bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Kompensation till stärkelseindustrin (mom. 25), , , PercyLiedholm (alla m), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80börjar med "Även i denna fråga" och slutar med "yrkande 13. "bort ha följande lydelse:Utriksutskottet delar inte jordbruksutskottets uppfattningutan ansluter sig till propositionens bedömningar omkompensation till den svenska stärkelseproduktionen. Dennakommer att utsättas för konkurrenssnedvridning vid övergångentill ett EU-medlemskap. Industrin bör enligt utskottets meningerhålla en övergångskompensation på ca /ton stärkelse förinneliggande lager för sådan stärkelse därodlarna erhållit fullt pris. Enligt vad utskottet erfaritberäknas övergångslagret bli betydligt mindre än vad somförutsetts i propositionen. Högst bör därföranvisas för de sammanlagda utbetalningarna.Därmed avstyrks motion U16 (s) yrkande 13.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande kompensation till stärkelseindustrinatt avslår motion 1994/95:U16 yrkande 13.14. Restitution av avgifter (mom. 26), , , PercyLiedholm (alla m), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80börjar med "föreslår" och slutar med "ifrågan." bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet delar inte jordbruksutskottets bedömning.Som framgår av propositionen upphör den svenskaförmalningsavgiften och fettvaruavgiften när blir medlemi EU. Utskottet delar propositionens bedömning att avgifter sombetalats in för befintligt lager per börrestitueras. Därigenom kan marknadsstörningar som uppkommer vidspekulation inför ett EU-medlemskap undvikas.Utrikesutskottet avstyrker därmed motion U16 (s) yrkande 12.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande restitution av avgifteratt avslår motion 1994/95:U16 yrkande 12,15. Mjölkkvoter (mom. 29), , , PercyLiedholm (alla m), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 82börjar med "Med hänvisning till" och slutar med "(i berörddel)." bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet delar inte jordbruksutskottets bedömninghärvidlag. Som anförs i propositionen bör mjölkkvotregleringentillämpas så att denmedverkar till en nödvändig företagsutveckling som möjliggören konkurrenskraftig jordbruksnäring,skapar förutsättningar för en optimal användning av tilldeladlandskvot,ger möjlighet för statsmakten att styra utvecklingen i denutsträckning som anses nödvändigt för att uppnå samhälleligamålsättningar på detta område,så långt möjligt minimerar den administrativa handläggningen.Utskottet anser att de bedömningar som görs i propositionen ärägnade att i stort sett tillgodose de ovan nämnda kriterierna.Den grundläggande principen för fördelningen av landskvoten börvara att leveranskvoten för varje produktionsplats skallmotsvara levererad mängd mjölk under något av åren 1991, 1992eller 1993 reducerad med . Producenter som antingen utökatsin produktion eller nystartat fram till den 1januari 1995 kan som alternativ välja en annan beräkningsmetod.Behörighet för kvottilldelning bör baseras på två faktorer.Behöriga produktionsplatser skall dels ha levererat mjölk den 1mars 1994, dels stadigvarande leverera . Idetta sammanhang kan erinras om att det dessutom ställs krav påatt produktionen och produktionsanläggningen skall uppfyllamiljökrav m.m. som ställs på mjölkproduktionen, t.ex. reglerrörande gödselvårdsanläggning. Utskottet förutsätter attregeringen överväger övergångslösningar med kortvarigdispensmöjlighet för de producenter vars anläggningar intemotsvarar de miljökrav och djurskyddskrav som gäller vidårsskiftet.Genom det angivna förfarandet med valfrihet mellan basåren kanhänsyn tas till sådana tillfälliga variationer som kan uppståtill följd av t.ex. skador på produktionsanläggningen ellerbekämpning av djursjukdomar. behöver ingen särskildreservkvot skapas för att hantera sådana fall.Den reserv som uppstår genom den 3-procentiga minskning