bet · GH01SkU31 · 1994-04-19 00:00:00 — Risken skall kunna beläggas i det enskildafallet.De föreslagna reglerna torde enligt utskottets uppfattninginte innebära några större förändringar för skattemyndigheternasvidkommande eller ge upphov till effektivitetsförluster jämförtmed vad som gäller . Enligt vad utskottet erfarit användsnämligen dagens revisionsregler i praktiken inte generellt utanefter individuell riskbedömning i enskilda fall.Den nya tvångsåtgärdslagens utformning tillgodoser enligtutskottets uppfattning det dubbla syftet att dels tvinga entredskande skattskyldig att fullgöra sina skyldigheter enligtskatteförfattningarna och hindra den granskade att på annat sättsabotera utredningen, dels förstärka rättssäkerheten genom enkodifiering och precisering av rättsläget och genom införandetav föreskriften att tvångsåtgärder normalt skall föregås avdomstolsbeslut. Härigenom tillförsäkras den enskilde attåtgärden prövas av en opartisk instans.Att som vissa motionärer åberopa de föreslagnareglerna om s.k. gryningsräder för kontroll av om näringsidkareföljt konkurrensregler är enligt utskottetsuppfattning inte relevant i detta sammanhang. Dessaundersökningsmetoder är i princip avsedda att kunna användasuteslutande vid misstanke om oegentligheter, medan däremot det iskatteutredningssammanhang även kan förekomma fall där sådanamisstankar inte föreligger, och utgångspunkten har varit attutforma reglerna så att effektiva kontrollmöjligheter står tillbuds utan att alla behandlas som om de vore misstänkta föroegentligheter.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i dennadel och avstyrker de nu aktuella motionerna i motsvarande del.TullagenEnligt regeringen bör grunderna för de förändringar somföreslagits beträffande övriga skatteutredningar komma tilluttryck även i tullens verksamhet. Till följd härav harregeringen föreslagit i propositionen att reglerna i tullagen ombl.a. efterkontroll skall utformas i enlighet med de föreslagnareglerna i taxeringslagen.I motion Sk38 av m.fl. (s) yrkas bl.a. attpropositionen avslås på denna punkt. Motionärerna anser attfrågan om vilka konsekvenser de aktuella ändringarna skulle fåför arbetsmöjligheter bör bli föremål för noggrannaöverväganden. Vidare framhåller de att frågan vilka ändringar ilagstiftningen som blir nödvändiga vid ett EU-medlemskap förnärvarande är under utredning och att resultatet härav inte börföregripas.Utskottet anser i likhet med regeringen att de nuvarandereglerna om efterkontroll m.m. på tullområdet -- i likhet med demotsvarande reglerna om taxeringsrevision -- irättssäkerhetshänseende inte är tillfredsställande från denenskildes synpunkt. Utskottet bedömer också att en utsträckningav de föreslagna reglerna inom taxeringsområdet till enmotsvarande tillämpning inom tullområdet inte kommer att minskatullens möjligheter till en effektiv kontroll. På grund häravoch då utskottet även delar regeringens uppfattning att enändring av tullreglerna i enlighet med det anförda måste ansesså angelägen att en reform inte bör kopplas samman med frågan omvilka ändringar som följer av ett medlemskap i tillstyrkerutskottet propositionen i denna del och avstyrker motion SK38 imotsvarande del.Anstånd med att betala in skatt m.m.Något förslag om ändrade förutsättningar för anstånd med attbetala in skatt eller avgift läggs inte fram nu av regeringenutan denna fråga skall ses över av (Fi 1993:07, dir. 1993:22). Däremot föreslås i propositionen atten möjlighet skall införas att få ersättning för kostnader förställd säkerhet i anståndsärenden. Vidare skall länsrätts beslutangående anstånd, skatteavdrag och betalning av preliminär skattfå överklagas till kammarrätt, dock att prövningstillståndkommer att erfordras.I motion Sk40 (yrkandena 7 och 8) av och (båda nyd) yrkas att reglerna utformas så att anståndnormalt medges när omprövning har begärts eller ettbeskattningsbeslut har överklagats om det inte är uppenbart