bet · GH01JuU17 · 1994-03-15 00:00:00 — Anslag till kriminalvården, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till kriminalvården jämte ett stort antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden . Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 5 reservationer från (s) och 2reservationer från (nyd).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill för /95 anvisa ettramanslag på (punkt E 1, s. 138),till Kriminalvården för /95 anvisa ettramanslag på 3 (punkt E 2, s. 139--140),till Utlandstransporter för /95 anvisa ettförslagsanslag på (punkt E 3, s. 141). 1993/94:Ju501 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalisering av en planerad riksanstalt inom kriminalvården tillVimmerby kommun.1993/94:Ju502 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en kriminalvårdsanstalt iÅnge kommun.1993/94:Ju503 av m.fl. (fp, s, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya platser till kriminalvårdsanstalten iVästervik.1993/94:Ju504 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny riksanstalt i Skåne.1993/94:Ju505 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnyuppförande av kriminalvårdsanstalt i Värnamo.1993/94:Ju506 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till en nysluten riksanstalt i Malmöregionen.1993/94:Ju507 av i (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en undersökning vad gällernarkotikabeslag på kriminalvårdsanstalter före och eftervisitationspatrullernas avveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en förbättrad strategi för eneffektivare narkotikabekämpning på fängelserna.1993/94:Ju508 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfortsatt behov av brottsförebyggande verksamhet i den form denbedrivs av Frivårdens Behandlingscentral i Stockholm.1993/94:Ju509 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att narkomanvårdsverksamhet fårde medel som behövs för att fortsätta bedriva sin framgångsrikarehabiliteringsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att detta kan göras genom att disponera ompengar från mer traditionell verksamhet till Österåkersnarkomanvårdsverksamhet.1993/94:Ju510 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av vård enligt 34 § lag omkriminalvård i anstalt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av sluten psykiatrisk vårdför intagen på kriminalvårdsanstalt.1993/94:Ju607 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag omskärpning av gällande skattebrottslag.1993/94:Ju608 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att tilläggsdirektiv lämnas tillStraffsystemkommittén att utreda frågan om livstidsstraffetsersättande med tidsbestämt straff.1993/94:Ju805 av m.fl. (v) vari yrkas3. att till Kriminalvården för /95anslår mindre än vad regeringen anslagit enligtvad i motionen anförts om halvtidsfrigivning och kriminalvårdensinriktning,5. att till Frivården för /95 anslår100 utöver vad regeringen föreslagit enligt vad imotionen anförts om att utveckla alternativ kriminalvård,7. att till Utlandstransporter för budgetåret1994/95 anslår mindre än vad regeringen anslagitenligt vad i motionen anförts om humanare avvisningsmetoder.1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användningen av fängelsestraff,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklandet av alternativa påföljder tillfängelsestraff,17. att beslutar anvisa ett ramanslag på3 till Kriminalvården för /95,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentiering inom kriminalvården,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vård- och behandlingsinsatserna inomkriminalvården,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna för permission frånkriminalvårdsanstalt,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade insatser inom frivården,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av ansvaret mellansocialtjänsten och kriminalvården för ungdomar som begår brott.1993/94:Ju810 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot ungdomsbrottslighet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rensa bort all narkotika påanstalterna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot våldsbrottsligheten,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medicinering för våldsverkare,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kemisk kastrering,42. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kriminalvårdsreform måsteomprövas,43. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att visitationspatruller bör finnas påkriminalvårdsanstalterna,45. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att begränsa nådemöjligheten vidlivstidsstraff,46. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att villkorlig frigivning inte börförekomma.1993/94:So273 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, nyd,v, -) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vård i samband med straff för förövaren.1993/94:So274 av m.fl. (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nya påföljder för missbrukare.1993/94:T215 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etablering av en kriminalvårdsanstalt iÅnge kommun.1993/94:A457 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om byggandet av ny kriminalvårdsanstalt iVästerås,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering till av en anstaltför rattfylleridömda. AllmäntKriminalvårdens huvudsakliga arbetsuppgifter är att ansvaraför verkställighet av fängelsestraff samt att övervakaskyddtillsynsdömda och villkorligt frigivna. Tillkriminalvårdens huvuduppgifter hör också att svara förverksamheten vid landets häkten. Kriminalvårdslagstiftningenbygger i allt väsentligt på de principer som lades fast genom1974 års kriminalvårdsreform. Grundtankar för reformen var attså långt det är möjligt med hänsyn till kravet på samhällsskyddoch differentiering främja de intagnas samhällsanpassning ochmotverka de skadliga följderna av frihetsberövandet.Kriminalvårdsstyrelsen (KVS) är central förvaltningsmyndighetför all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet försju geografiskt indelade regioner som var och en omfattaranstalter, häkten och frivårdsmyndigheter samt för den fr.o.m.den 1 januari 1994 inrättade Transporttjänsten. I administrativthänseende är styrelsen chefsmyndighet även förKriminalvårdsnämnden och de 30 övervakningsnämnderna.De sju regionmyndigheterna skall bl.a. leda kriminalvården iregionerna enligt KVS riktlinjer, stödja verksamheten vid delokala myndigheterna och utöva tillsyn över deras verksamhet.KVS har för /95 lämnat en enkelanslagsframställning vari styrelsen bl.a. föreslår att deverksamhetsmål som statsmakterna angivit för /94skall ligga fast även under /95. Regeringenuttalar i årets budgetproposition att riktlinjerna i 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 3, JuU25, rskr. 290) iallt väsentligt bör gälla även för /95.Kriminalvården har ställts inför krav pårationaliseringar. /95 blir det fjärde året i detav statsmakterna beslutade femåriga rationaliseringsuppdragettill KVS. Rationaliseringsarbetet innebär bl.a. reellabesparingar och förändrat arbetssätt för framför allt anstalts-och häktesorganisationen.Pågående översyns- och beredningsarbeteRegeringen tillkallade (dir. 1992:47) för att se över det straffrättsligapåföljdssystemets innehåll och uppbyggnad. uppdrag ingår bl.a. att pröva om systemetmed villkorlig frigivning skall behållas och hur detta i så fallskall vara utformat. Kommittén skall också övervägamöjligheterna att vidareutveckla användningen av olikaalternativ till fängelsestraff. I direktiven understryks attinriktningen för arbetet härvidlag bör vara att öka utrymmet föralternativ till fängelse genom att öppna möjligheter till andraicke frihetsberövande påföljder än de som finns och attytterligare utveckla redan tillgängliga påföljder.Kommitténs arbete skall enligt nu gällande direktiv varaslutfört före utgången av . Övervägandena rörande denvillkorliga frigivningen bör enligt direktiven redovisassärskilt i ett delbetänkande. Det är oklart omoch i så fall när detta kommer att ske.Utskottet har inhämtat att tilläggsdirektiv till kommitténplaneras med innebörd dels att redovisningen av arbetet skallske , dels bl.a. att kommittén inte behöverlägga fram ett delbetänkande rörande den villkorligafrigivningen och alltså kan lämna sina förslag i denna fråga isamband med sitt slutbetänkande.Fängelseutredningen (dir. 1992:36), som gjort en översyn av deprinciper och det regelverk som lades fast genom 1974 årskriminalvårdsreform, redovisade sitthuvudbetänkande Verkställighet av fängelsestraff (SOU 1993:76)och sitt slutbetänkande Kriminalvård ochpsykiatri (SOU 1994:5). har bl.a. föreslagitatt lagen om kriminalvård i anstalt skall ersättas med en ny lagom verkställighet av fängelsestraff. Kommittén anser vidare attden s.k. normaliseringsprincipen, som innebär attkriminalvårdens intagna har samma rätt till samhällets stöd- ochvårdinsatser som andra medborgare, skall behållas. Kommitténframhåller