avreferenskvantiteten som föreslås bör kunna användas för fleraolika fall. Producenter av s.k. ekomjölk bör inte åläggas någrabegränsningar i kvothänseende. Vidare bör reserven kunnaanvändas för s.k. nystartare och utökare i enlighet med denbedömning som görs i propositionen. Det bör därvid särskiltbeaktas om en produktionsökning har ett direkt samband medinvesteringar som tillkommit på grund av miljö- ochdjurskyddskrav.De regionala målsättningarna för jordbruksproduktionen somgäller inom landet bör beaktas vid den framtida hanteringen avmjölkkvoter. Särskild hänsyn bör därvid tas till jordbruket inorra utskottets mening innebär de förslag som lagts fram imotion U16 (s) mindre rättvisa, och framför allt kommer de attföranleda ett stort antal dispensansökningar.Utrikesutskottet avstyrker därmed motion U16 (s) yrkande 14 iberörd del.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande mjölkkvoteratt avslår motion 1994/95:U16 yrkande 14 i berörddel.16. Mjölkkvoter (mom. 29 -- motiveringen)Per () anseratt den del av utskottets betänkande som börjar på s. 82 med"Med hänvisning till" och slutar med "(i berörd del)." bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet vill med anledning av vadjordbruksutskottet ovan anfört framhålla att kvotsystemet måstevara flexibelt för att fungera. Vid fördelningen av den kvot somvarje producent får att disponera måste ett fördelningssystemväljas, som så långt möjligt efterliknar dagens situation. Detmåste också eliminera fluktuationer i levererad mängd mjölkberoende på tillfällig sjukdom eller annan produktionsstörning.Den grundläggande principen vid tilldelning av kvoter bör därförvara, att leveranskvoten för varje produktionsplats skallmotsvara levererad mängd mjölk under något av åren 1991, 1992eller 1993 reducerad . Den kvot som då blir över skalldärefter fördelas till nystartare och s.k. utökare.Det anförda bör med anledning av motion U16 (s) yrkande 14 iberörd del ges regeringen till känna.17. Krigsmaterielexport (mom. 34)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 92börjar med "noterar" och slutar med"importbaserad försörjning." borde ha utgått.dels att den del av utskottets betänkande som på s. 92börjar med "Med anledning av" och som på s. 93 slutar med "imotion U24 (mp)." bort ha följande lydelse:Enligt artikel 223 i kontrollerar medlemsstaternafortfarande själva frågor som handlar om "tillverkning av ellerhandel med vapen, ammunition och krigsmateriel". Kritiken motdenna bestämmelse är dock stark från EU:s ledandepersonligheter, och en gemensam vapenmarknad i EU kan bliverklighet vid regeringskonferensen . harkritiserat dels "slöseriet" med att varje lands krigsmakt köperin utrustning var för sig, dels att amerikanska vapen dominerari de flesta EU-länder. EU-kommissionären har undratvarför just försvarsindustrin skall särbehandlas som nationellangelägenhet "när vi försöker uppnå en europeiskförsvarspolitik".Nytt i reglerna för svensk vapenexport (prop. 1991/92:174,1992/93:UU1) är att "i takt med att samarbetet med övriga länderinom Europeiska gemenskaperna byggs ut bör samma principer förutlandssamverkan och export tillämpas i fråga om dessa länder".Dessutom sägs att regeln om att tillstånd till vapenexport skallåterkallas om mottagarlandet råkar i krig eller inbördeskriginte behöver tillämpas "om det är förenligt med de folkrättsligareglerna och principerna och målen för utrikespolitik"tolkar detta som att"samtliga skall undantas från vapenexportreglerna,även om dessa länder kommer i krig".Det är enligt utskottets uppfattning uppenbart att Sverigestegvis inrättar sig för en framtid där EU utgör en frivapenmarknad. Utskottet anser det angeläget att svenskvapenexport förbjuds. Detta mål försvåras genom ett svensktEU-medlemskap. Det ovan anförda bör därför medanledning av motion U24 (mp) yrkande 6 ge regeringen till känna.