion 1994/95:U15 yrkande 9,res. 4 (v, mp)9. beträffande ratificering av miljöavtalatt förklarar motion 1994/95:U24 yrkande 7 besvaratmed vad utskottet anfört,10. beträffande formerna för beslut på miljöområdetatt förklarar motion 1994/95:U24 yrkande 9 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 5 (mp)11. beträffande internationell miljödomstolatt förklarar motion 1994/95:U24 yrkande 8 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 6 (v, mp)12. beträffande miljöanpassat transportsystematt förklarar motion 1994/95:U16 yrkande 9 i berörddel besvarat med vad utskottet anfört,13. beträffande transportpolitiska frågor i övrigtatt förklarar motion 1994/95:U15 yrkande 10 besvaratmed vad utskottet anfört,14. beträffande konsumentskyddatt med anledning av motionerna 1994/95:U15 yrkande13 i berörd del samt 1994/95:U16 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad lagutskottet anfört om konsumentskydd,15. beträffande initiativ mot legaliseringstendenser inarkotikapolitikenatt förklarar motion 1994/95:U5 yrkande 1 besvaratmed vad utskottet anfört,16. beträffande bibehållen gränskontroll m.m.att förklarar motionerna 1994/95:U5 yrkande 2,1994/95:U12 yrkandena 1 och 2, 1994/95:U15 yrkande 11 i berörddel samt 1994/95:U16 yrkande 2 besvarade med vad utskottetanfört,17. beträffande alkoholpolitikatt förklarar motionerna 1994/95:U6 samt 1994/95:U15yrkande 11 i berörd del besvarade med vad utskottet anfört,18. beträffande skydd av kulturföremålatt avslår motion 1994/95:U15 yrkande 15 i berörddel,res. 7 (v, mp)19. beträffande TV-direktivetatt avslår motion 1994/95:U15 yrkande 15 i berörddel,res. 8 (v, mp)20. beträffande miljöpolitikatt med anledning av motion 1994/95:U16 yrkandena3--5, 7--8 samt 9 i berörd del som sin mening ger regeringentill känna vad jordbruksutskottet anfört om Sverigesmiljöpolitik inom Europeiska unionen,21. beträffande miljögarantinatt förklarar motion 1994/95:U15 yrkande 12 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 9 (v, mp)22. beträffande livsmedelspolitikatt med anledning av motionerna 1994/95:U15 yrkande13 i berörd del samt 1994/95:U16 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad lagutskottet anfört omlivsmedelspolitikens utformning vid ett svenskt medlemskap iEuropeiska unionen,res.