bet · GI01JuU6 · 1994-12-08 00:00:00 — Förslag tillLag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)Härigenom föreskrivs att 20 kap. 7 § försäkringsrörelselagen(1982:713) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 kap. 7 §1Ett beslut av Ett beslut avFinansinspektionen som sominnebär att en anmälan innebär att en anmälanavskrivits eller en avskrivits eller enregistrering vägrats enligt registrering vägrats enligt4 § första stycket 4 § första stycketfår överklagas hos får överklagas hoskammarrätten genom allmänbesvär inom två förvaltningsdomstol inommånader från beslutets fråndag. Detsamma gäller dels beslutets dag. Detsammasådana beslut av gäller dels sådanaFinansinspektionen som avses i beslut av Finansinspektionen4 § tredje stycket, med som avses i 4 § tredjeundantag av beslut enligt 21 stycket, med undantag avkap. 2 §, dels ett beslut enligt 21 kap 2 §,sådant beslut av dels ett sådant beslut avinspektionen som avses i 4 a inspektionen som avses i 4 a§. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Denna lag träder i kraft . Beslut som harmeddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldrebestämmelser.1 Lydelse enligt bet. 1994/95:NU136. Förslag tillLag om ändring i bankrörelselagen (1987:617)Härigenom föreskrivs att 8 kap. 8 § bankrörelselagen(1987:617) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 8 §1Ett beslut av Ett beslut avFinansinspektionen som sominnebär att en anmälan innebär att en anmälanavskrivits eller en avskrivits eller enregistrering har vägrats registrering har vägratsenligt 4 § andra stycket enligt 4 § andra stycketfår överklagas till får överklagas hoskammarrätten inom två allmänmånader från beslutets förvaltningsdomstol inomdag. Detsamma gäller ett frånsådant beslut av beslutets dag. som avses i gäller ett sådant beslut8 kap. 4 a § denna lag, 4 av somkap. 14 § andra stycket, 6 avses i 8 kap. 4 a § dennakap. 7 § tredje stycket och lag, 4 kap. 14 § andra11 kap. 17 § stycket, 6 kap. 7 § tredjebankaktiebolagslagen stycket och 11 kap. 17 §(1987:618), 7 kap. 7 § bankaktiebolagslagentredje stycket och 8 kap. 8 (1987:618), 7 kap. 7 §§ sparbankslagen (1987:619) tredje stycket och 8 kap. 8samt 10 kap. 5 § tredje § sparbankslagen (1987:619)stycket och 11 kap. 9 § samt 10 kap. 5 § tredjeföreningsbankslagen stycket och 11 kap. 9 §(1987:620). föreningsbankslagen (1987:620). Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Denna lag träder i kraft . Beslut som harmeddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldrebestämmelser.1 Lydelse enligt bet. 1994/95:NU137. Förslag tillLag om ändring i yrkestrafiklagen (1988:263)Härigenom föreskrivs att 23 § yrkestrafiklagen (1988:263)1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 §2Tillståndsmyndighetens Tillståndsmyndighetensbeslut enligt denna lag får beslut enligt denna lag och enöverklagas hos länsstyrelses beslut ikammarrätten, om inte frågor omnågot annat anges i andra förarlegitimation enligt 14stycket. Beslut om varning a § första stycket ochfår dock inte om återkallelse av enöverklagas. sådan legitimation får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om inte något annat anges i tredje stycket. Beslut om varning får dock inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Länsstyrelsens beslut i frågor om beviljande av tillstånd tilllinjetrafik och om omprövning av tillstånd enligt 11 § fåröverklagas hos . beslut i sådana frågor fåröverklagas hos regeringen.En länsstyrelses beslut ifrågor omförarlegitimation enligt 14a § första stycket ochom återkallelse av ensådan legitimation fåröverklagas hoslänsrätten.Denna lag träder i kraft . Beslut som harmeddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldrebestämmelser.1 Lagen omtryckt 1988:14992 Senaste lydelse 1994:589Förslag till ändring i beslut om lag om ändring ilagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdareBilaga 3Lydelse enligt Utskottets förslagbeslut (rskr. 