bet · GI01AU1 · 1994-11-24 00:00:00 — revisorers förslag till följd av statens stöd tillSaab-Scanias bilfabrik i I betänkandet behandlar utskottet Rikdagens revisorers förslagtill med anledning av genomförd granskning av statensstöd till Saab-Scanias bilfabrik i förslag går ut på tillkännagivanden tillregeringen om konsekvensanalyser, hantering avlokaliseringsbidrag, avskrivnings- och återbetalningsregler samttillfälliga krispaket.Beträffande konsekvensanalyser menar revisorerna attsådana analyser regelmässigt bör ingå i alla regeringsförslag aven viss storleksordning till . I samband med beslutom lokaliseringsbidrag bör regeringen och redovisa omdet funnits särskilda skäl att frångå vedertagen praxis eller en"normalprincip". Avskrivnings- och återbetalningsreglerna äroklara och bör ses över. Slutligen anser revisorerna att statenbör iaktta restriktivitet vid beslut om tillfälligakrispaket.Utskottet konstaterar att frågan om konsekvensanalyserutförligt har behandlats av , i sambandmed granskningsbetänkande(1993/94:KU30). Revisorernas förslag bör i den delen intepåkalla någon åtgärd.Vad gäller hantering av lokaliseringsbidrag konstaterarutskottet till att börja med att regeringens handläggning avstödet till närmast faller inom området för KU:sgranskning. Däremot menar utskottet att det på ett merprincipiellt plan kan finnas anledning för regeringen att seöver bestämmelserna om lokaliseringsstöd. Regeringen eller iförekommande fall bör i allmänhet kunna ange de skäl somligger bakom avsteg från gällande bestämmelser. En regel härombör övervägas i samband med utfärdande av en ny regionalpolitiskförordning om företagsstöd. Detta bör ges regeringen till känna.Bestämmelserna om återbetalning bör ges en utformning som bättretillgodoser behovet av tydliga regler utan att för den skullmöjligheten till skönsmässig bedömning går förlorad. Detta börges regeringen till känna.Vad slutligen angår frågan om "tillfälliga krispaket" menarutskottet att den förda politiken visar att detredan förekommer restriktivitet i detta hänseende. Revisorernasförslag bör därför i denna del inte påkalla någon riksdagensåtgärd.Till betänkandet har fogats en reservation från Moderatasamlingspartiets representanter i utskottet.FörslagetI förslag 1992/93:RR7 hemställer revisoreratt som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört med anledning av den genomförda granskningenav statens stöd till Saab-Scanias bilfabrik i angående1. konsekvensanalyser,2. hantering av lokaliseringsbidrag,3. avskrivnings- och återbetalningsregler och4. 1993/94:A1 av () vari yrkas1. att bifaller revisorers hemställan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användning av återbetalda medel.1993/94:A2 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenavslår revisorernas förslag.1993/94:A3 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten bör ta initiativ till att upptaförhandlingar med i syfte att fårtillgång till det gamla varvsområdet /94:A4 av och (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvensanalyser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokaliseringsbidrag och regler omåterbetalning,3. att som sin mening ger revisorer tillkänna vad i motionen anförts om fortsatt granskning av regionalaåtgärdspaket.1993/94:A5 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår revisorernas förslag.1992/93:N286 av tredje vice talman () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statliga kontrollorgans möjlighet att hosenskilda få tillgång till handlingar rörande statligt stöd. BakgrundFör att mildra effekterna för sysselsättningen av SvenskaVarvs nedläggning av produktionen avhandelsfartyg vid i ansåg regeringen att detbehövdes särskilda insatser i regionen. Nedläggningen beräknadesberöra mer än 2 000 personer i regionen som redan tidigare varhårt drabbad av arbetslöshet på grund av strukturkriser. Ettpaket av åtgärder presenterades av regeringen . Idetta ingick en principöverenskommelse med