bet · GH01AU12 · 1994-03-03 00:00:00 — 1993/94AU12I detta betänkande behandlar utskottet avsnitt B. Arbetsliv,punkterna B 1--B 8, i proposition 1993/94:100 bilaga 11().De återstående punkterna, i det aktuella avsnittet, B 9--B12,Arbetsdomstolen m.m., återfinns i betänkande 1993/94:AU20.I betänkandet behandlas också punkten A 2 under avsnitt A.Arbetsmarknad m.m. i propositionen såvitt gäller regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen till anslag på arbetslivsområdet om totaltca . I anslutning härtill behandlas etttrettiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1994.För att främja sysselsättningen för arbetshandikappadeförordar utskottet att sammanlagt ca 12 800 miljoner kronoranvisas för sådana åtgärder. Av detta belopp går i runda tal 800miljoner kronor till yrkesinriktad rehabilitering, till särskilda åtgärder för arbetshandikappadeinnefattande lönebidrag, bidrag till arbetshjälpmedel,arbetsbiträde och näringshjälp samt utbildningsbidrag tillinskrivna vid arbetsmarknadsinstituten (). 4 900 miljonerkronor går till bidrag till driften av Samhallkoncernen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om inriktningen avde särskilda åtgärderna för arbetshandikappade och förslag omregeländringar som berör näringshjälp, skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () och lönebidrag.I de inledande avsnitten av betänkandet tar utskottet upp denallmänna inriktningen av arbetslivspolitiken med anledning avvad som anförs i budgetpropositionen och partimotioner frånSocialdemokraterna och . Vidare diskuteras omföretagshälsovården bör regleras genom lag eller kollektivavtal.Några initiativ i dessa frågor föreslås inte av utskottet.Utskottet tillstyrker slutligen ett förslag från regeringen omatt Arbetsmiljöfondens uppgifter i fortsättningen enbart skallregleras i myndighetens instruktion, och inte som äveni socialavgiftslagen.Till betänkandet har fogats reservationer frånSocialdemokraternas företrädare i utskottet. Vänsterpartietsföreträdare har avgett en meningsyttring. I proposition 1993/94:100 bilaga 11() föreslår regeringen att riksdagendels under punkternaB 1 (s. 70--76)till för /95 anvisar ettramanslag på 385 710 000 kr.B 2 (s. 76--81)till för /95 anvisar ettramanslag på 172 744 000 kr.B 3 (s. 81--85)till Yrkesinriktad rehabilitering för /95anvisar ett ramanslag på 781 448 000 kr.B 4 (s. 85--88)till Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet /95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.B 5 (s. 88--99)1. godkänner att inriktningen av de särskilda åtgärderna förarbetshandikappade skall vara i enlighet med vad regeringenförordat (avsnitt 2.3),2. godkänner de ändrade regler som regeringen förordat i frågaom näringshjälp (avsnitt 2.4.1),3. godkänner de ändrade regler som regeringen förordat i frågaom skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () (avsnitt2.4.1),4. godkänner de ändrade regler som regeringen förordat i frågaom anställning med lönebidrag (avsnitt 2.4.1),5. godkänner vad regeringen har förordat i fråga ombidragsgrundande månadslön (avsnitt 2.4.2),6. till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade /95 anvisar ett reservationsanslag på 7 123 169000 kr.B 6 (s. 99--107)till Bidrag till för /95anvisar ett reservationsanslag på 4 900 297 000 kr.B 7 (s. 107)till Bidrag till för vissa skatter m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.B 8 (s. 108--110)till Arbetslivscentrum för /95 anvisar ettramanslag på 34 512 000 kr.delsantar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, (s. 30--31,57--58 och 68).Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. 