1994/95:39) 12 §1I sin begäran om yttrande I sin begäran om yttrandeskall åklagaren ange inom skall åklagaren ange inomvilken tid yttrandet skall vilken tid yttrandet skalllämnas och, om det är lämnas och, om det ärlämpligt, ge lämpligt, gesocialnämnden anvisningar socialnämnden anvisningarför hur yttrandet kan för hur yttrandet kanbegränsas. Om nämnden begränsas. Om nämndeninte kan lämna sitt inte kan lämna sittyttrande inom den yttrande inom denföreskrivna tiden, får föreskrivna tiden, fåråklagaren medge att åklagaren medge attyttrandet lämnas . yttrandet lämnas senare.Yttrandet får lämnas Yttrandet får lämnasmuntligen vid ett sådant muntligen vid ett sådantsammanträde som avses i 19 sammanträde som avses i 18§, om det är §, om det ärnödvändigt för att nödvändigt för atthålla tidsfristen. 28 §2Rätten får Rätten fåröverlämna åt överlämna åtsocialnämnden att socialnämnden attföranstalta om vård inom föranstalta om vård inomsocialtjänsten endast om endast omdet i målet finns ett det i målet finns ettyttrande av nämnden med det yttrande av nämnden med detinnehåll som avses i 12 innehåll som avses i 11§. Om det inte finns §. Om det inte finnssärskilda skäl krävs särskilda skäl krävsett sådant yttrande ett sådant yttrandeockså för att rätten också för att rättenskall få döma den som skall få döma den sominte har fyllt tjugoett år inte har fyllt tjugoett årtill fängelse . 1 Senaste lydelse av förutvarande 3 § 1988:822 2 Senaste lydelse av förutvarande 9 § 1991:2043Konstitutionsutskottets yttrande1994/95:KU3yBilaga 4Instansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarnaTill justitieutskottetJustitieutskottet har besluta beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1994/95:27 jämte motioner. yttrandeavser endast ärendet i de delar som ligger inom utskottetsberedningsområde.Propositionen m.m.I propositionen föreslås att länsrätt skall vara förstadomstolsinstans för ett stort antal måltyper som enligtbestämmelser i olika lagar överklagas från förvaltningsmyndighettill kammarrätt. Förslaget omfattar även kommunalbesvärsmål.Länsrätt skall enligt förslaget i sådana mål vara domför med enordinarie ledamot och två särskilda ledamöter. -- Vidöverklagande till kammarrätt föreslås att det skall krävasprövningstillstånd.I enlighet med ett vilande förslag om grundlagsändringföreslås att kammarrätt skall ges behörighet att prövaansökningar om resning och återställande av försutten tid omärendet avgjorts av en länsrätt eller en förvaltningsmyndighet.I samband därmed föreslås vidare att kammarrätt ges behörighetatt pröva ansökningar om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut, om ärendet har avgjorts av enförvaltningsmyndighet. Dessutom föreslås att giltighetstiden förden tidsbegränsade lag som reglerar rättsprövningen skallförlängas i ytterligare tre år.Som bakgrund till förslaget att förlänga rättsprövningslagensgiltighetstid i stället för att ta ställning till om lagen börpermanentas eller ändras i något avseende har regeringen angivitatt beredningen av Fri- och rättighetskommitténs slutbetänkande(SOU 1994:117) Domstolsprövning av förvaltningsärenden intehunnit påbörjas i . Giltighetstiden för lagenbehöver därför förlängas, och även om det enligt regeringen ärosannolikt att ett sådant ställningstagande skall dröja mer ännågot år föreslås att förlängningen, liksom vid tidigaretillfälle, blir tre år.De två motioner som väckts med anledning av propositionenavser inte delar som ligger inom konstitutionsutskottetsberedningsområde.