om attbolaget skulle etablera en ny bilfabrik i fick löfte dels om lokaliseringsbidrag på 200 000 krför varje ny sysselsatt i , dels ominvesteringsfondsfrisläpp på förinvesteringar i eller i övriga delar av landet.I två propositioner, 1985/86:120 om vissa varvsfrågor m.m. och1985/86:125 om sysselsättningsåtgärder i ,informerades om situationen. I den förstnämndapropositionen lämnades en redovisning av de åtgärder somregeringen ämnade vidta. I proposition 1985/86:125 återkomregeringen med förslag om arbetsmarknads- och regionalpolitiskainsatser.Förslagen innebar att ett reservationsanslag på 414 miljonerkronor skulle anvisas på tilläggsbudget till lokaliseringsbidragtill . Regeringen beräknade stödet till högst200 per nytt arbetstillfälle hos bolaget i regionen.För att inte minska möjligheterna att lämnalokaliseringsbidrag inom främst det regionalpolitiskastödområdet föreslogs att medlen anvisades över ett särskiltanslag. "I övrigt bör samma regler gälla som förlokaliseringsbidrag enligt förordningen (1982:677) omregionalpolitiskt stöd (ändrad senast 1985:648)", framhölls deti propositionen.Ärendet om lokaliseringsbidrag bereddes avarbetsmarknadsutskottet (AU 1985/86:18). Med bred politiskmajoritet tillstyrktes regeringens förslag. Utskottet anmärkte ibetänkandet att den planerade utbyggnaden av iregionen enligt utskottets bedömning var ett mycket väsentligtinslag i det åtgärdspaket som regeringen föreslagit för att lösade sysselsättningsproblem som kunde förutses. följdeutskottet (rskr. 1985/86:316).I principöverenskommelsen ingick vidare att ABfick förköpsrätt till tomtmarken på . Villkor och prisskulle göras upp mellan Svenska Varv och Saab-Scania.Köpevillkoren har inte offentliggjorts.Fabriken skulle byggas i etapper. ansökte omoch beviljades lokaliseringsbidrag för bilfabrikenmed för den första etappen underförutsättning att 770 nya och varaktiga arbetstillfällenskapades. Endast den första etappen kom till stånd innan bolagetbeslöt att lägga ned verksamheten. Monteringsdelen av fabrikentogs visserligen i bruk . Men nedläggningen avfabriken i aviserades och var ett faktum ijuni . Villkoret om 770 nya och varaktigaarbetstillfällen uppfylldes inte.Revisorernas granskning av det statliga stödet tillSaab-Scanias bilfabrik har initierats av näringsutskottet.Revisorernas förslagRevisorerna gör i förslaget gällande att fåttovanligt stora finansiella förmåner för investeringen ibilfabriken. Revisorerna anser att propositionerna bl.a. saknarberäkningar av de totala kostnaderna för statens stöd tillSaab-Scania. Under åberopande av vad uttalat omkonsekvensanalyser framhåller revisorerna vikten av att sådanaanalyser regelmässigt görs i alla regeringsförslag tillriksdagen av en viss storleksordning. Revisorerna vill ha etttillkännagivande härom.Vidare menar revisorerna att fått en mergynnsam behandling än andra företag bl.a. i fråga om vad som ärstödberättigad verksamhet, när stödet skall utbetalas ochbeträffande krävda säkerheter. Revisorerna hävdar att de isammanhanget gjorda tidigareläggningarna av utbetalningar tillSaab-Scania inneburit att avskrivningen av bidraget påskyndats.Några särskilda skäl att göra tidiga utbetalningar har intefunnits. Revisorerna anser därför att regeringen och NUTEKfortsättningsvis regelmässigt bör redovisa om det finnssärskilda skäl att frångå praxis eller "normalprincipen" ibeslut om lokaliseringsbidrag. De vill ha ett tillkännagivandehärom.Bestämmelserna om återbetalning av lokaliseringsbidrag finns iförordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd.Revisorerna anser att det finns en oklarhet i reglerna och attregeringen bör se över bestämmelserna.Slutligen tar revisorerna upp den principiella frågan om s.k.krispaket. Enligt revisorerna finns risk för att denregionalpolitiska åtgärdsarsenalens möjligheter att påverkalandets regionala struktur urvattnas om en rad krispaket avtillfällig natur delas ut, t.ex. i storstadsregionerna. Även omdet i vissa situationer kan finnas skäl för tillfälligakrispaket understryker revisorerna vikten av att iakttarestriktivitet vid sådana beslut. De vill ha etttillkännagivande härom.MotionerI två likartade motioner, 1993/94:A2 av m.fl.