bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — En period på högst tolv månaderser utskottet som en flexibel lösning. tar också fastapå att bidragsnivån skall vara högst av lönekostnaderna ochförutsätter att denna regel utnyttjas på ett sådant sätt att arbetsförmedlingeninte betalar ut mer än vad som krävs. Försöksverksamheten skall enligtpropositionen utvärderas. utgår från att man inför eneventuell förlängning av stödet tar upp bidragsnivå m.m. till diskussion i ettsådant sammanhang. Med hänvisning härtill tillstyrker arbetsmarknadsutskottetförsöksverksamheten i den föreslagna formen och avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottet delar denna bedömning och föreslår att skallgodkänna regeringens förslag om försöksverksamhet med rekryteringsstöd förhögskoleutbildade (bil. 10, A 2 yrkande 5) samt avstyrka motion Fi32 (v)yrkande 22.Flexiblare användning av rekryteringsstödetI propositionen (bil. 10 s. 19) föreslår regeringen att skallgodkänna vad som sägs om en flexiblare användning av rekryteringsstödet. Avredovisningen framgår att regeringen har beslutat införa mer flexiblaanvisningsregler för platser med rekryteringsstöd. För att få sådant stöd skalldet inte längre vara nödvändigt att ha gått arbetslös ,resp. för dem som är i minst en månad. Om det finns synnerliga skälskall dessutom rekryteringsstöd kunna utgå för att anvisa äldre arbetslösaplats inom hela arbetsmarknaden i stället för som tidigarebara i kommuner och landsting. Över hälften av de äldre arbetslösa ärlångtidsarbetslösa.I motion Fi34 tar () upp de äldre arbetslösassituation. Med hänsyn till svårigheterna på arbetsmarknaden för äldrearbetslösa bör speciella arbetsmarknadspolitiska åtgärder införas för personeröver 50 år.Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med regeringen att den genomfördaändringen gör det möjligt att använda rekryteringsstödet på ett mera offensivtsätt. Utskottet ser positivt på en sådan ändring som vidgar användningsområdetför rekryteringsstödet och stimulerar till fasta anställningar. Likaså ärutskottet positivt till den ändring som ger äldre arbetslösa möjlighet att fåplats med rekryteringsstöd inom hela arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet har förståelse för de synpunkter som framförs imotion Fi34 (fp) och vill väcka frågan om och hur man bör angripa förlegadeattityder som olika grupper på arbetsmarknaden kan möta. Över hälften av deäldre arbetslösa är långtidsarbetslösa. Utskottet vill inte att man skallställa äldre i motsatsförhållande till yngre. Utskottet vill dock erinra om deriktlinjer som gäller för arbetsmarknadspolitiken. Enligt dessa skalllångtidsarbetslösa vara den grupp som kommer i första hand för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. konstaterar också attde ändringar som regeringen gjort i rekryteringsstödet ligger i linjemed motionärens önskemål. Någon ytterligare åtgärd från sida ärdärför inte påkallad, anser arbetsmarknadsutskottet.Finansutskottet biträder detta förslag och föreslår alltså att riksdagenskall godkänna vad regeringen har anfört om en flexiblare användning avrekryteringsstödet (bil. 10, A 2 yrkande 7) och avstyrka motion Fi34 (fp).Sammanfattande bedömning av medelsbehovet på A 2-anslagetI propositionen (bil. 10 s. 11--12) föreslår regeringen som tidigarenämnts att anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder bestäms till25 för nästa budgetår. Denna nivå är 2 842 193 000 krlägre än vad har beslutat (1993/94:AU11, rskr. 189).Socialdemokraterna avvisar i motion Fi54 yrkande 17 (i denna del)regeringens förslag till anslagsminskning och förordar att anslaget skall tasupp med ett belopp som är högre än vad som harbeslutats resp. föreslagits i detta sammanhang. Därutöver villSocialdemokraterna för insatser under nästa budgetår utnyttja 2 200 miljonerkronor av de medel som kvarstår outnyttjade på innevarande års anslag förarbetsmarknadspolitiska insatser.Ny demokrati förordar i motion Fi31 yrkande 18 (i denna del) att20 anvisas på anslaget, dvs. 5 766,7 miljoner kronormindre än regeringen föreslår.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 yrkande 13 att anslagetfastställs till 33 . Denna nivå, som överstiger regeringensförslag med , har sin grund i att delsvill utöka budgetmedlen med , dels avvisar regeringensförslag att föra från A 2-anslaget till andraanvändningsområden.