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet, som noterar att en förlängning avrättsprövningslagens giltighetstid med inte hindrar attregeringen tidigare lägger fram förslag i fråga om lagen, harinte någon erinran mot regeringens förslag i de delar som liggerinom utskottets beredningsområde.Stockholm den 15 november 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), BirgittaHambraeus (c), (), (), BarbroHietala (), (), (),(), (), () ochNils-Göran ().Socialförsäkringsutskottets yttrande1994/95:SfU2yBilaga 5Fortsatt reformering av instansordningen i de allmännaförvaltningsdomstolarnaTill justitieutskottetJustitieutskottet har berett bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1994/95:27 om fortsatt reformering avinstansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarnajämte de två motioner som väckts med anledning av propositionen.Socialförsäkringsutskottet begränsar sitt yttrande till attavse regeringens förslag till ändringar i lagen om allmänförsäkring (avsnitt 9 och lagförslag 2.12). Utskottet yttrar sigockså över motionerna 1994/95:Ju9 och 1994/95:Ju10 yrkande 1.Nuvarande ordningSedan den 1 juli 1991 gäller att allmän försäkringskassas ochRiksförsäkringsverkets beslut i socialförsäkringsmål överklagastill länsrätt. Länsrätts avgöranden överklagas till kammarrätt.Fram till överklagas kammarrätts avgöranden tillFörsäkringsöverdomstolen varefter dess uppgifter enligt beslutav övertas av Regeringsrätten (prop. 1992/93:215, bet.1992/93:JuU33, rskr. 1992/93:372).Vid slutligt avgörande i sak av socialförsäkringsmål ärlänsrätt domför med en lagfaren domare och tre nämndemän ienlighet med bestämmelser i lagen (1971:289) omförvaltningsdomstolar (AFDL). Är saken uppenbar är dock länsrättenligt en bestämmelse i 18 § tredje stycket 11 AFDL domför meden lagfaren domare. När kammarrätt avgör socialförsäkringsmålskall nämndemän enligt bestämmelser i 20 kap. 11 § lagen omallmän försäkring (AFL) ingå i rätten om nämndemän deltagit ilänsrätten.Tidigare gällde att socialförsäkringsmål avgjordes avförsäkringsrätt som första domstolsinstans. Försäkringsrätt vardomför med tre ledamöter, som var försäkringsrättsråd ellerförsäkringsrättsassessorer. Två nämndemän skulle dessutom ingå irätten vid prövning av överklaganden av beslut avsocialförsäkringsnämnd och beslut enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd eller motsvarande äldre bestämmelser.I den proposition (prop. 1990/91:80) som låg till grund förden ändrade rättskipningen i socialförsäkringsmål framhölldåvarande departementschefen att det med den av henne förordadeinstansordningen(länsrätt--kammarrätt--Försäkringsöverdomstolen) var naturligtatt länsrättens normala sammansättning blev utgångspunkten förövervägande i domförhetsfrågan. Slutsatsen blev då att en normalsammansättning i länsrätt var fullt godtagbar försocialförsäkringsmål ur rättssäkerhetssynpunkt. Såvitt avsågkammarrätterna ansåg departementschefen att, särskilt med tankepå att lekmän skulle delta såväl i länsrätt som iFörsäkringsöverdomstolen, det saknades anledning att då övervägaannan sammansättning än den som användes i försäkringsrätt, dvs.normalt tre yrkesdomare och två nämndemän.PropositionenI propositionen föreslås bl.a. att länsrätt skall vara förstadomstolsinstans i ett stort antal måltyper som enligtbestämmelser i olika lagar överklagas från förvaltningsmyndighettill kammarrätt. För dessa mål föreslås att det skall krävasprövningstillstånd i form av ändringsdispens, prejudikatsdispenseller extraordinär dispens vid överklagande till kammarrätt.Prövningstillstånd i kammarrätt föreslås även för flera måltyperdär redan nu den första domstolsprövningen sker i länsrätt somt.ex. Vidare föreslås attnämndemannamedverkan i kammarrätt i socialförsäkringsmålavskaffas.I propositionen anförs inledningsvis att den nyainstansordningen nu har gällt så pass länge att bådelänsrätterna och kammarrätterna har tillägnat sig en godkompetens och erfarenhet på socialförsäkringsområdet. Enkonsekvens av reformeringen av domstolsprövningen avsocialförsäkringsmålen är att instanskedjan har förlängts medminst en instans. I detta sammanhang erinras om att riksdagennyligen beslutat att det skall krävas prövningstillstånd ikammarrätt i de mål som överklagats till länsrätt frånArbetsmarknadsstyrelsen, dvs. mål enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd (prop. 