(s) och 1993/94:A5 av m.fl. (s), yrkas avslagpå revisorernas förslag. I huvudsak anförs följande. Det varriksdagen själv som med stor majoritet beslutade om insatserna iMalmöregionen. Det var den mycket svåraarbetsmarknadssituationen som var orsaken till att regeringenföreslog att insatserna borde göras. Statens insatserför fortsatt handelsfartygsproduktion vid varvet skulle hablivit mycket stora.Vad härefter gäller frågan om konsekvensanalyser i regeringensförslag till anser motionärerna att detta i detenskilda fallet är en fråga för resp. utskott, i detta fallarbetsmarknadsutskottet. godkände försin del beslutsunderlaget. Allmänt sett faller frågan omkonsekvensanalyser inom konstitutionsutskottetsberedningsområde. har uttalat sigi ämnet och kommer att följa frågan i det fortsattagranskningsarbetet. Någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida är därför inte erforderlig enligt motionärerna.Frågan om bestämmelserna i den aktuella förordningen harföljts eller inte eller närmast om regeringen skulle ha frångåttgällande praxis på området saknas det i rapporten underlag föratt bedöma. Enligt motionärerna kan nämligen regeringen utansärskild föreskrift i den egna författningen dispensera frånsina egna föreskrifter så länge dispensbeslutet inte kommer ikonflikt med lag eller utgiftsanslag. Revisorernaredovisar inte vad som är gällande praxis och vari avsteg fråndenna skulle ha bestått. har för sin del ansett att deifrågasatta avstegen från praxis bör bedömas som marginella.Revisorernas yrkande bör därför avslås, anser motionärerna.Beträffande den påstådda oklarheten i reglerna i förordningenom regionalpolitiskt företagsstöd anser motionärerna attförordningen innehåller omfattande och detaljerade bestämmelseri vilka fall återbetalning av lokaliseringsbidrag kan krävas.Revisorerna har inte angett i vilket avseende bestämmelserna äroklara. Revisorernas yrkande bör därför enligt motionärernaavslås.Vad slutligen gäller frågan om tillfälliga krispaket ärmotionärernas uppfattning den att knappast kan göranågot uttalande mot bakgrund av granskningen i denna del.Därtill är begreppet tillfälliga krispaket för bristfälligtdefinierat. Dessutom anser motionärerna att en regering som villbekämpa avindustrialisering och arbetslöshet måste kunna sättain regionala utvecklingsprogram. Till detta kommer enligtmotionärerna att medel för den aktuella satsningen anvisadesöver ett särskilt anslag, varför möjligheterna att lämnalokaliseringsbidrag inom stödområdet inte påverkades.Revisorernas yrkande bör enligt motionärerna avslås.Rolf L () hemställer i motion 1993/94:A1 att riksdagenbifaller revisorernas förslag. Motionären anser vidare att de 77miljoner kronor som enligt gällande regler skall betalastillbaka till staten bör användas i för att skaffa framnya arbetstillfällen. Han vill ha ett tillkännagivande härom.I motion 1993/94:A3 av och ()föreslås att får tillgång till det gamla varvsområdeti . har totalt svikit sina löften till såvälstaten som . Det finns sålunda förutsättningar attutverka bra villkor. Staten borde därför ta initiativ tilltrepartsförhandlingar mellan , och staten,med det uttalade målet att till ett rimligt pris låta staderhålla Saab-Scania-området. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.I motion 1993/94:A4 av och (nyd)anser motionärerna att -- utöver konsekvensanalyser -- objektiv,gärna internationell expertis alltid skall kopplas in vid störreregionala satsningar av det slag det här är fråga om.Förordningen om regionalpolitiskt företagsstöd bör ses över föratt det skall bli möjligt att på ett mer seriöst sätt handskasmed de stora belopp som det ofta är fråga om i regionalpolitiskasammanhang. Motionärerna vill slutligen ha fortsatt granskningav regionala åtgärdspaket.I detta sammanhang tar utskottet även upp den frånnäringsutskottet överlämnade motionen 1992/93:N286 av BertilFiskesjö (c). Motionen handlar om möjligheterna att i efterhandgranska på vilka grunder företagsstöd beviljats. För närvarandeär denna möjlighet begränsad eftersom företagen kan vägra lämnaut uppgifter som har betydelse för granskningen.Regeringen bör därför i samband med att stöd beviljas se tillatt de statliga kontrollorganen hos enskilda kan få tillgångtill bokföring och andra handlingar av betydelse i sammanhanget.Motionären vill ha ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningFör egen del får utskottet anföra följande.Riksdagens revisorer har granskat om regeringen ochmyndigheterna följt bestämmelserna om lokaliseringsstöd, vilkeninformation har fått, om i olikasammanhang i detta ärende har behandlats gynnsammare än andraföretag och om reglerna för återbetalning av lokaliseringsstödär alltför oklara. Revisorernas ärende till utmynnar iförslag om tillkännagivanden angående1. hantering av lokaliseringsbidrag3. avskrivnings- och återbetalningsregler4. tillfälliga krispaket.Vad först angår frågan om konsekvensanalyser gör utskottetföljande bedömning.Revisorerna anser, som ovan sagts, att det beslutsunderlag sompresenterades för inför det aktuella beslutet våren1986 var bristfälligt. Mot denna bakgrund understryker debehovet av konsekvensanalyser. Sådana analyser bör regelmässigtingå i alla regeringsförslag av viss storleksordning. Däri börockså ingå en grundlig undersökning vad gäller olika antagandensom väntade resultat och kostnader är beroende av.Det är riktigt som sägs i de socialdemokratiska motionerna attdet är det beredande utskottets sak att i varje enskilt ärendeta ställning till om beslutsunderlaget är tillräckligt. På ettmer principiellt plan är det, som också framhålls i motionerna,() som har att behandla frågan omkonsekvensanalyser i regeringens förslag. Så har också skett igranskningsärenden, påpekar motionärerna.Frågan om vikten och betydelsen av att regeringsförslageninnehåller genomarbetade konsekvensanalyser har vid ett flertaltillfällen behandlats av . gjordes isamband med behandlingen av betänkandet 1993/94:KU30, det s.k.granskningsbetänkandet, tydliga markeringar i detta hänseende.Inför sitt granskningsärende hade KU i denna del berettsamtliga utskott tillfälle att yttra sig över förekomsten ochutformningen av konsekvensanalyser i propositioner avlämnadeunder 1993.För egen del hade AU i sitt yttrande (1993/94:AU1y) anledningtill kritiska anmärkningar mot beslutsunderlaget i flerapropositioner. Utskottet anförde bl.a. följande.Det råder enighet i utskottet om att beslutsunderlaget ipropositionerna måste vara så heltäckande och fullständigt attresultatet av utskottsarbetet är otvetydigt. Vikten avkonsekvensanalyser har påtalats av flera gångertidigare (1988/89:KU7, rskr. 14, 1990/91:KU7, rskr. 23), menutvecklingen har enligt utskottets uppfattning inte gått åt rätthåll.-- -- --ser det som särskilt viktigt attförslagens effekter för sysselsättningen och för belastningen påberörda anslag klart och tydligt redovisas. Lika väsentligt ärdet att lagförslagen är väl analyserade till sina administrativaoch ekonomiska konsekvenser.KU anförde för sin del följande.Sammantaget har utskotten framhållit många aspekter på fråganom vilka krav som bör ställas på innehållet i enkonsekvensanalys. Utskotten har inte begränsat perspektivet tillenbart de statsfinansiella konsekvenserna, utan de områden däreffekterna enligt utskotten bör belysas, sträcker sig betydligtlängre. Utskotten pekar på att man bör visa på konsekvensernaför samhällsekonomin, för kommunerna, för näringsliv och förenskilda, såväl i grupp som för individen. Vidare bör deekonomiska och administrativa konsekvenserna inom såväl denoffentliga som den privata sektorn påvisas.Den bild som utskottsyttrandena ger visar enligtkonstitutionsutskottets mening att arbetet medkonsekvensanalyser måste fortsätta och att en utveckling måsteske. Riktlinjer och metoder för analysernas utformning måsteutvecklas. Härvid bör hänsyn tas bl.a. till attkonsekvensanalyserna kan underlätta såväl somregeringens efterföljande utvärderings- och uppföljningsarbete.