behovet av ökad differentiering av intagna med hänsyntill bl.a. säkerhetsaspekter, narkotikamissbruk ochbehandlingsbehov. Enligt kommittén bör emellertidnärhetsprincipen, som innebär att den dömde skall avtjänastraffet i närheten av sin hemort, fortfarande äga vissbetydelse med avseende på valet av anstalt. Kommittén föreslårockså åtgärder i syfte att motverka förekomsten av narkotika påanstalterna. Kommitténs huvudbetänkande har remissbehandlats ochförslagen i detta bereds vidare inom Justitiedepartementet.Kommitténs slutbetänkande kommer att remissbehandlas undervåren.Lokalförsörjningen inom kriminalvårdenBeläggning m.m.Beläggningssituationen på kriminalvårdsanstalterna och häktenaär mycket ansträngd. skedde en kraftig höjning avbeläggningsnivån. Detta berodde i huvudsak på en ökning avantalet dömda med längre strafftider. Beläggningsstatistikenunder pekar mot en minst lika stor beläggningsökningunder detta år.Det är ännu för tidigt att säga om beläggningsnivån underhösten 1993 kommer att bli bestående. Antalet inskrivna med enstrafftid ökar dock stadigt. Denna grupp harökat med 400 intagna . Ökningstakten ärhögst inom gruppen dömda till . Även dengenomsnittliga strafftiden för denna grupp tenderar att blilängre. Statistik från visar dessutom attde som dömts till fängelse för särskiltallvarlig brottslighet i ökad utsträckning beviljas villkorligfrigivning först efter det att två tredjedelar av strafftidenavtjänats.Brottsförebyggande rådet har uppskattat att den totalt utdömdafängelsetiden ökat med . varmotsvarande siffra ca 14 %.Effekten av de ändrade reglerna om villkorlig frigivning, somträdde i kraft , bedöms inte ha påverkatbeläggningsläget i någon nämnvärdutsträckning.I 1993 års kompletteringsproposition har behovet avytterligare anstaltsplatser till följd avbeläggningsutvecklingen och reformen om villkorlig frigivningberäknats till omkring 940. I propositionen föreslogs enutbyggnad /94--1995/96 med omkring 870anstaltsplatser, varav omkring 700 slutna, till en årligdriftskostnad av när utbyggnaden slutförts.För åtgärder under /94 anvisade ienlighet med förslag i propositionen 96,4 miljoner kronor.I anslagsframställningen för /95 harKriminalvårdsstyrelsen hemställt att totalt omkring 1 040platser, varav omkring 920 slutna, skall tillföras underperioden /94--1995/96. Härtill kommer enligt styrelsensbedömning 360 till 480 platser för det ökade behovet avanstaltsplatser med anledning av ändrade regler för grovtrattfylleri.Kriminalvårdsstyrelsen har i en skrivelse till regeringen ioktober 1993, med hänvisning till beläggningsutvecklingen underåret, anmält att det kommer att krävas ett betydande antalprovisoriska platser under budgetåren 1993/94 och 1994/95.Styrelsen beräknar behovet till omkring 500 platser till enårlig driftskostnad av omkring 140 miljoner kronor.Den pågående utbyggnaden av anstaltsorganisationen skerhuvudsakligen genom till- och ombyggnader. Bland annat skallsammanlagt ett 15-tal paviljonger med vardera 24--32 platseruppföras vid befintliga anstalter. Vid kriminalvårdsanstaltenÖsteråker planeras en tillbyggnad med 84 platser. Flertaletöppna platser kan tas i anspråk redan under /94.För de slutna platserna är byggtiderna längre.Sedan de nya reglerna om häktning trädde i kraft våren 1988har medeltalet häktade ökat från omkring 635 under budgetåret1986/87 till ca 1 040 under /93. Totalt ökademedelbeläggningen från ca 870 till närmare1 300. Mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93 stegbeläggningsnivån vid häktena från . Detta harmedfört en besvärande överbeläggning vid vissa häkten. Enfortsatt mycket kraftig beläggningsökning har skett under hösten1993. fanns i häktena totalt 1 583 intagna, varav1 240 var häktade. Anmärkas bör att antalet häktesplatser vidsamma tillfälle uppgick till 1 542. I sammanhanget kan nämnasatt antalet förvarstagna enligt utlänningslagen, som /93 var i medeltal 48, tidvishar uppgått till närmare 100.Under hösten 1993 har ett nytt häkte med 113 platser tagits ibruk i . uppförs nya häkten i (65platser), (120 platser) och (40 platser).Under år 1993 har beslut fattats om utbyggnad av häktet iJönköping med 26 platser och om ett nytt häkte i med 40platser. som nya häkten tas i bruk kommer ett antalanstaltsplatser som används för häktade attåterföras till anstaltsorganisationen. Dessutom kommer vissatillfälliga häktesplatser att stängas. Det planeradenettotillskottet av häktesplatser under perioden1993/94--1995/96 uppgår till omkring 300.Regeringen