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande krigsmaterielexportatt med anledning av motion 1994/95:U24 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.18. Krigsmaterielexport (mom. 34)Per () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 93börjar med "Utskottet finner" och slutar med "i motion U24(mp)." bort ha följande lydelse:Utskottet tvingas icke desto mindre konstatera att förslag omatt upphäva eller rucka artikel 223 allt oftare framläggs inomEU, också av högt uppsatta EU-företrädare. Kommissionensordförande har betecknat det som "slöseri" attvarje EU-stats krigsmakt köper in vapen var för sig.Kommissionären har undrat varför justförsvarsindustrin skall särbehandlas som nationell angelägenhetnär EU "försöker uppnå en europeisk försvarspolitik". Vid VEU:sministermöte tillsattes en expertgrupp meduppgift att samordna inköp och produktion av vapen, vilketenligt (16/11-94) väntas bli en av de mestkontroversiella frågorna vid regeringskonferensen . Det ärsåledes uppenbart att artikel 223 kan komma att utsättas förförsök till förändring i samband med att en gemensamförsvarspolitik inom EU byggs upp och en gemensam vapenmarknadtar form. Därför är det angeläget att redan nu klartdeklarerar sin avsikt att förhindra upphävande eller urholkningav artikel 223, varför utskottet tillstyrker yrkande 6 i motionU24 (mp).dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande krigsmaterielexportatt med bifall till motion 1994/95:U24 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.19. Offentlighet och sekretess (mom. 39)() och Per () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 109börjar med "konstaterar" och slutar med"yrkande 3." bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet vill för sin del anföra att man inte kanbortse från risken för att konflikter skulle uppstå i mötetmellan EG-rätten och den svenska tryck- ochyttrandefrihetslagstiftningen. Utskottet vill därför framhållaatt frågan om offentlighetsprincipen och EU inte endast gällerden formella möjligheten att bibehålla den svenskalagstiftningen på området. Det faktum att en betydande del avlagstiftningen, lagstiftningsprocessen och myndighetsutövningenflyttar från svensk riksdag och svenska myndigheter gör attmöjligheten för svenska medborgare att få insyn och delta i enoffentlig debatt minskar avsevärt.Enligt utskottets mening är risken uppenbar att gemenskapensrättsregler kan komma att medföra en begränsning av underlagetför det offentliga samtalet, eftersom inrikespolitiskafrågor kommer att kunna betecknas som utrikespolitiska och ståunder EG-rättens regler. Det är regeringens och riksdagensansvar att motverka att den begränsning uppstår. Ett aktivtförsvar av dessa svenska konstitutionella traditioner kräverbåde svenska lagändringar för att begränsasekretesslagstiftningens omfattning och en medveten och fasthållning vad gäller svenska myndigheters och politikers agerandei unionssammanhang. Detta bör ges regeringen till känna.Mot bakgrund av det ovan anförda tillstyrker utskottetmotionerna U15 (v) yrkande 4 och U24 (mp) yrkande 3.dels att moment 39 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:39. beträffande offentlighet och utrikessekretessatt med anledning av motionerna 1994/95:U15 yrkande4 och 1994/95:U24 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. medlemskap i unionenEva () anför:Vänsterpartiet gick emot ett svenskt medlemskap i . har frågan avgjorts genom folkomröstningen.Vänsterpartiet angav klart redan före folkomröstningen, attpartiet skulle respektera folkomröstningens resultat. Ikonsekvens med detta röstade ja tillEU-anslutningen i . EU:s stora bristerkvarstår emellertid och vår kritik av dem. Vi hävdar attEU-medlemskapet kommer att leda till en urholkning avdemokratin.Enligt min uppfattning innehåller det betänkande sommajoriteten i utrikesutskottet enats om en del förbättringarjämfört med den proposition, som den förra regeringen lade fram.Den viktigaste är att det nu klart uttalas att ett gemensamtEU-försvar