bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — De åtar sigatt föra den ekonomiska politiken enligt vissa vägledandeprinciper: stabila priser, sunda offentliga finanser ochmonetära förhållanden samt en hållbar betalningsbalans.Principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens skallgälla.Utskottet anser att det bör vara en viktig uppgift för iEuropeiska unionen att verka för en finanspolitisk samordning isyfte att öka sysselsättning och välfärd.EU:s riktmärken för den ekonomiska utvecklingen ligger såledesväl i linje med målen för den ekonomiska politiken i Sverige.Det finns inte någon motsättning, som hävdas i motion U15 (v),mellan EU:s kriterier på stabilitet och de långsiktiga målen förden ekonomiska politiken i så som de brukar anges ifinansplanerna och i finansutskottets betänkanden.Den ekonomiska och monetära unionen (EMU)I fördraget om Europeiska unionen () finnsbl.a. bestämmelserna om den ekonomiska och monetära unionen(EMU). Unionen avses bli genomförd i tre etapper. Den andraetappen, som EMU nu befinner sig i, innefattar bl.a.upprättandet av Europeiska monetära institutet och en förstärktekonomisk-politisk samordning. Den tredje etappen inleds ienlighet med intention med upprättandet aven europeisk centralbank (ECB) och därefter införande av engemensam valuta.Syftet med samarbetet på det ekonomisk-politiska området äratt lättare uppnå de gemensamma målen för den ekonomiskapolitiken (se ovan). Genom förverkligandet av den inre marknadensamt upprättandet av EMU skall bl.a. skapas förutsättningar fören ökad och miljömässigt uthållig tillväxt samt ökadsysselsättning utan att stabiliteten i ekonomierna äventyras. Deöverenskomna kriterierna för ekonomisk stabilitet finns angivnai de s.k. konvergenskraven (se s. 437 i prop. )Den mest långtgående samordningen av den ekonomiska politikeni EMU gäller penning- och valutapolitiken. Fas tre av EMU(valutaunionen) innebär en fullständig samordning av politikenpå dessa områden. Kompetensen för den allmänna ekonomiskapolitiken ligger kvar hos medlemsländerna, men formerna församarbetet stärks. Strävandena att samordna den ekonomiskapolitiken bygger i hög grad på konsensus. Tanken är att självadiskussionerna om den ekonomiska politiken skall bidra till attbygga upp en samsyn kring politikens utformning.Fas två av EMUI och med övergången till fas två av EMU, som inleddes den1 , har betydelsefulla instrument tillkommit igemenskapens arsenal av åtgärder för att påverka den ekonomiskautvecklingen i medlemsstaterna. Det viktigaste är attsamordningen och utformandet av de övergripande riktlinjernaför den ekonomiska politiken (artikel 103.2) skall skeårligen i det högsta politiska organet inom gemenskapen,nämligen (EU:s stats- och regeringschefer).Riktlinjerna är visserligen rekommendationer och inte avbindande karaktär men genom den ömsesidiga övervakningen(artikel 103.3 och 103.4) skapas instrument för uppföljning avi vilken mån den ekonomiska politiken i medlemsländerna är iöverensstämmelse med de gemensamma åtagandena. Därtill finns ettförfarande reglerat vid alltför stora underskott i deoffentliga finanserna (artikel 104c). Vidare finns kravet attvarje medlemsland som inte uppfyller konvergenskraven skallutarbeta konvergensprogram (artikel 109e.2) för denekonomiska politiken och ange de medel som skall användas föratt uppnå målen.Alla medlemsländer med undantag för och , somär de enda länder som i stort sett uppfyllerkonvergenskriterierna, har lagt eller kommer att lägga framkonvergensprogram. Vid ett medlemskap kommer också attåläggas att utarbeta ett sådant. Det finns därför anledning förfinansutskottet att något kommentera konvergensprogrammetsutformning och redovisa sin syn på hur det skall hanteras iförhållande till riksdagen.Det finns riktlinjer angivna för hur ett konvergensprogram börutformas. Ett sådant program skall följas upp och revideras engång . Det skall sträcka sig och gärnalängre om inte konvergenskravet för budgetunderskottet (högst3 % av BNP) förutses