1993/94:209, 1993/94:AU26, rskr.1993/94:459). Det bör därför enligt propositionen nu ställas uppett krav på prövningstillstånd även i övrigasocialförsäkringsmål i ledet länsrätt--kammarrätt.I propositionen erinras vidare om att förutom isocialförsäkringsmål förekommer nämndemannamedverkan ikammarrätt endast i mål som rör tvångsomhändertagande avpersoner samt i mål om verkställighet av domar eller beslut omvårdnad eller umgänge med barn. Enligt propositionen harsocialförsäkringsmålen inte någon likhet med de senaremålgrupperna utan liknar till sin karaktär mål som avser biståndenligt socialtjänstlagen eller bidrag enligt t.ex. lagen(1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag. I konsekvens med detanförda och med att Försäkringsöverdomstolens uppgifter fr.o.m.den 1 juli 1995 övertas av Regeringsrätten, där lekmän inteingår, bör nämndemannamedverkan i kammarrätt isocialförsäkringsmål upphöra fr.o.m. sist nämnda tidpunkt.MotionerI de två motioner, JuU9 och JuU10 yrkande 1 av () resp. (), som väckts med anledning avpropositionen begärs att 20 kap. 11 § AFL får en sådanutformning att lekmannainflytandet i kammarrätten isocialförsäkringsmål består även efter . Imotionerna framhålls att svensk socialförsäkring bygger påprincipen om generell rätt för alla medborgare att ta del av deolika trygghetsanordningarna. De beslut som fattas har iflertalet fall stor och i många fall avgörande ekonomiskbetydelse för den enskilda individen. Detta tillsammans med attbesluten i många fall grundar sig på bedömningar av denenskildes försörjningsförmåga har, enligt motionärerna, varitvägledande för den hittillsvarande ordningen med inslag avlekmän i besluts- och rättskipningsprocessen. Motionärerna anföratt det framlagda förslaget innebär en allvarlig försämring sompå sikt kan medföra risk för urholkning av socialförsäkringenslegitimitet.Utskottets bedömningSocialförsäkringsmålen kan röra tillfälliga och många gångerkortvariga ersättningsförhållanden. Flertalet fall avsjukpenning och föräldrapenning kan räknas dit. Målen kanemellertid också handla om ersättningar som är avsedda att utgesunder en lång följd av år och som är av utomordentligt storbetydelse för den enskildes försörjning. Till den senare gruppenhör ersättningar i form av sjukbidrag/förtidspension,vårdbidrag, handikappersättning, livräntor frånarbetsskadeförsäkringen och från lagen om statligtpersonskadeskydd m.m. Utskottet kan inte dela uppfattningen attsocialförsäkringsmål av sistnämnda art till sin karaktär liknarmål om socialbidrag eller bostadsanpassningsbidrag, som snararekan jämföras med socialförsäkringsmål om kortvarigareersättningar.De viktigaste skälen som kan anföras för ettlekmannainflytande vid domstolsavgöranden är enligt utskottetsuppfattning allmänhetens intresse av insyn, kontroll ochmedinflytande. De mål där nämndemäns synpunkter och erfarenheterbäst kan komma till sin rätt är mål där skälighetsbedömningarofta förekommer och där erfarenheter från olika områden avsamhällslivet behövs. Sådana erfarenheter är enligt utskottetsmening särskilt viktiga i socialförsäkringsmål som rör långaersättningsperioder och betydande belopp och som i merparten avfallen utgör den försäkrades enda försörjning för lång tidframöver. Lagstiftningen inom socialförsäkringsområdet är, isynnerhet i de nämnda målen om förtidspension m.m., utformad somen ramlagstiftning med bestämmelser som lämnar utrymme förbetydande lämplighets- och skälighetsöverväganden. Målen rörpersoner vars förhållanden i många fall socialt, medicinskt ocharbetslivsmässigt är komplexa och mångfasetterade.Bestämmelsernas utformning medger att individuella förhållandenkan beaktas vid bedömning av ersättningsrätten.