eller en omvandling av EU till en militär allianskräver ett svenskt riksdagsbeslut. Vi har också fått utfästelsernär det exempelvis gäller konsument- och trafikpolitiken. Vidareär det betydelsefullt att utskottet betonat att regeringen skallredovisa och ge möjlighet till ställningstaganden frånriksdagens sida, innan synpunkter förs fram i EU. Utskottetsmarkering har skett utifrån regeringens behandling avregionalpolitiken.Men -- och det är allvarligt -- utskottet har valtöverslätande formuleringar, när det behandlat stora och viktigaproblem. Enligt min mening är det inte realistiskt att tro attSverige skall kunna åstadkomma alla de förändringar i EU:skonstruktion och rättspraxis, som utskottet ställer i utsikt.Utskottets beskrivning av den europeiska integrationen utgårfrån uppfattningen att är liktydigt med EU-staterna. MenEuropa är större än så, och EU är inte det alleuropeiskasamarbetet med målet ett öppet och kärnvapenfritt . Detarbetet sker i andra organ, främst den (ESK).Sverige överger nu neutralitetspolitiken och anammar"fullständigt och förbehållslöst" EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik. Utskottet vill att skall sökaobservatörskap i VEU. är av motsatt uppfattning,därför att därmed dras in i ett allt tätare militärtsamarbete och förlorar sin trovärdighet för sin deklarerademilitära alliansfrihet. Vi vill inte ha någon samordnadEU-politik när det gäller vapenexporten utan själva kunna hasträngare regler.Jag vänder mig också mot utskottets skönmålning av EU:spolitik gentemot med dess bundna och byråkratiskabistånd, utvecklingsfientliga handelshinder och IMF-styrda s.k.strukturanpassning av skuldtyngda länder.Ett av de viktigaste skälen till motstånd motsvenskt medlemskap i är den ekonomiska politik, som liggertill grund för den ekonomiska och monetära union med en gemensamcentralbank, som skall utformas. För oss är det övervägandemålet med finanspolitiken att bekämpa arbetslösheten. Men det ärinte EU:s mål. De förslag, som lagts fram i har inteskingrat våra farhågor härvidlag. Tvärtom kan de leda till lägrelöner och ökade klassklyftor. Därför kvarstår vår kritik, och vikommer att fortsätta att försvara den aktivaarbetsmarknadspolitiken.Frågan om offentlighetsprincipen gäller inte endast denformella möjligheten att i EU kunna bibehålla den svenskatraditionen av öppenhet. Reellt innebär att detoffentliga samtalet kan komma att begränsas. Det kommer attbehövas ett fast agerande från svensk sida för att bekämpasekretessen och hävda öppenheten.Det finns åtskilliga andra invändningar, som kan resas motutskottets alltför okritiska framställning av EU på olikaområden. ser det som en viktig uppgift att arbetatillsammans med andra unionskritiker för att åstadkommaförändringar på dessa områden. Vi skall aktivt verka fördemokratisering, öppenhet och offentlighet i hela EU-systemet.Det är inte möjligt att här upprepa alla de många invändningarvi har mot utskottets bedömningar av vad det svenskaEU-medlemskapet innebär. Jag hänvisar därför till mina särskildayttranden i övrigt och till reservationerna.2. medlemskap i unionenPer () anför:Miljöpartiet accepterar folkomröstningsresultatet meninstämmer inte i dess innehåll.Vid folkomröstningen röstade en majoritet avväljarna ja till svenskt EU-medlemskap enligt det avtal somingåtts mellan och regeringar.Miljöpartiet de gröna accepterar självfallet detta utslag avfolkviljan, men instämmer inte i dess innehåll. Miljöpartietyrkar därför inte avslag på det yrkande (nr 1) i proposition1994/95:19 som hänvisats till utrikesutskottet för behandling.EU-medlemskap -- skiljelinje mellan folkrörelsedemokrati ochelitdemokratiFolkomröstningsresultatet har icke förändrat Miljöpartietsinställning i EU-frågan. Partiet anser fortfarande attnackdelarna för såväl som och världen i övrigt avatt ansluter sig som medlem i ett statsförbund medfederala inslag som entydigt siktar till att utvecklas till ennya