attomprövningsyrkandet eller överklagandet inte kan bifallas.Vidare bör det enligt motionärerna finnas fri fullföljd tillkammarrätt för beslut om anstånd, skatteavdrag ochpreliminärskatt.Regeringen har i propositionen i princip ställt sig positivtill mer generösa anståndsbestämmelser. Dock har regeringenanfört att en sådan ändring måste kombineras med vissa ändringari bestämmelserna om anståndsränta. Med hänsyn till attregeringen har gett i uppdrag att seöver hela frågan anser utskottet att ett ställningstagande tillden av motionärerna aktualiserade frågan om en utvidgning avrätten till anstånd bör anstå till dess att resultatet avutredningens arbete föreligger.Vad därefter gäller frågan om rätten till överklagande delarutskottet regeringens uppfattning att det är angeläget att ettslutligt avgörande i de ifrågavarande ärendetyperna normaltkommer till stånd utan onödig fördröjning. Med hänsyn härtill ärdet enligt utskottets uppfattning motiverat att föreskrivaprövningstillstånd för prövning av målet i kammarrätten.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i dessadelar och avstyrker motion Sk40 i motsvarande delar.Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skattI propositionen föreslås utvidgade möjligheter för enskild attfå ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt. Enligtde nya bestämmelserna skall ersättning utgå för kostnader somskäligen behövts för att ta tillvara den skattskyldiges rätt omden skattskyldige helt eller delvis vinner bifall på sinayrkanden, om det gäller en för rättstillämpningen betydelsefullfråga eller om det annars finns synnerliga skäl för ersättning.I motion Sk38 av m.fl. (s) yrkas bl.a. vissabegränsningar i ersättningsansvaret. Först och främst bör enligtmotionärernas mening ersättning utgå endast om det förelegat ettobjektivt behov av ett eget biträde i en skatteprocess. Vidareanser motionärerna att ersättning inte bör utgå till juridiskapersoner om inte kostnaderna är väsentligt onormala. Ej hellerbör enligt motionärerna ersättning betalas ut när det gälleröverklagande av tulltaxeringsbeslut, tulltillägg,förseningsavgift och viten när den berörde bedriver kommersiellimportverksamhet. Generellt sett bör, menar motionärerna,ersättning komma i fråga endast om den berörde helt eller delvisfått bifall på sina yrkanden eller det finns synnerliga skäl förersättning. I motsatt riktning går motion Sk40 (yrkande 16) variPeter Kling och (båda nyd) yrkar att -- utövervad regeringen föreslagit -- ersättning skall kunna utgå omärendet eller målet i annat fall är svårbedömt.Med utgångspunkt i principen att ersättning bör beviljas åt enskattskyldig som verkligen har behov av juridisk sakkunskap föratt på ett effektivt sätt kunna föra sin talan anser utskottetatt de föreslagna rekvisiten är lämpligt utformade. Den enligtutskottets uppfattning något oklara ersättningsgrund somdärutöver föreslås i Ny demokratis motion -- och som skullegälla svårbedömda ärenden eller mål -- finner utskottet mindrelämplig och närmast ägnad att skapa svårigheter i den praktiskatillämpningen. Utskottet tillstyrker således propositionen idenna del och avstyrker de två nu behandlade motionerna imotsvarande del.BetalningssäkringI propositionen föreslås att användningen av betalningssäkringbegränsas till att gälla endast då det finns en påtaglig riskför betalningssabotage. Enbart betalningsoförmåga skall alltsåinte utgöra grund för betalningssäkring. Vidare begränsasmöjligheterna att förlänga tidsfristen för att fastställa enfordran eller väcka talan vid domstol i taget.Dessutom slopas den beloppsmässiga begränsningen avskadeståndsansvaret.I motion Sk38 av m.fl. (s) yrkas, med hänvisningtill pågående utredningsarbete och det faktum att regeringeninte har redovisat kostnaderna för den föreslagna lagändringen,bl.a. avslag på propositionen i denna del. Även i motionernaJu811 (yrkande 24 delvis) av m.fl. (s) och Sk353(yrkande 6 delvis) av m.fl. (s) begärs fortsattaöverväganden angående bl.a. betalningssäkring. Å andra sidanyrkas i motion Sk40 (yrkandena 9 och 10) av och (båda nyd) att skattefordringar som inte ärfastställda inte skall få bli föremål för betalningssäkring samtobligatoriskt hörande av den berörde innan beslut ombetalningssäkring fattas.Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns en riskför att ett beslut om betalningssäkring på grund avbetalningsoförmåga, om beslutet t.ex. gäller en person som råkarha hamnat i betalningssvårigheter, kan användas till förfång förgäldenärens övriga borgenärer. Ett beslut om betalningssäkringpå denna grund kan rentav i sig framkalla en konkurs som annarshade kunnat undvikas. Betalningsoförmåga som grund förbetalningssäkring bör därför -- som föreslås i propositionen --inte längre få tillämpas. Även de övriga ändringar som föreslåsi propositionen anser utskottet rimliga och ägnade att stärkarättssäkerheten för den som berörs av ett beslut ombetalningssäkring. Vad gäller frågan om betalningssäkring föricke fastställda fordringar vill utskottet erinra om attregleringen på denna punkt är förestavad av effektivitetsskäl.Utskottet anser, nu liksom tidigare, att rimligarättssäkerhetskrav är tillgodosedda genom föreskrifterna att detskall finnas sannolika skäl för att fordringen kommer attfastställas, att betalningssäkringen inte får avse högre beloppän vad som enligt en rimlig bedömning sannolikt kommer attfastställas och att den som drabbas av en felbedömning i dettahänseende har rätt till skadestånd. Vad slutligen gäller kravetpå ett obligatoriskt hörande vill utskottet erinra ombestämmelserna om muntlig förhandling. Enligt dessa bestämmelserskall muntlig förhandling hållas om gäldenären begär det -- ochgäldenären skall upplysas om denna rättighet -- och om det inteär uppenbart obehövligt. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i berörda delar och avstyrker motionerna imotsvarande delar.Förmånsrätten för betalningssäkrade fordringarI propositionen föreslås att den särskilda förmånsrätten förbetalningssäkrade fordringar avskaffas. I stället bör enligtförslaget reglerna för kvarstadsbelagd egendom göras tillämpligapå betalningssäkrad egendom för att uppnå att betalningssäkradegendom som senare utmäts för en annan fordran skall ansessamtidigt utmätt för den fordran som ligger till grund förbetalningssäkringen.I motion Sk38 (delvis) av m.fl. (s) yrkas, medhänvisning till pågående utredningsarbete och det faktum attregeringen inte har redovisat kostnaderna för den föreslagnalagändringen, avslag på propositionen i denna del. Samma yrkandehar ställts i motion Sk39 (yrkande 6) av m.fl.(v). Även i motionerna Ju811 (yrkande 24 delvis) av IngvarCarlsson m.fl. (s) och Sk353 (yrkande 6 delvis) av . (s) begärs fortsatta överväganden angående bl.a.betalningssäkring.Den ifrågavarande förmånsrätten ger enligt utskottets meningstaten ett omotiverat företräde framför andra borgenärer. Genomden föreslagna regeln om vad som skall gälla i fråga omutmätning av egendom som tagits i anspråk genombetalningssäkring bör behovet av skydd för betalningssäkringenkunna anses vara tillräckligt väl tillgodosett. Utskottettillstyrker följaktligen propositionen i denna del och avstyrkermotionerna i motsvarande del.Övriga förslag i propositionenBeträffande de övriga förslagen i propositionen har utskottetinte funnit någon anledning till erinran. Utskottet tillstyrkerföljaktligen propositionen i dessa delar. Det innebär attutskottet också tillstyrker det föreslagna anslaget tillersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m. på 10miljoner kronor för nästa budgetår.Vissa övriga rättssäkerhetsfrågorI motion Sk40 (yrkandena 1--6 och 11--15) begär (båda nyd) en rad uttalanden för att stärkarättssäkerheten på olika områden inom beskattningen. Några avuttalandena går ut på att begränsa tiden och skärpaförutsättningarna för eftertaxering. Andra uttalanden innebärkrav