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att starka skältalar för att nämndemannamedverkan behålls i sådanasocialförsäkringsmål som i försäkringskassorna prövats endast isocialförsäkringsnämnd, dvs. mål som avses i 18 kap. 21 § lagenom allmän försäkring. Dessa är mål om förtidspension, särskildefterlevandepension, handikappersättning och vårdbidrag samtvissa arbetsskademål m.fl. enligt andra författningar. Målenmotsvarar, med undantag för mål som avses i 20 kap. 10 § sammalag, också de målgrupper i vilka nämndemän, enligt dedomförhetsregler som gällde för försäkringsrätterna, skulledelta i avgörandena.I propositionen föreslås också som nämnts inledningsvis attdet skall krävas prövningstillstånd i kammarrätt isocialförsäkringsmål.Riksdagen har beslutat att i förvaltningsprocesslageninföra grundläggande bestämmelser om prövningstillstånd ikammarrätt (prop. 1993/94:133, bet. 1993/94:JuU24, rskr.1993/94:319). Bestämmelserna innebär att prövningstillstånd fårbeviljas om det finns anledning att ändra länsrättens avgörande(ändringsdispens), om det är av vikt för ledningen avrättstillämpningen att överprövning görs (prejudikatdispens)eller om det annars finns synnerliga skäl att pröva talan(extraordinär dispens). Dispensfrågan avgörs av två lagfarnadomare under förutsättning att de är ense. I annat fall avgörsdispensfrågan av tre lagfarna domare. Enligt propositionen skalldock regler om vilka mål eller målgrupper som skall omfattas avkrav på prövningstillstånd inte tas in iförvaltningsprocesslagen, utan reglerna i fråga skall tas in ide olika materiella författningarna. I propositionen uttaladesbl.a. att ett system med prövningstillstånd i kammarrätt intekan göras generellt utan det kan finnas skäl för undantag närdet gäller vissa typer av mål.Frågan om vägledande avgöranden för försäkringskassorna ochlänsrätterna från kammarrätter och Regeringsrätten är enligtutskottets mening av väsentlig betydelse försocialförsäkringsmålen. Detta gäller särskilt mot bakgrund avvad som ovan anförts om bestämmelsernas utformning och tillmängden av mål om höga sammanlagda ersättningsbelopp över åren.Särskilt bör beaktas att en alltför liberal praxisbildningoförutsett kan tungt belasta de offentliga finanserna, liksomatt en alltför retriktiv praxisbildning kan drabba de enskildaförsäkrade hårt. fattade ibesparingssyfte beslut om stora förändringar inomarbetsskadeförsäkringen. Regeringen har vidare i denekonomisk-politiska propositionen 1994/95:25 i samma syfteförutskickat ändringar i de bestämmelser som rörförtidspensioneringen. arbetar också Sjuk- ocharbetsskadeberedningen med frågor som kan komma att innebärabetydande förändringar i stora delar avsocialförsäkringssystemet. Inte minst mot bakgrund av att degenomförda och pågående förändringarna inte kommer att omfattasav den praxisbildning som finns i Försäkringsöverdomstolen ärdet angeläget att överinstanserna får goda möjligheter attutbilda en ny praxis på dessa områden. Detta talar mot attprövningstillstånd redan nu införs i socialförsäkringsmål ikammarrätten i den omfattning som föreslagits i propositionen.Vad som ytterligare talar mot förslaget om prövningstillståndär att det lekmannainflytande som utskottet anser nödvändigt ikammarrätterna vid målens avgörande i praktiken kan komma attminska avsevärt om två domare redan tagit ställning i målet. Ettsystem som motverkar detta skulle vara att nämndemännen deltarredan vid dispensprövningen. Ett sådant system anser utskottetdock inte realistiskt av bl.a. processekonomiska skäl.Det anförda innebär att utskottet förordar attlekmannainflytandet i kammarätterna skall finnas kvar tillsvidare i den omfattning som förordats ovan och att som enkonsekvens härav prövningstillstånd i kammarrätten inte skallinföras i de mål där lekmän deltar i avgörandena. Därigenom fårmotionerna i allt väsentligt anses tillgodosedda. I övrigtbiträder utskottet propositionens förslag vad gällersocialförsäkringsmålen.Stockholm den 15 november 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: (),(), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), () och ().Avvikande meningMargit (), (), (),(), (), ()och () anser att utskottets yttrande