statsbildning markant överväger de eventuella marginellafördelarna för vissa delar av exportindustrin och vissayrkesgrupper med EU-specifik utbildningsinriktning. Förlusternaav nationellt självbestämmande och försvagningen avmöjligheterna för enskilda, folkrörelser och folkvaldapolitiker att utöva inflytande och medbestämmandevid fastställande av rättsregler med giltighet i är såomfattande att EU-inträdet utan överord kan betecknas som denavgörande tidpunkten för det svenska styrelseskickets övergångfrån folkrörelsedemokrati till elitdemokrati, eller med ettannat färskt uttryck från den statsvetenskapliga diskussionen:från "participatorisk demokrati" till "manipulativ demokrati".Norges nej hoppfulltDet norska folkets nej till EU-medlemskap för delinnebär dock en garanti för att det bästa i den "nordiskamodellen" kan vidareutvecklas, och hoppet om en framtidaeuropeisk samarbetsmodell som växer fram underifrån och inte,som , genom centralistiska direktiv kan hållaslevande.För del innebär EU-medlemskap inte, som en del tycksha inbillat sig, slutet på de politiska striderna kring EU, utanär, som 22-åriga redan visat, bara börjanpå mångåriga politiska motsättningar kring såväl EU:sklåfingriga vardagsreglerande av allt mellan himmel och jord somEU:s övergripande målsättning att bygga en ny västeuropeiskmilitär supermakt med huvuduppgift att hävda sig i kampen omvärldsherraväldet mot andra militära och ekonomiskablockbildningar som dess värre växer fram som reaktion påEU-projektet på andra håll i världen. riskerar attinledas med förstorade och förvärrade varianter av det sena1900-talets supermaktskonflikt.Miljöpartiets dubbelstrategi: EU-motstånd utifrån,EU-förändring inifrånMiljöpartiet de gröna ser som en huvuduppgift inför framtidenatt försöka motverka en sådan utveckling och i stället skapagrundval för ett globalt samarbete i syfte att skapa social ochekonomisk rättvisa för alla människor och en ekologisk jämviktsom kan utgöra grundval för en hållbar utveckling av helajordklotets livsmiljö. Detta kommer att ske genom endubbelstrategi: "utifrån"--fortsatt kritik av unionsprojektetoch förberedelse för den folkomröstning som måste komma efterEU:s regeringskonferens ; "inifrån"--arbete för att förändraEU:s västeuropeiska supermaktsprojekt i riktning mot ettalleuropeiskt samarbete mellan suveräna stater och självstyranderegioner, med starkt begränsad överstatlighet (främstbeträffande gränsöverskridande miljöstörningar, mänskligarättigheter och fredsbevarande insatser). kommersåledes att också i fortsättningen spela en framträdande roll iden svenska EU-motståndsrörelsen, som partiet genomatt nu skicka en ledamot till och senare ställaupp i val till kommer att fullt ut pröva allamöjligheter att i samarbete med de gröna partierna i EU, menockså med unionskritiker i andra partier och folkrörelser, ändraEU-projektets inriktning i enlighet med gröna principer omgräsrotsdemokrati, icke-våld, jämställdhet, social rättvisa,ekologisk jämvikt och global solidaritet. UtskottsmajoritetensEU-beskrivning: saklig men ändå missvisande.Utskottsmajoritetens beskrivning av EU bygger på och präglasnaturligen av en positiv syn på EU. Det ligger inget orimligt idet. Med folkmajoriteten i ryggen kan majoriteten nu ge sin bildav EU. Den innehåller, såvitt vi kan se, inte direkta sakligafelaktigheter. Likafullt är den enligt uppfattningmissvisande eftersom den tendentiellt underskattar några inslagi som enligt vår uppfattning också hör till bilden,t.ex. ambitionen att bygga en ny statsbildning avstormaktskaraktär, bristen på levande folklig demokrati i EU:sbeslutsprocess, grundlagskaraktären hos de nyliberala principersom utgör grundvalar för det ekonomisk-monetära samarbetet, denuppenbara acceptansen i EU-systemet av en markant högrearbetslöshetsnivå än som varit normalt i , den friarörlighetens principiella överhöghet över sociala och ekologiskahänsyn och, inte minst, företräde framför