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att utskottet ställt sig bakomregeringens förslag till jämkningar i den arbetsmarknadspolitiskaåtgärdsarsenalen. Utskottet har dessutom avstyrkt de motioner där förslagframförs om ändrad omfattning och fördelning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Utskottet uppger också att det belopp på 1 940,6 miljoner kronorsom tidigare stått ofördelat till regeringens disposition nu är budgeterade förolika ändamål.Arbetsmarknadsutskottet erinrar slutligen också om sitt förslag tillinitiativ som innebär att A 2-anslaget minskas med tillförmån för ett nytt anslag för insatser i syfte att främja kvinnligtföretagande.I konsekvens härmed anser arbetsmarknadsutskottet att det av regeringenbegärda beloppet minskat med bör anslås förArbetsmarknadspolitiska åtgärder under /95, dvs.25 . De aktuella motionsyrkandena bör således avstyrkas, anserarbetsmarknadsutskottet.Finansutskottet har vid behandlingen av de förslag som berörmedelsberäkningen på anslaget genomgående ställt sig bakomarbetsmarknadsutskottets förslag. I enlighet härmed bör sålunda anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för nästa budgetår föras upp med25 716 738 000 kr.Utskottet föreslår alltså att med anledning av propositionen (bil.10, A 2 yrkande 8) och med avslag på motionerna Fi31 (nyd) yrkande 18 (i dennadel), Fi32 (v) yrkande 13 och Fi54 (s) yrkande 17 (i denna del) anvisar25 på reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /95.LönegarantifondenPå grund av de senaste årens stora antal konkurser beräknas ikompletteringspropositionen (bil. 10 s. 20--21) underskottet iLönegarantifonden till ca vid utgången av budgetåret1993/94. Underskottet i fonden har finansierats via en rörlig kredit hosRiksgäldskontoret. För /94 uppgår denna kredit till 7 miljarderkronor.Regeringen bedömer att utbetalningarna från Lönegarantifonden kommer attminska till följd av ett lägre antal konkurser och till följd av deuppstramningar som gjorts i lönegarantireglerna.Regeringen föreslår att medger att en rörlig kredit får disponerasi om högst under /95 förutbetalningar enligt lönegarantilagen.Vänsterpartiet förordar i motion Fi32 (yrk. 35) att sänkningen av den rörligakrediten begränsas till 6 miljarder kronor.Arbetsmarknadsutskottet delar regeringens bedömning av utvecklingen närdet gäller utbetalningar från Lönegarantifonden under nästa budgetår. Utskottettillstyrker således att en rörlig kredit om högst fårdisponeras i under nästa budgetår för utbetalningar enligtlönegarantilagen. Därmed avstyrks motion Fi32 (v) yrkande 35.Med instämmande i vad arbetsmarknadsutskottet anfört föreslårfinansutskottet att med bifall till regeringens förslag ikompletteringspropositionen (bil. 10, s. 20--21) och med avslag på motion Fi32yrkande 35 medger att Kammarkollegiet får disponera en rörlig kredit iRiksgäldskontoret om högst under /95 förutbetalningar enligt lönegarantilagen.ArbetsmarknadsfondenUtgifterna för Arbetsmarknadsfonden bestäms huvudsakligen av nivån påarbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Av betydelse är ocksåersättningens storlek och antalet ersättningsberättigade bland de arbetslösa.I kompletteringspropositionen (bil. 10, s. 21--23) beräknasArbetsmarknadsfondens utgifter överstiga inkomsterna med ca 30 miljarder kronorunder nästa budgetår. Till detta belopp skall även läggas ett redan befintligtunderskott i fonden som beräknas uppgå till ca vid ingångenav budgetåret. Härtill kommer räntekostnader på ca . Vidutgången av /95 beräknas Arbetsmarknadsfonden således redovisaett underskott på nära 90 miljarder kronor.Riksförsäkringsverket disponerar en rörlig kredit iRiksgäldskontoret om högst för de ändamål som skallfinansieras från Arbetsmarknadsfonden. Regeringen föreslår att krediten utökastill högst 100 miljarder kronor.Vänsterpartiet begär i motion Fi32 (yrk. 36), med anledning av förslagetatt kraftigt höja krediten för Arbetsmarknadsfonden, ett tillkännagivande omatt partiets politik innebär en väsentligt minskad belastning på fonden.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande regeringens förslagom att en rörlig kredit om högst får disponeras iRiksgäldskontoret för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissautbildningsbidrag. Ett sådant tillkännagivande som begärs i motion Fi32 yrkande36 (v) bedöms i sammanhanget vara obehövligt. Motionen i berörd del avstyrksdärför.