bli uppnått till dess.Konvergensprogrammet skall vidare innehålla prognoser och målför tillväxt, räntor, inflation, budgetunderskott och offentligskuldkvot. Det skall framgå vad som är mål och antaganden resp.bedömda resultat. Tydliga åtaganden skall redovisas för hurutgiftskontroll och avsedd inkomsttillväxt skall kunna uppnås.Det markeras att ansvaret för programmet åligger resp. land ochatt det därför inte går eller är önskvärt att standardiserainnehållet alltför mycket. De institutionella skillnadernaländerna emellan kan vara betydande. Det framhålls dock att närdet gäller budgeten och budgetpolitiken kan en större tydligheti redovisningen, vad som i dessa sammanhang brukar kallastransparens, underlätta och bidra till att öka trovärdighetentill politiken. Det är t.ex. önskvärt att alla de delar av denoffentliga sektorn som statsmakterna har direkt eller indirektkontroll över redovisas på detta sätt. Programmen bör innehållaen redovisning av de åtgärder som är nödvändiga att vidta föratt konvergenskraven skall uppfyllas. Regeringen åläggs attfölja upp hur tidigare konvergensprogram fallit ut och redovisaom och i vilken utsträckning parlamentet har godtagitregeringens program och konkreta förslag till beslut.Det sägs också att konvergensprogrammen bör presenterasoffentligt om de skall kunna fungera som trovärdiga åtaganden avmedlemsländernas regeringar. Flera länder gör så att manredovisar de program man redan utarbetat för inhemska politiskasyften. Det finns dock länder som inte offentliggjort sinaprogram.Utskottet förutsätter att ett konvergensprogram för Sverigesdel kommer att offentliggöras och redovisas för . Avprogrammet bör framgå för det första effekterna av de beslutriksdagen redan fattat med anledning av tidigare program, fördet andra vilka konkreta förslag som förelagts och fördet tredje en plan för vilka ytterligare åtgärder som kommer attläggas fram för . För att förslagen och deras effekterpå den statliga upplåningen skall framgå är det önskvärt attbudgeten får en sådan utformning att effekterna tydligt kanavläsas och mätas. Detta kräver att t.ex. stora delar av destatliga åtaganden som redovisas vid sidan av budgetenförs upp på budgeten. Enligt vad utskottet erfarit är detregeringens avsikt att komplettera redovisningen av budgeten idenna riktning. Det förtjänar också att nämnas att det nya sättatt hantera budgetförslaget som beslutat skallgenomföras är ett väsentligt inslag i deansträngningar som görs i för att skapa en bättreutgiftskontroll.Fas tre av EMUKonvergensprogrammen och kravet på att uppfyllakonvergenskriterierna syftar till att säkerställa stabilitet ivalutaunionen. Före utgången av 1996 skall det prövas om enövergång kan ske till den tredje och slutliga fasen i EMU. Enövergång förutsätter att en majoritet av medlemsländerna dåuppfyller de i fördraget stipulerade villkoren. Om ett beslutatt inleda fas tre inte fattas före utgången av , inledsi stället denna fas med de länder som dåuppfyller villkoren.I och med övergången till fas tre skärps det s.k. förfarandetvid alltför stora underskott i de offentliga finanserna. Underfas två skall medlemsstaterna enligt fördraget sträva efteratt undvika sådana underskott. I fas tre skall de undvikaalltför stora underskott. Förfarandet innebär att om enmedlemsstat trots detta uppvisar alltför stora underskott skallrådet rikta en rekommendation till landets regering om attminska underskottet samt utfärda bestämmelser för vad som skallske om rekommendationen inte följs.Slutfasen i EMU innebär att växelkurserna mellan de deltagandeländerna slutgiltigt låses. En europeisk centralbank (ECB)upprättas inom ramen för ett europeiskt centralbankssystem(ECBS). Den ges ansvar för dessa länders monetära politik.Samtidigt införs en gemensam valuta.Medlemsländernas centralbankschefer ingår i ochhar därmed ett inflytande över penningpolitiken även i tredjefasen av EMU. Fram till dess ett land går med i valutaunionenligger beslutanderätten i frågor om monetär politik kvar hoslandet