svenskrätt. På motsvarande sätt övervärderas en rad andra moment, inteminst möjligheter att påverka EU-systemet i stort ochsmått och EU:s benägenhet att tillåta snart sagt vilkanationella undantag och avvikelser som helst.Det är inte meningsfullt att genom säryttrande ellerreservation framlägga alternativtext till varje stycke imajoritetens skrivningar som inte stämmer med den beskrivning avEU-verkligheten som skulle göra. Detta särskildayttrande må i stället gälla som en allmän reservationbeträffande formuleringar och skrivningar i hela betänkandet.Miljöpartiet känner sig inte bundet av varje ordval eller meningtill vilket inte särskild reservation kopplats eftersom detskulle krävt en mp-reservation av samma omfång som majoritetensskrivningar. Däremot återkommer speciella reservationer ochyttranden nedan i en rad fall där det handlar om konkretaställningstaganden eller mera specifika bedömningar.3. medlemskap i unionenLena Klevenås (s) anför:I detta betänkande beskriver utskottet bl.a. konsekvenserna påolika samhällsområden av ett svenskt medlemskap i . Jag kaninte dela utskottets bedömningar i väsentliga delar eftersom detgrundläggande målet för EU är att främja ekonomisk tillväxt ivår del av världen. Om klyftorna mellan jordens fattiga och rikaländer inte skall vidgas i en alltmer ödesdiger takt måsteenligt min uppfattning tillväxten ske i den majoritet avvärldens länder som har en BNP som är en bråkdel av vår.Sverige och övriga rika västländer bör ligga still, så attklyftorna kan börja minska. Fördelningsfrågorna inom Sverigemåste då också aktualiseras på ett nytt sätt.I den folkomröstning i frågan som hållits har dock enmajoritet uttalat sig för att skall inträda sommedlemsstat i EU. Liksom andra har jag för avsikt att respekteradet utslag folkomröstningen givit. Av det skälet ansluter jagmig till utskottets hemställan.4. Valutastabilitet -- bra för jobbenMargaretha , , och (alla m) anför:Enligt vår uppfattning kommer EMU att medverka till låginflation, lägre räntenivåer och större valutastabilitet förmedlemsländerna, vilket skapar förutsättningar för nya riktigajobb. Det arbete som pågår med anledning av vitboken är av storbetydelse. Den stora arbetslösheten kan inte accepteras.5. SubsidiaritetsprincipenIngrid () anför:Enligt min mening är den definition som utskottet gör av dens.k. Utskottet begränsarsig till att sätta ett likhetstecken mellansubsidiaritetsprincipen och strävan efter att decentraliserabeslutsfattandet. " -- -- -- beslut skall fattas på en så lågnivå som sakfrågans karaktär tillåter." (Ur statsrådet interpellationsvar IP 1994/95:17.) Förvisso är det enviktig aspekt av den nämnda principen men långt ifrån enheltäckande definition som återger begreppets hela dimension.Enligt SOU1994:12, som leddes av professor , innehållersubsidiaritetsprincipen i Unionsfördragets betydelse fleraaspekter: "Det finns två nyckelord i subsidiaritetsprincipen.Det ena är att EG skall begränsa sin roll till frågor därmedlemsstaterna inte själva i tillräcklig utsträckning kan uppnåmålen för den planerade åtgärden. Det andra nyckelordet finns iformuleringen att åtgärden i ett sådant läge bättre kan utförasav gemenskapen." SOU 1994:12 s. 126.Således ryms inom subsidiaritetsprincipen ytterligare tvåaspekter utöver den som utskottet tar upp. Den första är attEU:s gemensamma politikområden är ett komplement till denationella ansträngningarna, dvs. att EU:s åtgärder är ett stödsom avser att hjälpa länderna. Den andra aspekten som egentligenär en konsekvens av den nämnda är att om storagränsöverskridande problem föreligger eller omfattandesamordningsvinster finns att hämta, bör länderna förstärka ochfördjupa EU:s samarbete inom relevanta områden.6. (mom. 7)Per () anför:Miljöpartiet har från början varit kritiskt inställt till dengenerella EG/EU-anpassning som utmynnade i . Menpartiet har också i partimotioner --1991understrukit att har såväl för- som nackdelar.