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande ochföreslår att med bifall till kompletteringspropositionen (bil. 10, s.21--23) och med avslag på motion Fi32 (v) yrkande 36 medger attRiksförsäkringsverket får disponera en kredit i om högst 100miljarder kronor för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissautbildningsbidrag.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeOtraditionella insatserRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen att medelsramen förs.k. otraditionella insatser höjs till /95. Ipropositionen betonas det angelägna i att nya metoder prövas och utvecklas förrehabilitering av människor med funktionshinder.Vänsterpartiet begär i motion Fi32 yrkande 39 att medelsramen förotraditionella insatser för nästa budgetår höjs till 60 miljoner kronor.Arbetsmarknadsutskottet delar regeringens bedömning av medelsbehovet förotraditionella insatser /95 och avstyrker motion Fi32 yrkande 39(v).Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande ochföreslår att med bifall till kompletteringspropositionen (s. 23--24)och med avslag på motion Fi32 yrkande 39 (v) godkänner att högst 50 miljonerkronor av under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade anvisademedel får användas till s.k. otraditionella insatser (avsnitt 2.1).LönebidragHögsta bidragsgrundande månadslön vid anställning med lönebidrag är 13 700 krper månad.Riksdagen har beslutat (1993/94:AU12, rskr. 190) attmöjligheten att i särskilda fall medge att högre lönebelopp läggs till grundför bidraget skall upphöra den 1 juli 1994.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 (yrk. 40) att lönebidrag i särskildafall skall kunna baseras på en högre lönesumma än 13 700 kr.Arbetsmarknadsutskottet behandlade motsvarande yrkande för ca två månadersedan, då med anledning av ett yrkande i den socialdemokratiskasysselsättningspolitiska motionen 1993/94:A254. Utskottet avstyrkte vid dettillfället motionen i ifrågavarande del. vidhåller isitt yttrande (AU8y) den tidigare intagna ståndpunkten och avstyrker bifalltill yrkande i motion Fi32 (yrk. Socialdemokraternasrepresentanter i utskottet har anmält en avvikande mening. har ien meningsyttring förordat motionens förslag.Finansutskottet finner i likhet med arbetsmarknadsutskottet ingenanledning att frångå det tidigare i vår fattade riksdagsbeslutet och föreslårdärför att avslår motion Fi32 yrkande 32 (v).Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ()Till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare kan anvisas sökande medsocialmedicinska arbetshandikapp. För stödformen gäller föreskrifterna iförordningen (1985:276) om statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare. Enligt dessa föreskrifter kan bidrag lämnas med högst avlönekostnaden för den arbetshandikappade anställde.Riksdagen har (1993/94:AU12 rskr. 190) beslutat attmålgruppen för denna form av skyddat arbete även skall omfatta personer som ärberättigade till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade samt personer med psykiskt betingade handikapp. För denytillkomna grupperna skall bidrag kunna lämnas med upp till helalönekostnaden.En följd av den nämnda regeländringen är att bidraget för socialmedicinsktarbetshandikappade i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ()särregleras genom att en begränsning till högst av lönesumman gäller förden nämnda gruppen arbetshandikappade.AMS har i skrivelse till regeringen föreslagit att bidragsnivån vid skyddatarbete för samtliga målgrupper skall kunna uppgå till högst avlönekostnaden för de anvisade arbetstagarna.Regeringen förordar i kompletteringspropositionen att ett system medflexibla lönebidrag tillämpas fullt ut även för socialmedicinsktarbetshandikappade i OSA. För stödformen skall gälla att en bedömning av denarbetshandikappades personliga förutsättningar skall avgöra bidragets nivå.Som en försöksverksamhet --30 juni 1996föreslås således att ett system med flexibla bidrag skall tillämpas enligtsamma regler som gäller för bidrag vid anställning medlönebidrag.Förslaget innebär att bidrag skall kunna lämnas för socialmedicinsktarbetshandikappade i OSA med av lönesumman. Regeringen förutserdock att en mer omsorgsfull prövning av den enskildes förutsättningar i mångafall