-- -- --Av inhämtade uppgifter från framgår attregeringen överväger och planerar ett antalåtgärder som skall resultera i både fler och bättrekonsekvensanalyser. Utskottet utgår från att regeringen vid sinaöverväganden kommer att uppmärksamma det behov av förbättringarsom påvisats genom utskottets granskning. Enligt utskottetsmening bör regeringens överväganden även omfatta frågan om ettsådant utvecklingsarbete beträffande riktlinjer och metoder föranalysernas utformning som utskottet enligt ovan ansettbehövligt. Utskottet utgår från att regeringen i detta arbetebeaktar de synpunkter som framförts i utskottsyttrandena.Mot bakgrund av det anförda avser utskottet att återkomma tillfrågan om konsekvensanalyser i propositioner i kommandegranskningsarbete.Som framgått av den lämnade redovisningen av riksdagensbehandling av frågan om konsekvensanalyser råder enighet ombehovet av sådana analyser.Det bör noteras att senaste behandling av frågan omkonsekvensanalyser i tiden ligger efter det nu aktuella ärendetfrån revisorer. har som framgått ovanutgått från att regeringen i sina överväganden kommer attuppmärksamma behovet av förbättringar. Därmed har riksdagenredan tagit ställning i frågan om behovet av konsekvensanalyseroch även gett tydliga signaler härom till regeringen genom denyss citerade uttalandena. Frågan kommer dessutom att följas ikommande granskningsarbete. Revisorernas förslag i denna delligger således i linje med den av redan förordadepolitiken. Yrkandet får därmed anses tillgodosett, och någonytterligare åtgärd från sida är enligt utskottetsuppfattning inte erforderlig.Av det anförda följer att även motionerna 1993/94:A1 (v),1993/94:A2 (s), 1993/94:A4 (nyd) och 1993/94:A5 (s) i berördadelar inte bör föranleda någon åtgärd.Vad härefter angår frågan om hantering avlokaliseringsbidrag och de slutsatser revisorerdrar mot bakgrund av det granskade ärendet vill utskottetframhålla följande.Bestämmelserna om lokaliseringsbidrag återfinns i förordningen(1990:642) om regionalpolitiskt stöd, 20--47 §§. Motsvarandebestämmelser fanns i den tidigare förordningen (1982:677) omregionalpolitiskt stöd, 18--48 §§.Som framhålls av revisorerna ger bestämmelserna omregionalpolitiskt företagsstöd utrymme för regering ochmyndigheter att anpassa villkoren för stödet efter den aktuellasituationen i varje enskilt fall. Revisorerna framhåller dockatt det efter hand har utbildats en viss praxis vid hanteringenav stödvillkoren m.m.Det finns två alternativ för utbetalning av lokaliseringsstöd:i takt med att nya investeringar genomförs(investeringsmodellen) eller i takt med att nya personeranställs (sysselsättningsmodellen). I det aktuella fallet valdessysselsättningsmodellen, som revisorerna bedömer blev ett dyrtalternativ för staten. I beslutsunderlaget fick nämligeninräknas även personer som anställts tidigare.Saab-Scania kom härigenom att få tillgång tilllokaliseringsbidraget ganska omgående efter det att regeringenfattat sitt beslut . Regeringen godtog vidare, enligtrevisorerna, lägre säkerhet än vad som är normalt enligt praxissamt utbetalade stödet innan säkerheten till fullo hade ställts.De av revisorerna gjorda anmärkningarna mot regeringenshandläggning av lokaliseringsstödet till och isynnerhet frågan huruvida handläggningen ryms inom ramen för deriktlinjer som kan ha beslutat för det statligaregionalpolitiska stödet faller enligt utskottets uppfattningnärmast inom området för KU:s granskning.Utskottet noterar att KU beslutat att bl.a.granska vilka kontakter nuvarande och tidigare regeringar harhaft med bilindustrin. Vidare har KU den 27 oktober 1994preciserat frågan om regeringens kontakter med bilindustrin istort till att i varje fall inledningsvis