i fråga. Inför den tredje fasen skall medlemslandet ändraden nationella lagstiftningen så att får enoberoende ställning. Det innebär bl.a. att centralbankschefeninte skall kunna avsättas annat än då han inte kan fullgöra sintjänst eller uppenbart missköter sitt uppdrag. Dessutom fårcentralbankschefens mandatperiod inte understiga fem år.I propositionen sägs att inte har denoberoende ställning som fördraget kräver. Det hävdas att detfrämsta hindret härför är att är en myndighet underriksdagen (s. 442). Härtill kommer att riksbankschefen genombeslut av riksbanksfullmäktige kan avsättas utan att några skälbehöver anges. Däremot är villkoret beträffande riksbankschefensmandatperiod uppfyllt i gällande lag.Utskottet delar inte den uppfattning som framförs ipropositionen att det främsta hindret för att ge enoberoende ställning är att är en myndighet underriksdagen. kan även fortsättningsvis vara ettriksdagens organ.Regeringens inställning till deltagande i EMU:s valutaunion ärenligt propositionen att vill delta i den framväxandeekonomiska monetära unionen. Angående formerna för beslut gällerenligt propositionen följande. Om kommer att delta i entredje fas av EMU beror dels på när vi uppfyller inträdeskraven(se prop. s. 437--438), dels på om vi själva vill. Sverigekommer inte att automatiskt bli medlem i den slutligavalutaunionen enbart för att vi ratificerar medlemskap i har i förhandlingarna anmält, och detta har noteratstill protokollet, att har det slutliga avgörandet.Angående förverkligandet av EMU vill utskottet anföraföljande. Det framgår av propositionen och det är ävenutskottets uppfattning att sedan beslutadeshar flera faktorer tillkommit som innebär att tidsplanen,omfattningen och villkoren för det framtida penning- ochvalutapolitiska samarbetet kan tas för givna.Recessionen i har försämrat utsikterna för att flertaletmedlemsländer skall uppfylla fördragets konvergenskriterier,inte minst i fråga om den offentliga sektorns underskott ochskuldsättning. Utvecklingen som ledde till beslutet i augusti1993 att utvidga bandgränserna för tillåtna växelkursvariationerinom valutasamarbetet () gör vidare att Maastrichtfördragetsansats med ett stegvis förverkligande av EMU baserat på växelkurser framstår som mer problematisk än då fördragetslöts . Chefen för institut haräven uttalat tveksamhet beträffande tidsschemat förgenomförandet av tredje fasen i EMU. Utskottet kan såledeskonstatera att det finns frågetecken kring EMU, särskilt vadgäller tidpunkten för starten av fas tre och den exaktautformningen av övergången från fas två till fas tre.Samråd med RiksbankenRiksbanken anser att det vid ett medlemskap i bör införasen lagfäst skyldighet om samråd mellan regeringen och Riksbankenför frågor av större vikt som behandlas inom ramen församarbetet inom EU och som berör såväl regeringens somRiksbankens verksamhetsområde. ställer sig bakomdetta i sin motion U15.Regeringen delar i propositionen riksbanksfullmäktiges syn påatt ett sådant samråd är viktigt. Ett sådant samråd har ocksåutvecklats för frågor som behandlas i internationellasammanhang. I frågor som rör det ekonomisk-politiska samarbetetär det svårt att entydigt definiera vad som skulle omfattas avett legalt samråd. Det är därför regeringens uppfattning attnuvarande väl fungerande praxis bör tillämpas tills vidare.Finansutskottet delar denna uppfattning och anser att någonförfattningsreglering inte bör göras utan att denna fråga haranalyserats närmare.SlutsatserUnionens uppgift är att främja en harmonisk och väl avvägdutveckling av näringslivet inom gemenskapen som helhet, enhållbar och icke-inflatorisk tillväxt som tar hänsyn tillmiljön, en hög grad av ekonomisk konvergens, en hög nivå i frågaom sysselsättning och socialt skydd, en höjning avlevnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och socialsammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna(artikel 2). Det är som utskottet ser det angeläget attansträngningar görs för att uppnå monetär stabilitet. Det är enviktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och sysselsättning.Ekonomisk tillväxt och en neddragning av arbetslösheten är i sintur nödvändiga förutsättningar för att få ned underskottet i deoffentliga finanserna. En långsiktigt hållbar utvecklingförutsätter hänsyn till miljön. Detta kräver ett förstärktsamarbete inom EU:s ram.De senaste årens oro på valutamarknaderna och de kraftigaränteförändringar som följt har drabbat många länder ochsärskilt och den svenska kronan som är eninternationellt sett liten valuta. Detta har understrukitbehovet av ett närmare ekonomiskt och monetärt samarbete för attfrämja monetär stabilitet. Det är därför utskottets uppfattningatt bör delta i det fördjupade penning- ochvalutapolitiska samarbete som syftar till en ekonomisk ochmonetär union. Ett slutligt ställningstagande avseendeövergången från den andra till den tredje fasen inom EMU börgöras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet medSveriges åtaganden som medlemsland.Den viktigaste uppgiften för den ekonomiska politiken inom EUär att skapa förutsättningar för nya arbeten liksom möjlighetertill utbildning och praktik så att arbetslösheten kannedbringas. För att uppnå de ambitiösa målen för tillväxt,investeringar och sysselsättning är det nödvändigt attupprätthålla prisstabilitet och på så vis skapa lägreräntenivåer och internationell monetär stabilitet, dvs. uppnåkonvergenskriterierna såsom de fastställs i Maastrichtfördraget.Det arbete som pågår med anledning av vitboken är av storbetydelse. Arbetslöshetssituationen är oacceptabel. har slagit fast att varje ansträngning måste vidtas föratt råda bot på arbetslöshetssituationen. Utskottet delaruppfattningen som framförs i propositionen att det är nödvändigtatt sätta ambitiösa mål när det gäller att skapa nya arbeten,att bekämpa arbetslösheten, att förbättra arbetsmarknadens sättatt fungera och att säkerställa medborgarnas välfärd. Utskottetanser att ett beslut om ett eventuellt svenskt deltagande i dettredje steget måste föregås av en grundlig analys av hurSveriges ekonomi kommer att påverkas av en gemensam valuta. Avsärskild vikt är då inverkan på arbetsmarknaden och våramöjligheter att bekämpa arbetslösheten. Ökad tillväxt,sysselsättning och reducerad arbetslöshet är förutsättningar föratt få ned de offentliga underskotten. Andra åtgärder för att påmedellång sikt förstärka budgeten är också nödvändiga.Med det anförda tillstyrker finansutskottet propositionensförslag att bör ansluta sig till den europeiska unionenoch att utrikesutskottet bör godkänna fördraget om anslutningensamt slutakten. Motion U15 (v) yrkande 9 avstyrks därmed avfinansutskottet.Stockholm den 24 november 1994På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), Per OlofHåkansson (s), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), Per (), () och TomHeyman (m).Avvikande meningar1. medlemskap i unionenLars , , Per och (alla m) anserdels att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Makroekonomiskt samarbete börjar med "Ett avflera" och slutar med "förtjänar uppmärksamhet" bort ha följandelydelse:Ett av flera bidrag till den europeiska debatten om ökadsysselsättning som förtjänar att nämnas i sammanhanget är dethandlingsprogram som framlades av den konservativa ochkristdemokratiska partigruppen inför valet tillEuropaparlamentet (EPP Action Programme 1994--1999).dels att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Slutsatser börjar med "Den viktigaste uppgiften"och slutar med "är också nödvändiga" bort ha följande lydelse:Den viktigaste uppgiften för den ekonomiska politiken inom EUär att skapa förutsättningar för en balanserad tillväxt som gernya jobb. För att uppnå de ambitiösa målen för investeringar ochsysselsättning är det nödvändigt att upprätthålla prisstabilitetoch på så vis skapa lägre räntenivåer och internationell monetärstabilitet, dvs. uppnå konvergenskriterierna såsom de fastställsi . Utskottet anser att genomförandet av EMUkommer att medverka till låg inflation, lägre