på förbud mot retroaktiv tillämpning av ändrad praxis ochmot att myndigheterna bedömer en handling som olaglig somtidigare ansetts laglig. Motionärerna efterlyser också klara ochentydiga direktiv till skattemyndigheterna, rätt till bindandeförhandsbesked utan inskränkningar, skärpta förutsättningar förskattetillägg, lindrigare straff för skattebrott samt utökatskadeståndsansvar för det allmänna.Utskottet vill till att börja med erinra om attRättssäkerhetskommittén har i uppdrag att fortsätta sitt arbetemed att se över rättssäkerheten vid beskattningen. prejudikatsbildningen på skatteområdet, möjligheterna tillförhandsbesked och tidsfristerna för eftertaxering behandlas.Flera av de frågor som motionärerna har tagit upp har sålundaredan uppmärksammats, och någon anledning att föregripautredningsresultatet på dessa punkter finns enligt utskottetsmening inte. Vad beträffar motionen i övrigt har utskottettidigare i olika sammanhang vid sinbehandling av motsvarande frågor ansett att några åtgärder frånriksdagens sida inte är befogade och utskottet vidhåller dennauppfattning. Utskottet avstyrker således motionen i berördadelar.Frågan om ett återinförande av skatteflyktslagenI motionerna Ju811 (yrkande 23) av m.fl. (s)och Sk353 (yrkande 5) av m.fl. (s) begärs förslagom ett återinförande av skatteflyktslagen som upphävdes fr.o.m.den 1 januari 1993. Även i motion Ju612 av m.fl.(v) yrkas att lagen återinförs.Utskottet finner inte skäl att ompröva sitt tidigareställningstagande att avskaffa skatteflyktsklausulen som underlång tid utsatts för kraftig kritik. Utskottet avstyrker därförde aktuella motionerna i ifrågavarande delar.Betalningslagen och utländska försäkringarHösten 1992 beslöt att avskaffa lagen (1990:750) ombetalningar till och från utlandet (betalningslagen) fr.o.m. den1 janauari 1993 och införa nya föreskrifter ikontrollsyfte i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.Senare höjdes beloppsgränsen för skyldighet att lämnakontrolluppgift om betalningar till och från utlandet från50 till 75 000 kr.Ett specialfall av betalningsöverföringar till utlandet gällerpremiebetalning av utländska försäkringar. I samband medskattereformen infördes som komplement tillavkastningsskatten på pensionsmedel en premieskatt på påutländska kapitalförsäkringar. Premieskatten är avsedd attåterställa konkurrensläget mellan utländskt och inhemsktpensionssparande, vilket skulle ha rubbats om enbartavkastningsskatten på pensionsmedel hade funnits, och motverkaatt pensionssparandet av skatteskäl flyttar från tillutlandet.I motionerna Ju811 (yrkande 22) av m.fl. (s)och Sk353 (yrkande 4) av m.fl. (s) begärs inomramen för vad internationella överenskommelser tillåterförslag om bättre och mer effektiva kontrollregler i fråga omutlandsbetalningar. I motion Sk310 begär ochJan (båda s) skärpt kontroll av premieskatten förutländska personförsäkringar.Utskottet har tidigare framhållit att de gällandekontrollreglerna avseende utlandsbetalningar är utformade medtanke på de internationella förpliktelser om fri rörlighet övergränserna av kapital och tjänster som har åtagit sig attfölja. De kommer att utvärderas när tillräcklig erfarenhet harvunnits och i avvaktan på denna utvärdering har utskottetmotsatt sig att gör något uttalande om en skärpning avreglerna. Utskottet vill emellertid ånyo betona vikten av attSverige verkar internationellt för att åstadkomma ett bättrefungerande samarbete mellan olika länders skattemyndigheter ochutveckla informationsutbytet på skatteområdet för att därigenomskapa bättre förutsättningar för en effektivare skattekontrollav utlandsplaceringar. Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga nu behandlade motionsyrkanden.Kontrolluppgifter avseende juridiska personers ränteinkomsterI motion Sk323 begär och (båda s) ånyo förslag om en utvidgning av skyldigheten att lämnakontrolluppgift avseende bankräntor till att omfatta ävenbankräntor som uppbärs av juridiska personer. Införandet av ensådan uppgiftsskyldighet skulle enligt motionärernas uppfattningbidra till att komma till rätta med en omfattandeunderdeklaration av juridiska personers ränteinkomster ochdessutom tillgodose starka rättvisekrav.Enligt utskottets uppfattning finns det anledning attundersöka vilka fördelar och nackdelar en utökaduppgiftsskyldighet i enlighet med motionärernas önskemål skulleinnebära. En tänkbar fördel är som motionärerna framhåller ettförbättrat taxeringsresultat, vilket givetvis måste ställas motdet ökade krångel och den ansvällning av kontrolluppgifterna sominförandet av en uppgiftsskyldighet även på detta område skullemedföra. I propositionen aviseras en översyn av bestämmelsernaom kontrolluppgifter i skilda avseenden. Utskottet finner detlämpligt att den nu berörda frågan om kontrolluppgifter avseendejuridiska personers ränteinkomster tas upp i dettautredningssammanhang. Utskottet utgår dock ifrån att dettabeaktas utan något särskilt tillkännagivande av , ochmotion Sk323 får därför anses tillgodosedd med det anförda.Utskottet avstyrker således motionen.Beloppsgräns för uppbörd av kvarstående skatt ochåterbetalning av ö-skattI motion Sk801 återkommer och ()med ett förslag om höjd beloppsgräns för uppbörd av kvarståendeskatt och återbetalning av ö-skatt, 25 kr.Motionärerna föreslår en höjning till 100 kr.Utskottet anser nu liksom tidigare att ett ställningstagandetill eventuella ändringar av beloppsgränserna i uppbördslagenbör anstå till dess resultatet av Skattebetalningsutredningensöversyn av denna fråga föreligger. Utskottet avstyrker därförmotionen.RespiträntaI motion Sk804 av m.fl. (c, m, fp och kds)uttalas önskemål om nya regler om respitränta av innebörd attden tid under vilken respitränta beräknas begränsas till 12månader från det att deklarationen lämnats in. Motionärernaanser att den skattskyldige inte skall behöva bära räntebördanav en utdragen handläggning av skattemål i skattedomstol.Utskottet vill anföra följande. Reglerna om respitränta fick ihuvudsak sin nuvarande utformning genom taxeringsreformen 1990och ytterligare ett riksdagsbeslut . gäller attrespitränta utgår fr.o.m. året efter taxeringsåretutan begränsning i tiden. gällde en begränsning på tvåår. Slopandet av begränsningen motiverades dels avkreditsynpunkter, dels av att det för anståndsränta inte finnsnågon begränsning. Hänsyn togs också till att det infördes enmöjlighet att få befrielse från respiträntan, t.ex. om denskattskyldige tillgodoräknats för mycket preliminärskatt pågrund av fel av myndigheterna.Utskottet vidhåller att kredit- och rättviseskäl talar mot enbegränsning i tiden av respiträntan. Även det förhållandet attantalet inkomna skattemål hos länsrätterna harminskat mycket kraftigt -- antalet uppgick till ca 89000 och prognosen är så låg som 15 000 mål -- pekar påatt respiträntorna i normalfallet inte utgör något störreproblem för de skattskyldiga, eftersom den minskademåltillströmningen även torde ha medfört en kortare väntetid förmålets avgörande. Därtill kommer att Skattebetalningsutredningenenligt sina direktiv skall bl.a. utarbeta förslag till ettsamordnat system för redovisning och inbetalning av skatter ochavgifter och föreslå nya regler för beräkning av räntor ochavgifter. Ett ställningstagande till frågan om eventuellaändringar i respiträntereglerna bör enligt utskottet anstå iavvaktan på resultatet av utredningens arbete. Utskottetavstyrker följaktligen motion Sk804.Folkbokföring av familjehemsplacerade barnI motion Sk901 begär () en översyn avfolkbokföringsreglerna om när ett familjehemsplacerat barn skallfolkbokföras i vistelsekommunen. Det nuvarande systemetmotverkar enligt motionären kontakterna mellan de biologiskaföräldrarna och barnet samt mellan hemkommunens socialtjänst ochbarnet.Enligt utskottets uppfattning torde de allmänna reglerna förfolkbokföringen kunna tillämpas så att ett familjehemsplaceratbarn som upprätthåller