iavsnittet Utskottets bedömning bort ha följande lydelse:Riksdagen har beslutat att i förvaltningsprocesslageninföra grundläggande bestämmelser om prövningstillstånd ikammarrätt (prop. 1993/94:133, bet. 1993/94:JuU24, rskr.1993/94:319). Bestämmelserna innebär att prövningstillstånd fårbeviljas om det finns anledning att ändra länsrättens avgörande(ändringsdispens), om det är av vikt för rättstillämpningen attöverprövning görs (prejudikatsdispens) eller om det annars finnssynnerliga skäl att pröva talan (extraordinär dispens).Dispensfrågan avgörs av två lagfarna domare under förutsättningatt de är ense. I annat fall avgörs dispensfrågan av trelagfarna domare. Enligt propositionen skall dock regler om vilkamål eller målgrupper som skall omfattas av krav påprövningstillstånd inte tas i förvaltningsprocesslagen, utanskall tas in i de olika materiella författningarna. Ipropositionen anfördes som skäl att införa prövningstillståndatt instanskedjorna generellt är längre hosförvaltningsdomstolarna än hos de allmänna domstolarna. Dettaberor enligt propositionen på att förvaltningsdomstolarnasuppgift i de flesta fall är att överprövaförvaltningsmyndigheters beslut. Långa instanskedjor kan medföraatt det dröjer länge innan det finns ett slutligt avgörande i demål som överklagas. Enligt propositionen är det för bådesamhället och den enskilde en fördel att handläggningen av måleninte drar ut . Vidare skapar ett dispenssystemmöjligheter att bättre och mer effektivt utnyttja de resursersom finns.Utskottet delar de bedömningar som redogjorts för ovan.Utskottet konstaterar att harbeslutat införa prövningstillstånd i kammarrätt för de mål somfrån överklagas till länsrätt. Dessa målsom rör arbetslöshetsersättningar kan till sin karaktär sägaslikna de nu aktuella socialförsäkringsmålen.I kammarrätt förekommer nämndemän i mål omtvångsomhändertaganden och i verkställighetsmål enligtbestämmelser i samt i socialförsäkringsmål. Deförst nämnda måltyperna rör ingripanden i den personligafriheten medan socialförsäkringsmålen i huvudsak handlar omekonomiska förhållanden. Utskottet kan därför dela denuppfattning som framförs i propositionen attsocialförsäkringsmålen till sin karaktär inte har någon likhetmed övriga mål i kammarrätt där nämndemän medverkar.Socialförsäkringsmålen överfördes till de allmännaförvaltningsdomstolarna . Den dåvarandedepartementschefen anförde då som skäl till att lekmän skulleförekomma i kammarrätt att sådana skulle delta såväl i länsrättsom i Försäkringsöverdomstolen och att det då saknades anledningatt överväga annan sammansättning än som normalt användes iförsäkringsrätt. Hon var dock medveten om att den föreslagnaändringen innebar en utvidgning av lekmannamedverkan på dennanivå. Genom beslut av kommer Försäkringsöverdomstolensuppgifter att fr.o.m. övertas av Regeringsrättenvari någon lekmannamedverkan inte förekommer. Ett av de anfördaskälen till nämndemannamedverkan i kammarrätt isocialförsäkringsmål har därmed bortfallit.De viktigaste skälen som brukar anföras för ettlekmannainflytande är enligt utskottets uppfattning allmänhetensintresse av insyn och medinflytande. Socialförsäkringsmål avstörre dignitet avgörs i försäkringskassa avsocialförsäkringsnämnd vars sammansättning garanterar ettbetydande allmänt medborgerligt inflytande. I länsrätt avgörsdessa mål av en lagfaren domare samt tre nämndemän. uppfattning ligger tyngdpunkten i rättskipningen idessa två instanser och det bör därför vara till fyllest medinsyn och medverkan av lekmän på dessa nivåer. Ovan harutskottet ställt sig bakom förslaget om att i ledetlänsrätt--kammarrätt införa bestämmelser om prövningstillståndför socialförsäkringsmålen. I dessa mål har då två yrkesdomare iprincip redan tagit ställning varför nämndemännens inflytandevid målens avgörande skulle komma att bli av mycket begränsadbetydelse. Ett system som motverkar detta skulle vara attnämndemännen deltar redan vid dispensprövningen.