1993/94:A202 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lag om obligatorisk företagshälsovård.1993/94:A214 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbete åt funktionshindrade.1993/94:A224 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attbegränsningen som avser bidrag till arbetsbiträde bör slopasenligt vad i motionen anförts om handikappades möjlighet att fåett sådant bidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna attbegränsningen om att lönebidrag och bidrag till arbetsbiträdeinte får överstiga den totala lönesumman bör slopas,3. att till Arbetsbiträde för /95anslår utöver vad regeringen anslagit,1993/94:A231 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det ytterst allvarliga läget påarbetsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering av de flexiblalönebidragen,3. att hos regeringen före enkonjunkturuppgång begär förslag till lösning avhandikappkansliernas möjlighet att anställa personal medlönebidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare platser med lönebidrag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en ordentlig inventering görs om dehandikappades situation på arbetsmarknaden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsbiträde för handikappade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av medel för att genomföra enförsöksverksamhet med stödpersoner för arbetshandikappade,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ytterligare åtgärder för attskapa nya arbetstillfällen för handikappade.1993/94:A233 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vägledningsinsatser för funktionshindrade skolungdomar.1993/94:A237 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag tillfinansiering av företagshälsovården enligt vad i motionenanförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudansvaret för rehabilitering,utredningar och åtgärder samt bestraffning vid arbetsskador ochi arbetsmiljöärenden.1993/94:A241 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att intensifiera ansträngningar att gehandikappade ett eget arbete.1993/94:A249 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär att fårfortsätta att utvecklas med nya verksamheter såsom service ochtjänster,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att redovisa en plan för en långsiktig successivutbyggnad av antalet arbetstillfällen i enlighet medHandikapputredningens förslag.1993/94:A250 av m.fl. (v) vari yrkas39. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av arbetslivspolitiken.1993/94:A251 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om en utvidgningav personkretsen för skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare(),2. att avslår regeringens förslag om att använda des.k. otraditionella medlen för försök med särskild anordnadsysselsättning för personer med svårare funktionshinder,3. att begär att regeringen återkommermed förslag till utformning av en kommunalsysselsättningsgaranti i enlighet med Handikapputredningensförslag,4. att under anslaget Bidrag till Aktiebolagutöver vad regeringen har föreslagit anslår /95,5. att minskar anslaget Särskilda åtgärder förarbetshandikappade med ,6. att begär att regeringen under vårenåterkommer med förslag till lagstiftning om arbetslivetstillgänglighet för funktionshindrade i enlighet medHandikapputredningens förslag,7. att beslutar att antalet arbetstillfällen förarbetshandikappade inom /95 skall utökas tillatt gälla motsvarande minst 33,0 miljoner arbetstimmar.1993/94:A254 av m.fl. (s) vari yrkas22. att beslutar avslå regeringens förslag iproposition 1993/94:100 i fråga om bidragsgrundande månadslönvid lönebidrag,24. att beslutar avslå regeringens förslag iproposition 1993/94:100 till ändring i 4 kap. 8 § lagen(1981:691) om socialavgifter,25. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida inriktningen av politiken förarbetslivets förnyelse,29. att hos regeringen begär att ett förslag omobligatorisk företagshälsovård utarbetas med en inriktningenligt vad som anförts i motionen.1993/94:Sf261 av m.fl. (s) vari yrkas5. att hos regeringen begär ett samlat program förförebyggande och rehabiliterande företagshälsovård i enlighetmed vad som anförts i motionen.1993/94:So247 av m.fl. (v) vari yrkas16. att hos regeringen begär förslag till en lag omallmän företagshälsovård enligt vad i motionen anförts omföretagshälsovårdens unika möjligheter att nå gruppen med en högalkoholkonsumtion.1993/94:So275 av m.fl. (s) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag om ensysselsättningsgaranti enligt förslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrade regler för statsbidrag tilllöneanställningar inom handikapporganisationerna.1993/94:So479 av m.fl. (v) vari yrkas6. att begär att regeringen enligt vad i motionenanförts ger i uppdrag att utarbetametoder för att ta in fler i arbetslivet och tar hänsyn till depsykiskt handikappades behov av en lång och tålmodig inslussningtill arbetslivet,8. att hos regeringen begär att särskilda insatsergörs så att platsantalet för psykiskt handikappade kan utökaskraftigt hos . InledningI betänkandet behandlar utskottet regeringensanslagsframställningar under avsnittet Arbetslivsfrågor i åretsbudgetproposition. Det gäller anslaget till ,, yrkesinriktad rehabilitering, särskildaåtgärder för arbetshandikappade, ochArbetslivscentrum. Utskottet behandlar vidare ett förslag om attanvändningen av Arbetsmiljöfondens tillgångar i fortsättningenendast skall regleras i myndighetens instruktion.Innan utskottet går in på dessa frågor behandlar utskottet ide närmast följande avsnitten några allmänna frågor omarbetslivspolitikens inriktning och om företagshälsovården.ArbetslivspolitikI den föreliggande delen av budgetpropositionen (s. 19--20)ger arbetsmarknadsministern en sammanfattande redovisning försin syn på den aktuella utvecklingen på arbetslivsområdet.Arbetsmarknadsministern ser med oro på den höga arbetslöshetensom riskerar att ha en återhållande effekt på de anspråk somställs på arbetet och på arbetsmiljöarbetet. Situationen kräverdärför insatser från samhällets sida för att upprätthållasäkerhet och hälsa i arbetet och för att förnyelsen avarbetslivet skall fortsätta. Några förändringar i den fördapolitiken föreslås inte.Socialdemokraterna förespråkar i partimotion A254 (yrk. 25) enfortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse för att skapa detgoda arbetet. En sådan offensiv kräver politiska initiativ bl.a.när det gäller ekonomiska styrmedel, kompetensutveckling, aktivtarbetsmiljöarbete, arbetstider och arbetsrätt. Motionärernamenar att i takt med att jobben förbättras och blir merinnehållsrika kommer utslagningen från arbetslivet att minskaoch människors arbetsglädje att öka. kommerproduktiviteten på arbetsplatserna att öka och konkurrenskraftenatt stärkas. Likaså minskar samhällets kostnader för ohälsa ochutslagning.Som en följd av denna politik har mycket positiva resultatredan uppnåtts, och ett intensivt förändringsarbete pågår påarbetsplatserna. Enligt motionärerna försvåras den beskrivnaoffensiven av regeringen som uppenbarligen inte är intresseradav att driva förnyelsen utan i stället ägnar sig åt att försvagalöntagarnas ställning, avskaffa företagshälsovården, försvåraarbetsmiljöarbetet och försämra gällande ersättningar.Motionärerna föreslår med hänvisning härtill etttillkännagivande till regeringen av vad de anfört om denframtida inriktningen av politiken för arbetslivets förnyelse.Även betonar i motion A250 (yrk. 39) det storabehovet av att förbättra arbetsmiljön och utvecklaföretagshälsovård och rehabiliteringsinsatser. Bl.a. denpågående avrustningen av företagshälsovården befaras leda ökning av det redan stora antalet förtidspensioneringar. Sompositiva framtidssatsningar pekar motionärerna på det i motionenframlagda förslaget om fonder för försöksverksamhet medarbetstidsförkortning, förnyelse och kompetenshöjning iarbetslivet. Förändringsarbetet menar motionärerna bör avse bådearbetsinnehåll och arbetsorganisation. De anställda bör gesstörre delaktighet och självbestämmande. Att bekämpa ohälsan iarbetslivet kan förenas med demokratiska arbetsrättsreformer,ökad livskvalitet genom arbetstidsförkortning och ökadproduktivitet. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande tillregeringen om vad de anfört om inriktningen avarbetslivspolitiken i stort.Utskottet delar åsikten att det haruppnåtts positiva resultat i arbetsmiljöarbetet och att det påmånga håll pågår ett intensivt förändringsarbete. Av storbetydelse för denna utveckling har varit dels 1991 årsreformering av arbetsmiljölagstiftningen, som i sina huvudlinjervann en bred enighet i , dels de initiativ ochekonomiska stimulanser till förändring och nytänkande påarbetsplatserna som blivit möjliga genom Arbetslivsfondensverksamhet.Som framhållits i propositionen och i motionerna krävsfortsatta insatser från samhällets sida för att vidmakthålla deresultat som nåtts och för att förnyelsen av arbetslivet skallfortsätta. finns på många arbetsplatserarbetsmiljöer med stor risk för olycksfall och ohälsa för deanställda. Förutom stora skillnader mellan olika yrkesgrupper ifråga om arbetsmiljörisker finns också betydande skillnader iriskhänseende mellan kvinnor och män. Att ytterligare minskaarbetsskadorna, de långa sjukskrivningarna ochförtidspensioneringarna är av största vikt såväl för denenskilde som för samhället.Enligt utskottets mening finns det inte några väsentligaskillnader i uppfattningen om behovet av en god arbetsmiljö ochett fortsatt förändringsarbete på arbetsplatserna. Med hänsynhärtill anser utskottet att det inte finns behov för riksdagenatt göra ett särskilt uttalande till regeringen om inriktningenav politiken för arbetslivets förnyelse. Motionerna A250 (v) ochA254 (s) avstyrks sålunda i här behandlade delar av utskottet.FöretagshälsovårdRiksdagen beslutade att det generellastatsbidraget till företagshälsovården skulle upphöra vidutgången av året. Med anledning härav tillsatte regeringen ensärskild utredare för att se över företagshälsovårdensorganisation och finansiering. Utredaren som avslutade sittarbete har överlämnat betänkande FHU92 (SOU1992:103) till regeringen.Utredaren föreslår som huvudalternativ att den offentligastyrningen av företagshälsovården upphör. Förslaget utgår frånatt arbetsmarknadens parter träffar sådana kollektivavtal, somstödjer en flexibel och effektiv resursanpassning för arbetetmed arbetsmiljö och rehabilitering. Utredarens alternativaförslag innebär att bestämmelser med krav på företagshälsovårdförs in i arbetsmiljölagen. Detta förslag läggs fram underförutsättning att en avtalsreglering, som täcker den heltövervägande delen av arbetsmarknaden, inte finns.Betänkandet har remissbehandlats. Flertalet avremissinstanserna anser att frågan om företagshälsovård börlösas avtalsvägen.Avtal om företagshälsovård har träffats inom någraavtalsområden. () och de fackligaorganisationerna inom den statliga sektorn träffade i november1991 ett nytt avtal om företagshälsovården med ikraftträdandeden . Avtalet reglerar bl.a. företagshälsovårdensmål, uppgifter och arbetssätt samt partsrepresentation. På detkommunala området har parterna i en särskild överenskommelse,träffad , redovisat ett gemensamt synsätt om kompetensinom arbetsmiljö- och rehabiliteringsområdet, därföretagshälsovården kan vara en sådan resurs. Inom den privatasektorn har träffats ett antal avtal, och förhandlingar pågårinom ytterligare ett antal avtalsområden.I budgetpropositionen förklarar regeringen sin avsikt attytterligare avvakta resultaten av de pågåendeförhandlingarna innan man tar ställning till frågan om behovetav ändrad lagstiftning på området. Regeringen uttalar vidare attdet är angeläget att parterna inom områden, som för närvarandeinte är föremål för förhandlingar, kommer fram till enlösning avtalsvägen.Regeringen har uppdragit åt Arbetsmiljöfondenatt stödja utvecklingen av ett system för kvalitetssäkring inomföretagshälsovården.I tre motioner föreslås en obligatorisk företagshälsovård,dvs. en genom lag fastlagd skyldighet för arbetsgivarna atttillhandahålla företagshälsovård åt sina anställda.Socialdemokraterna framhåller i partimotion A254 (yrk. 29)företagshälsovårdens betydelse inte minst för de små ochmedelstora företagen. Med hänvisning till avvecklingen avstatsbidragen och till att det inte finns avtal omföretagshälsovård inom alla områden, exempelvis inte påLO/SAF-området, anser de, att lagstiftning bör tillgripas,vilket också, tillägger de, ligger i linje med Sverigesåtaganden enligt gällande om företagshälsovården.