räntenivåer ochstörre valutastabilitet för medlemsländerna, vilket skaparförutsättningar för nya riktiga jobb. Det arbete som pågår medanledning av vitboken är av stor betydelse. Den storaarbetslösheten kan inte accepteras. Det harslagit fast att varje ansträngning måste vidtas för att motverkaarbetslösheten. Utskottet delar den uppfattning som framförs ipropositionen att det är nödvändigt att sätta ambitiösa mål närdet gäller att få till stånd nya arbeten, att bekämpaarbetslösheten, att förbättra arbetsmarknadens sätt att fungeraoch att säkerställa medborgarnas välfärd. Ökad tillväxt ochsysselsättning samt reducerad arbetslöshet är förutsättningarför att få ned de offentliga underskotten. Andra åtgärder föratt på medellång sikt förstärka budgeten, främstutgiftsminskningar, är också nödvändiga.2. medlemskap i unionenJohan () anserdels att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Makroekonomiskt samarbete börjar med "Medanledning av" och slutar med "finansutskottets betänkanden" bortha följande lydelse:Det är positivt att den nationella ekonomiska politiken gesett utrymme även vid ett medlemskap. Men bakom vitbokensrekommendationer ligger bl.a. krav på ökad flexibilitet hosarbetskraften, dvs. krav ställs på att acceptera lägre löner,större löneskillnader och på ökad geografisk rörlighet. förslag genomförs och EU:s ekonomisk-politiska måldärmed skulle uppnås kan resultatet bli ökade klassklyftor, samtatt massfattigdomen och de regionala obalanserna växer. Att demål som ställs upp för EU:s ekonomiska politik kan ha visslikhet med de som brukar ställas upp för den nationellaekonomiska politiken är således inte någon garanti för attresultatet blir detsamma på europeisk som nationell nivå.Skillnaden i värderingen av olika mål är betydande. EU:s tungabetoning på de monetära målen sker på bekostnad av dearbetsmarknadspolitiska målen, vilket får till följd attmedborgarnas välbefinnande underordnas kravet på monetärstabilitet. Den monetära stabiliteten har som främsta syfte attunderlätta kapitalets rörlighet och höja avkastningen. Omsorgenom människor och miljö kommer i andra hand.dels att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Fas tre av EMU börjar med "Angåendeförverkligandet" och slutar med "till fas tre" bort ha följandelydelse:Det finns som utskottet ser det inte några hållbara skäl föratt knyta den svenska kronan till ecun. Det visar inte minsterfarenheterna då senast försökte meddetta. En förutsättning för att skapa ett valutaområde är attdet är någorlunda homogent vad gäller språk och kultur så attarbetskraften har möjlighet att flytta och byta arbete. Områdetbör också ha en relativt likformig produktionsstruktur. Enlåsning av den svenska växelkursen till ecun innebär också enlåsning av den ekonomiska politiken. Eftersom medlemsländerna iEU har specialiserat produktionen är känsligheten för störningarolika. I den mån ett land behöver vidta åtgärder för attkompensera för dessa störningar hindras detta av en låstväxelkurspolitik. Som framhålls i motion U15 (v) kan somexportland av skogsindustriprodukter, om priset skulle fallaunder , behöva vidta åtgärder som är motsatta deåtgärder som importländerna vill vidta. kan behövaminska de offentliga utgifterna, höja skatter, avgifter ochräntor och planmässigt skriva ned valutan. Detta blir omöjligtmed en gemensam ekonomisk politik. Det blir de anställda iskogsindustrin som får anpassa sig i stället.Det finns som utskottet ser det inte anledning för attgå längre i ett penning- och valutapolitiskt samarbete än vadsjälva medlemskapet kräver. Alla rimliga skäl talar mot attSverige t.ex. skulle delta i . Det finns därför inte någonanledning att ändra lagarna för i syfte att anpassasig till den ekonomiska och monetära unionen.dels att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Samråd med börjar med "Finansutskottetdelar" och slutar med "analyserats närmare" bort ha följandelydelse:Det är viktigt att regeringens och agerande iEU-systemet är samordnat. Som utskottet