uttalar i budgetpropositionen att den delarKriminalvårdsstyrelsens bedömning i fråga om behovet avanstaltsplatser . Utvecklingen av antaletlångtidsdömda talar dessutom för att planering av ytterligare eneller ett par slutna riksanstalter bör påbörjas. Regeringenanför vidare, med hänsyn till att ett stort antal av de slutnaplatser som ingår i utbyggnadsplanen kan tas i bruk först /96, att provisoriska åtgärder bör vidtas såvälunder /95 som under innevarande budgetår i denomfattning som styrelsen har föreslagit. Regeringen avser attsenare under innevarande budgetår återkomma till ifråga om medel för provisoriska åtgärder under budgetåret1993/94.I sammanhanget bör också nämnas den planeradeförsöksverksamheten med intensivövervakning med elektroniskahjälpmedel som alternativ till fängelse. skulle dennaform av intensivövervakning kunna medverka till attbeläggningstrycket på anstalterna minskar.Kriminalvårdsstyrelsen har av regeringen fått i uppdrag attförbereda försöksverksamheten i syfte att denna skall kunnapåbörjas . En proposition (1993/94:184) i ämnet harnyligen avlämnats.Utskottet har under ärendets beredning vid en utfrågning medrepresentanter för kriminalvården inhämtat information omanstaltsbeläggning och aktuella utbyggnadsplaner.Lokalisering av nya anstaltsplatserI ett antal motioner förordas lämpliga lokaliseringsorter förnya kriminalvårdsanstalter eller utbyggnad av redan befintligaanstalter. I motion Ju501 (m) förordas sålunda , i Ju502(s) och T215 (s) , i Ju504 (fp) , i Ju505 (s) ,i Ju506 (s) samt i A457 (s) och Fagersta.I motion Ju503 (fp, s, c) förespråkas en utbyggnad avkriminalvårdsanstalten har behandlat motioner rörande bl.a.behovet av nya anstalter och lämplig lokalisering av dessa(/93:JuU25 s. 7). Utskottet, som alltjämt intar denståndpunkt som utskottet tidigare givit uttryck för vidställningstagande till liknande motionsyrkanden, nämligen attdet inte är möjligt för utskottet att prioritera ett eller fleraangelägna projekt framför andra, avstyrker bifall tillmotionerna Ju501, Ju502, Ju503, Ju504, Ju505, Ju506 samt tillmotionerna T215 och A457 i behandlade delar.KriminalvårdsstyrelsenMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 1 (s. 138) föreslagit riksdagenatt till anvisa ett ramanslag på108 754 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.KriminalvårdenStraff och påföljdsfrågorStraff för skattebrottI motion Ju607 (s) yrkas en skärpning av straffet förskattebrott. I motionen anförs att domstolspraxis utvecklats motallt mildare straff för skattebrott och att det nu är dags attriksdag och regering kraftfullt markerar att brott motgemensamma samhällsintressen skall leda till kännbarastraffrättsliga påföljder.Riksdagens revisorer har granskat samhällets insatser motekonomisk brottslighet och lagt fram resultatet avarbetet i revisionsrapporten (1993/94:6) Den ekonomiskabrottsligheten och rättssamhället. Revisorerna har undersöktdomar bl.a. för skattebedrägeri och grovt skattebedrägeri underåren 1977, 1982, 1987 och 1992 och därvid funnit (s. 19 f) attstrafftiderna för grovt skattebedrägeri varit längre och förskattebedrägeri varit klart längre än under de tidigareåren.Utskottet behandlade i förra årets betänkande rörande anslagtill polisväsendet (1992/93:JuU21 s. 18 f) en likalydande motionom en skärpning av skattebrottslagen. Utskottet konstateradedärvid bl.a. att regeringen beslutat omdirektiv (1993:23) för en översyn av skattebrottslagen ochsanktionssystemet i övrigt på skatte- och avgiftsområdet.Översynsarbetet skall enligt direktiven vara avslutat föreutgången av . Utskottet avstyrkte med hänvisning härtillbifall till den då aktuella motionen.Utskottet som inte finner anledning till något annatställningstagande nu avstyrker bifall till motion Ju607.Straff för våldsbrottI motion Ju810 (nyd) efterlyses straffskärpningar förvåldsbrott, särskilt för grova sådana.Frågan om hur våldsbrottsligheten skall bekämpas har under enlång följd av år varit föremål för särskilt intresse frånstatsmakternas sida. Utskottet har tidigare under dettariksdagsår (1993/94:JuU2 s. 12 f) utförligt behandlat frågorsom bl.a. rör straff för våldsbrott.Utskottet kunde därvid bl.a. konstatera att ett stort antalåtgärder har vidtagits eller pågår på olika håll för att kommatill rätta med våldet i samhället. Utskottet erinrade också omatt det inom pågår en undersökning avstraffmätningspraxis vid vissa grövre våldsbrott i syfte bl.a.att utröna om det finns behov av skärpta påföljder. Utskottetfann att det mot den bakgrunden inte fanns någon anledning förriksdagen att lämna något uppdrag till regeringen i saken ochavstyrkte den då aktuella motionen.Utskottet har inhämtat att resultatet av den nämndaundersökningen kan förväntas inom kort.