Även förordar i motion A202 (s) etttillkännagivande från om att det bör införas en lag omobligatorisk företagshälsovård.I alkoholpolitiska motion So247 (yrk. 16)föreslås en lag om allmän företagshälsovård i syfte att någruppen med hög alkoholkonsumtion. För att företagshälsovården idet arbetet skall få en friare ställning gentemot företagenförespråkar motionärerna att landsting resp. de landstingsfriakommunerna övertar huvudmannaskapet.Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden underföregående . Då som utgår utskottet från att den avmotionärerna begärda lagstiftningen om företagshälsovård skalltillgripas för det fall att det inte visar sig möjligt förparterna på arbetsmarknaden att träffa avtal omföretagshälsovården och dess organisation. Av vad regeringenanfört i budgetpropositionen framgår att man inomregeringskansliet är beredd att ta ställning till frågan om eneventuell lagstiftning om företagshälsovården men att man tillsvidare avvaktar pågående förhandlingar inom några avtalsområden.Utskottet anser alltjämt att det inte är påkallat förriksdagen att i enlighet med yrkandena i motionerna A254 yrkande29 (s) och A202 (s) uppmärksamma regeringen på möjligheten attlagstifta om företagshälsovård för det fall frågan inte reglerasgenom avtal. Utskottet avstyrker därför nämnda motionsyrkanden,i förekommande fall i motsvarande del. Inte heller anserutskottet att av alkoholpolitiska skäl bör inskridamed lagstiftning utan att först pröva möjligheterna tillavtalsreglering och avstyrker därmed även motion So247 (v) iberörd del.Socialdemokraterna lämnar i partimotion A254 (yrk. 29) ocksåförslag om inriktningen av en obligatoriskföretagshälsovård. De föreslagna riktlinjerna innebär attföretagshälsovården skall vara en opartisk expertresurs, att deti verksamheten skall ingå både fysisk och psykisk miljö liksomsociala frågor, att företagshälsovården i första hand skallarbeta med förebyggande arbetsmiljöverksamhet och attföretagshälsovården skall uppfylla kraven i konvention nr161.I partimotion Sf261 (yrk. 5) om välfärden framställerSocialdemokraterna ett yrkande om ett samlat program förförebyggande och rehabiliterande företagshälsovård, avsett attinrättas inom ramen för en ny sjuk- och arbetsskadeförsäkring.Företagshälsovården föreslås också aktivt delta i detförändringsarbete som krävs för att utvecklaarbetsorganisationen mot ökad kompetens och självbestämmande förde anställda. Socialdemokraterna vill genomföraförsöksverksamhet med sammanslagna finansiella resurser ochsamverkan mellan olika huvudmän som ett led i ett samordnatförebyggande och rehabiliterande arbete för att förbättraarbetsmiljöerna på de sämsta arbetsplatserna. I motionen betonasslutligen att det är angeläget att öka arbetsmarknadens partersansvar för såväl kampen mot ohälsa som strävan till en bättrearbetsmiljö.Vänsterpartiet förespråkar i motion A237 (yrk. 2) vissaprinciper för företagshälsovårdens finansiering. Verksamhetenbör enligt motionen huvudsakligen finansieras av arbetsgivarenoch man avvisar tanken på ett avgiftssystem knutet tillförsäkringsbolag. Partiet förordar en differentiering avarbetsgivarens avgift grundad på företagets arbetsskadenivå,eventuellt enligt finsk modell med en 15-gradig skala.Vänsterpartiet föreslår vidare (yrk. 7) ett tillkännagivandetill regeringen om att det behövs en klarare reglering avföretagshälsovårdens, och yrkesinspektionenssamverkans- och ansvarsområden.Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden under detföregående . Utskottet förklarade därvid att mananslutit sig till uppfattningen att möjligheterna att få tillstånd en avtalsreglering av företagshälsovården och dessverksamhet borde avvaktas och att det följaktligen var förtidigt att dra upp riktlinjer för hur en lagstadgadföretagshälsovård borde utformas. Utskottet har fortfarandesamma uppfattning och avstyrker motionerna A237 (v), A254 (s)och Sf261 (s) i här aktuella delar.ArbetsmiljöfondenArbetsmiljöfondens verksamhet finansieras enligt lagen(1981:691) om socialavgifter genom den arbetarskyddsavgift somingår i arbetsgivaravgiften. Både i denna lag och i förordningen(1991:1158) med instruktion för Arbetsmiljöfonden anges deändamål för vilka kan utgå bidrag ur arbetsmiljöfonden.När fondens uppgifter har förändrats har det genom dennakonstruktion inte varit tillräckligt att göra ändringar iinstruktionen, utan det har varje gång även krävts en ändring ilagen om socialavgifter.Regeringen föreslår nu att användningen av Arbetsmiljöfondenstillgångar i fortsättningen regleras endast i myndighetensinstruktion. I propositionen sägs att det är önskvärt attförändringar i fondens uppgifter i fortsättningen kan genomföraspå ett enklare sätt än . Det bör vara fullt tillräckligtatt i 4 kap. 8 § socialavgiftslagen ange att den aktuella delenav arbetarskyddsavgiften förs till Arbetsmiljöfonden. Någonytterligare precisering i lagen av hur fondens medel skallanvändas är inte nödvändig.Frågan om att avveckla arbetarskyddsavgiften och som enlagteknisk följd därav upphäva bestämmelsen i 4 kap. 8 §socialavgiftslagen om användningsområdet förarbetarskyddsavgiften aktualiserades genombl.a. regeringens proposition 1992/93:50, Åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin. Arbetsmarknadsutskottettillstyrkte förslaget i ett yttrande tillfinansutskottet (1992/93:AU2y). majoritettillstyrkte emellertid ett socialdemokratiskt förslag attbehålla arbetarskyddsavgiften och avstyrkte regeringens förslagi denna del (1992/93:FiU1). följde finansutskottet(rskr. Arbetsmiljöfondens arbetsuppgifter kom således ävenfortsättningsvis att regleras förutom i myndighetens instruktioni socialavgiftslagen.Socialdemokraterna motsätter sig i partimotion A254 (yrk. 24)regeringens förslag och kräver att också ifortsättningen skall besluta om fondens uppgifter. Motionärernaframhåller att bristen på motiv för förändringen tyder på attregeringen endast tycks sträva efter att minska riksdagensinflytande över det aktiva arbetsmiljöarbetet.Utskottet delar uppfattningen att det är tillräckligt omfondens uppgifter utförligt anges i myndighetens instruktion.Härigenom kan nödvändiga förändringar i fondens uppgiftergenomföras snabbare. Med avstyrkande av motion A254 i berörd delföreslår utskottet att antar det till propositionenfogade förslaget till lag om ändring i lagen om socialavgifter.Arbetarskyddsverket1992/93 Utgift 361 859 0001993/94 Anslag 381 411 0001994/95 Prop. 385 710 000Regeringen föreslår under punkt B 1 (s. 70--76) att riksdagenskall anvisa ett ramanslag på för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker den begärda medelsanvisningen.Arbetsmiljöinstitutet1992/93 Utgift 174 582 0001993/94 Anslag 170 612 0001994/95 Prop. 172 744 000Regeringen föreslår under punkt B 2 (s. 76--81) att riksdagenskall anvisa ett ramanslag på för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker den begärda medelsanvisningen.ArbetshandikappadeArbetshandikappades sysselsättningBo Nilsson och () föreslår i motion A231 (yrk.1) att skall ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om det ytterst allvarliga läget på arbetsmarknadenför handikappade. De påpekar att oberoende av hög- ellerlågkonjunktur har antalet kvarstående arbetssökandehandikappade varit tämligen . Under den nu rådandelågkonjunkturen är situationen emellertid en annan.