regelbundna och täta kontakter med sinbiologiska familj också förblir folkbokfört på den fastighet därden biologiska familjen bor. Utskottet kan emellertid inteutesluta att folkbokföringsbestämmelserna i enskilda fall hartillämpats på ett sätt som skapat svårigheter för människor i ensvår situation. Enligt vad utskottet erfarit avser man att inomregeringskansliet se över folkbokföringsbestämmelserna för vissasituationer som vållat problem i den praktiska tillämpningen.Utskottet finner det lämpligt att även den nu berörda frågan omnär ett familjehemsplacerat barn skall folkbokföras ivistelsekommunen tas upp i denna översyn. Utskottet utgår ifrånatt detta beaktas utan att gör något särskiltuttalande härom och anser därför att motion Sk901 bör kunnaanses tillgodosedd med det anförda. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen. beträffande fråga om avslag på propositionenatt avslår motion 1993/94:Sk39 yrkandena 1 och 2,men. (v) - delvis2. beträffande tredjemansrevision m.m.att bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del, 1993/94:Sk39yrkande 3, 1993/94:Sk353 yrkande 6 i denna del och 1993/94:Ju811yrkande 24 i denna del,res. 1 (s) - delvis3. beträffande revision av det löpande beskattningsåretsräkenskaperatt bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del, 1993/94:Sk39yrkande 4, 1993/94:Sk353 yrkande 6 i denna del och 1993/94:Ju811yrkande 24 i denna del,res. 2 (s) - delvis4. beträffande undantagande av handlingar vid revisionatt bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del, 1993/94:Sk39yrkande 5, 1993/94:Sk353 yrkande 6 i denna del och 1993/94:Ju811yrkande 24 i denna del,res. 3 (s) - delvismen. (v) - delvis5. beträffande tvångsåtgärder m.m.att bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del, 1993/94:Sk39yrkande 7, 1993/94:Sk353 yrkande 6 i denna del och 1993/94:Ju811yrkande 24 i denna del,res. 4 (s) - delvismen. (v) - delvis6. beträffande tullagenatt bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motion 1993/94:Sk38 i denna del,res. 5 (s) - delvis7. beträffande anstånd med att betala in skatt m.m.att bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motion 1993/94:Sk40 yrkandena 7 och 8,res. 6 (nyd) - delvis8. beträffande ersättning för kostnader i ärenden och mål omskattatt bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del och 1993/94:Sk40yrkande 16,res. 7 (s) - delvisres. 8 (nyd) - delvis9. beträffande betalningssäkringatt bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del, 1993/94:Sk40yrkandena 9 och 10, 1993/94:Sk353 yrkande 6 i denna del och1993/94:Ju811 yrkande 24 i denna del,res. 9 (s) - delvisres. 10 (nyd) - delvis10. beträffande förmånsrätten för betalningssäkradefordringaratt bifaller proposition 1993/94:151 i denna deloch avslår motionerna 1993/94:Sk38 i denna del, 1993/94:Sk39yrkande 6, 1993/94:Sk353 yrkande 6 i denna del och 1993/94:Ju811yrkande 24 i denna del,res. 11 (s) - delvis11. beträffande övriga förslag i propositionen utomlagförslagen och anslagetatt bifaller proposition 1993/94:151 i dessa delar,12. beträffande vissa övriga rättssäkerhetsfrågoratt avslår motion 1993/94:Sk40 yrkandena 1--6 och11--15,res. 12 (nyd)13. beträffande frågan om ett återinförande avskatteflyktslagenatt avslår motionerna 1993/94:Sk353 yrkande 5,1993/94:Ju612 yrkande 6 och 1993/94:Ju811 yrkande 23,res. 13 (s)14. beträffande betalningslagen och utländska försäkringaratt avslår motionerna 1993/94:Sk310, 1993/94:Sk353yrkande 4 och 1993/94:Ju811 yrkande 22,res. 14 (s)15. beträffande kontrolluppgifter avseende juridiskapersoners ränteinkomsteratt avslår motion 1993/94:Sk323,men. (v) -delvis16. beträffande beloppsgräns för uppbörd av kvarståendeskatt och återbetalning av ö-skattatt avslår motion 1993/94:Sk801,res. 15 (nyd)17. beträffande respiträntaatt avslår motion 1993/94:Sk804,res. 16 (nyd)18. beträffande folkbokföring av familjehemsplacerade barnatt avslår motion 1993/94:Sk901,19.