ser det har det intei propositionen anförts några godtagbara skäl mot att formelltålägga såväl riksbanksfullmäktige som regeringen ansvar fördetta. Detta bör utrikesutskottet föreslå att som sinmening ge regeringen till känna.dels att avsnittet Slutsatser i finansutskottetsyttrande bort ha följande lydelse:Vad utskottet anfört i yttrandet bör utrikesutskottet medanledning av motion U15 (v) yrkande 9 föreslå att somsin mening ge regeringen till känna.3. medlemskap i unionenRoy () anför:Folkomröstningen innebar att svenskafolket med tvekan godtog svenskt medlemskap i . En stor del av ja-sidans företrädare lovade att enja-röst inte innebär ett ja till medlemskap i unionen, dvs. den tredje fasen i unionens valuta- ochpenningpolitiska samarbete med gemensam valuta, gemensamcentralbank m.m. Den frågan skall avgöras av i ettsenare skede. Detta besked hade sannolikt stor betydelse för attdet blev ett ja och inte ett nej i folkomröstningen.Jag anser att utskottet skall respektera resultatet ifolkomröstningen. Utskottet bör därför inte göraställningstagandet att det svenska penning- och valutapolitiskasamarbetet i Europeiska unionen skall syfta till att genomföraden monetära unionen. Så har emellertid skett i yttrandetsslutsatser. Därigenom föregrips också den av utskottet förordadeekonomisk-politiska analys som skall föregå ett framtidariksdagsbeslut om ett eventuellt deltagande i EMU.Därmed bekräftas misstanken som framförts i Miljöpartietspartimotion U24 att ett ja till medlemskap i unionen(EU) i själva verket också är ett ja till fullt svensktdeltagande i Europeiska monetära unionen (EMU).Skatteutskottets yttrande1994/95:SkU2ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetÄrendetUtrikesutskottet har vid sammanträde den 18 oktober 1994beslutat bereda samtliga övriga utskott tillfälle att yttra sigöver regeringens proposition 1994/95:19 om medlemskap iEuropeiska unionen jämte motioner i de delar som har samband medrespektive utskotts beredningsområde. I några av de motioner somväckts med anledning av propositionen berörs bl.a.gränskontrollfrågor, särskilt avseende narkotika, och i ett parmotioner anförs synpunkter på gränshandeln med och beskattningenav alkoholdrycker. I det följande tar utskottet upp dessa frågorsamt frågan om övriga indirekta skatter inom EU.UtskottetBifall till propositionenEn majoritet av de röstande har vid folkomröstningen den 13november 1994 röstat för ett medlemskap i unionen(EU). Utskottet förutsätter därför att utrikesutskottettillstyrker propositionen.GränskontrollenI och med ett svenskt medlemskap i avvecklas detraditionella tullkontrollerna mellan och övrigaEU-länder. För att värna om säkerheten på ett ännu effektivaresätt skall kompensatoriska åtgärder införas för attväga upp det bortfall i fråga om kontroll som den friarörligheten innebär. Dessa kompensatoriska åtgärder innebärbl.a. skärpt kontroll mot länderna utanför EU, nära polis- och tullsamarbete mellan medlemsländerna för atteffektivare kunna gripa brottslingar och beslagta narkotika bådevid gränserna och på andra platser samt gemensamma system för att utbyta information om den illegalanarkotikatrafiken.I några av de motioner som väckts och som utskottet behandlari detta yttrande uttrycks oro för att medlemskapet kommer attgöra det svårare att hejda flödet av narkotika över våragränser. I yrkande 2 i motion UU16 (s), yrkandena 1 och 2 imotion UU12 (s), yrkande 11 delvis i motion UU15 (v) och yrkande2 i motion UU5 (kds) framställs sålunda yrkanden att tullensnuvarande befogenheter med avseende på gränskontrollen skallbehållas tills vidare och i varje fall inte avvecklas förrän dekompensatoriska åtgärderna införts och utvecklats tilltillfredsställande effektivitet.I denna fråga noterar utskottet att regeringen i proposition1994/95:34 om den svenska tullagstiftningen vid ettEU-medlemskap gör bedömningen att tullens kontrollverksamhet hörtill de frågor som i huvudsak skall regleras i medlemsstaternasnationella lagstiftning (s. 103 i propositionen).