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker bifall tillmotion Ju810 i aktuell del.Livstidsstraffet m.m.I motion Ju608 (s) begärs tilläggsdirektiv tillStraffsystemkommittén rörande utredning av frågan omlivstidsstraffets ersättande med tidsbestämt straff.Fängelsestraff på livstid stadgas , förutom förvissa av brotten i 22 kap. (BrB) om landsförräderim.m., för ett fåtal brott, bl.a. för mord, grov mordbrand, grovallmänfarlig ödeläggelse, grovt spioneri och folkmord.Utskottet behandlade (1992/93:JuU5 s. 14 f)utförligt frågor rörande livstidsstraffet med anledning av ettpar motioner.Utskottet hänvisade då till beredningen avFängelsestraffkommitténs (SOU 1986:14 s. 16 f) överväganden omlivstidsstraffet som mynnade ut i ställningstagandet attlivstidsstraffet borde bibehållas men också fortsättningsvisanvändas mycket restriktivt. -- Beredningen avFängelsestraffkommitténs förslag är avslutad. Någotförslag rörande livstidsstraffet har inte lagts fram --.Utskottet konstaterade i och för sig att Straffsystemkommitténenligt sina direktiv är oförhindrad att föreslå ändringar ifråga om straffskalorna. Utskottet fann inte skäl att föreslånågra ändringar när det gällde livstidsstraffet och avstyrktebifall till motionerna.Utskottet finner inte skäl att nu ändra sin uppfattning ochavstyrker bifall till motion Ju608.I motion Ju810 (nyd) förespråkas en utredning i syfte attundersöka förutsättningarna för att begränsa möjligheterna tillnåd vid livstidsstraff. I motionen anförs att livstidsstraffendast utdöms vid mycket grov brottslighet och att vid dessatyper av brott möjligheten att bli benådad bör vara ytterstbegränsad.Konstitutionsutskottet behandlade (1992/93:KU18s. 2 f) ingående en liknande motion och anförde därvid bl.a. attett beslut om nåd inte förutsätter ansökan från den dömdeeller någon annan och att någon rätt till nåd inte finns.Regeringen bestämmer suveränt i vilka fall nåd skall meddelas.Någon praxis i egentlig mening kan därför inte sägas förekomma.Mot denna bakgrund ansåg att riksdageninte borde vidta de åtgärder, i syfte att begränsa regeringensmöjlighet att meddela nåd, som yrkades. Motionen avstyrktes.Justitieutskottet delar uppfattning.Motion Ju810 avstyrks i nu behandlad del.Villkorlig frigivningI motion Ju810 (nyd) yrkas att villkorlig frigivning i principinte bör förekomma. I motionen anförs att villkorlig frigivninginte bör förekomma annat än i undantagsfall.Utskottet behandlade liknande motionsönskemål isamband med förslagen till ny reglering av villkorlig frigivning(prop. 1992/93:4, JuU11, prot. nr 42 och JuU19, rskr. 223).Utskottet konstaterade därvid bl.a. (JuU19 s. 8) attStraffsystemkommittén enligt sina direktiv skall lägga framförslag till vad som som i ett längre perspektiv bör gälla förfrigivning från fängelsestraff. Kommittén skall därvid pröva omsystemet med villkorlig frigivning skall behållas och hur dettai så fall bör vara utformat.Utskottet, som inte var berett att i det då rådandeberedningsläget ta ställning till frågan om den villkorligafrigivningen skall behållas eller inte, avstyrktemotionsyrkandena med hänvisning till att Straffsystemkommitténsarbete och beredningen av detta borde avvaktas.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motion Ju810 i nu behandlad del.Åtgärder mot ungdomsbrottI några motioner behandlas frågor rörande åtgärder motungdomsbrott. I motion Ju809 (s) framhålls att ungdomar under 18år som begått brott i första hand bör omhändertas inomsocialtjänsten medan det i motion Ju810 (nyd) yrkas attungdomsbrottslingar i större utsträckning skall bli föremål föråtgärder inom rättsväsendet. I den sistnämnda motionen yrkasbl.a. inrättande av särskilda jourdomstolar för ungdomar för attsamhällets reaktion på ungdomsbrott skall bli snabbare.Frågor av det slag som tas upp i motionerna har varit föremålför överväganden av , som under sistlidnasommar lämnade betänkandet (SOU 1993:35) Reaktion motungdomsbrott. I betänkandet behandlas bl.a. fördelningen avuppgifter mellan och rättsväsendet och frågan omjourdomstolar. Förslagen har remissbehandlats. Ärendet bereds nui Justitiedepartementet.Utskottet har senast under innevarande riksdagsår behandlatfrågor om ingripanden mot unga lagöverträdare (1993/94:JuU2s.15 f).