avsebl.a. etableringen av i 1986.AU anser det mot en sådan bakgrund inte lämpligt att uttalasig om vad som förevarit vid hanteringen av lokaliseringsstödeti detta enskilda ärende.Däremot kan det finnas skäl att på ett mera principiellt planöverväga behandlingen av ärenden om lokaliseringsstöd.Utskottet behandlade regeringens regionalpolitiskaproposition 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling(1993/94:AU13). Då gjordes vissa ändringar i deregionalpolitiska stödformerna. Lokaliseringsstödet blev docki sina huvuddrag oförändrat. Såväl den dåvarande regeringen somden socialdemokratiska oppositionen var i huvudsak överens omatt den övervägande delen av besluten om företagsstöd skullekomma att fattas av länsstyrelserna. Vid stora investeringarkommer däremot besluten att fattas av och i sista hand avregeringen. skall svara för uppföljningen avföretagsstöden.I pågår arbetet med att utfärda en nyförordning mot bakgrund av beslut (rskr.1993/94:366).Anledningen till att arbetet ännu inte har resulterat i någon nyförordning som skall ersätta stödförordning beror påatt man inom väntar på besked om deregionalpolitiska stödformerna stämmer överens med EES-avtaletsgrundprinciper. väntas besvara densvenska förfrågan härom , enligt vad som framgår avproposition 1994/95:19 medlemskap i den Europeiskaunionen. Det kan för övrigt enligt propositionen bli nödvändigtmed vissa modifieringar i stödformerna.I flera fall ger de nuvarande bestämmelserna omlokaliseringsstöd utrymme för att frångå huvudregeln ibestämmelserna när det föreligger "synnerliga skäl" eller"särskilda skäl".Det finns anledning anta att sådana möjligheter även skallfinnas i en kommande förordning om regionalpolitiskt stöd.Enligt utskottets mening bör regeringen eller i de fall"synnerliga skäl" eller "särskilda skäl" bedöms föreligga iallmänhet kunna redovisa de omständigheter som föranleder avstegfrån huvudregeln. En bestämmelse med denna innebörd bör därförövervägas i samband med det pågående arbetet med den nyaförordningen.Vad utskottet anfört med anledning av revisorernas förslag iaktuell del samt motionerna 1993/94:A1 och 1993/94:A4, likaledesi aktuella delar, bör ges regeringen till känna. Av dettaställningstagande följer att motionerna 1993/94:A2 och1993/94:A5 avstyrks i motsvarande delar.Utskottet övergår nu till frågan om avskrivnings- ochåterbetalningsregler.Utskottet finner till att börja med inte anledning att göranågot uttalande om det av regeringen avgjordaåterbetalningsärendet, som innebar att skallbetala tillbaka utgörande återkrävbar del avlokaliseringsbidraget.Däremot kan det finnas skäl att uppehålla sig vid den avrevisorerna påtalade oklarheten i bestämmelserna omåterbetalning.Förordningen om regionalpolitiskt stöd innehåller -- något somockså påpekas av de socialdemokratiska motionärerna --omfattande och detaljerade bestämmelser om i vilka falllokaliseringsbidrag kan krävas tillbaka. I 25 § reglerasåterbetalningsskyldigheten när bidragstagaren fått bidragetgenom oriktiga eller ofullständiga uppgifter eller när bidragetanvänts för annat än avsett ändamål. I 26 § regleras övriga fallnär återbetalning kan ske. Motsvarande bestämmelser fanns i 22och 23 §§ i den tidigare förordningen.Enligt 26 § nämnda förordning kan ett lokaliseringsbidrageller del av detta av uppföljningsmyndigheten krävas återunder av (tidigare ) från den dag bidragetsstorlek slutligen har bestämts, om1. syftet med bidraget, särskilt såvitt avsersysselsättningsutvecklingen, inte uppnås; detta gäller dock inteom bidragsmottagaren har gjort vad som skäligen kan begäras föratt syftet skall uppnås,2. någon väsentlig del av verksamheten läggs ned eller någonväsentlig ändring direkt eller indirekt sker i äganderätteneller förfoganderätten till rörelsen eller däri ingåendetillgångar av betydelse för verksamheten,3. bidragsmottagaren i annat fall bryter mot villkor ellerföreskrift som gäller för bidraget,4. ställd säkerhet väsentligt försämras eller5.