bör kunna leda till en lägre bidragsnivå än den ofta schablonmässigttillämpade 75-procentsnivån.Arbetsmarknadsutskottet ser fördelar med ett mer enhetligtlönebidragssystem för olika kategorier arbetshandikappade och ställer sig isitt yttrande (AU8y) bakom förslaget att även för socialmedicinskt handikappadei OSA ett system med flexibla bidrag skall tillämpas under en försöksperiod.Utskottet erinrar om att uttalat (1993/94:AU12, rskr. 190)att verksamheten vad gäller arbetshandikappade skall inriktas på att fler skallkunna få arbete eller utbildning och att inriktningen bör vara att söka minskaden genomsnittliga åtgärdskostnaden per sysselsättningsmånad. Utskottet delarregeringens farhågor att en höjning av bidragsgränsen, som ett flexibelt systeminnebär, kan leda till en höjning av den genomsnittliga bidragsnivån och attdärigenom färre kan sysselsättas för anvisade medel. Utskottet noterar därförmed tillfredsställelse att regeringen avser att låta AMS redovisa utvecklingenav bidragsnivåerna, kostnaderna m.m. för arbete hos offentliga arbetsgivare.Finansutskottet har från sin utgångspunkt inget att erinra motregeringens förslag och föreslår därför att med bifall tillkompletteringspropositionen (bil. 11, s. 25--26) godkänna förslaget omförsöksverksamhet med ändrade regler för statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.2).Funktionshindrade skolungdomars deltagande i Af/vägledningsveckor införstudie- och yrkesvalEnligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning kan handikappadeungdomar, som inte fyllt , beviljas arbetsmarknadsutbildning, förutsattatt de är eller riskerar att bli arbetslösa och är arbetssökande. Ungdomar pågrundskolans högstadium eller i gymnasieskolan kan inte anses stå tillarbetsmarknadens förfogande på det sätt som avses i förordningen. För attfunktionshindrade skolungdomar skall kunna få kostnader i samband medvägledningsveckor betalda behöver regelsystemet ändras.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen att ungdomar skallkunna få utbildningsbidrag som inskrivna vid , då de deltar ivägledningsveckor inom ramen för AMV:s insatser för unga handikappade. Bidragetföreslås avse kostnader för resor och uppehälle -- i normalfallet kostnad förboende och måltider -- under deltagandet. Regeringen uppskattar att upp till300 ungdomar beräknas delta. Kostnaden beräknas uppgå till ca en miljonkronor och inryms i anslaget.Arbetsmarknadsutskottet har så sent som i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:AU12 uttalat att det är angeläget att allafunktionshindrade skolungdomar kan få del av de aktuella vägledningsveckorna.Det är utomordentligt tillfredsställande att regeringen nu återkommer med ettförslag om att ungdomarna under vägledningsveckorna i samband med inskrivningvid skall kunna få utbildningsbidrag till kostnader. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget i sitt yttrande (AU8y).Finansutskottet föreslår mot denna bakgrund att godkänner vadregeringen förordar i kompletteringspropositionen (bil. 10 s. 27--28) omutbildningsbidrag till handikappade skolungdomar som deltagit ivägledningsveckor (avsnitt 2.3).Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtAnslag för underhållsåtgärderRiksdagen har tidigare denna vår anvisat för särskildainsatser för upprustning och underhåll av länsvägar och länsjärnvägar (prop.1993/94:100 bil. 7, bet. TU13, rskr. Medlen som anvisats över anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt skall fördelas av regeringenmed hänsyn till upprustningsbehovet och till arbetsmarknadsläget i länen.Hänsyn skall dessutom tas till i vilka län övriga investeringar i det regionalatransportnätet är av jämförelsevis mindre omfattning. Enligt beslutär det regeringen som bestämmer medelsfördelningen inom ramen för de riktlinjersom meddelats.Regeringen anger i kompletteringspropositionen (bil. 6 punkt A 15) atttrots en rad tidigare särskilda åtgärder behöver ytterligare insatser göras somär inriktade mot projekt som kan påbörjas snabbt och därsysselsättningseffekten är hög. Dessa insatser bör komplettera de långsiktigaoch samlade investeringar som och regeringen har fattatbeslut om. Åtgärderna bör i huvudsak inriktas mot upprustning och underhåll avlänsvägar för bl.a. bärighet och framkomlighet samt i viss omfattning riksvägarsom har liknande förutsättningar och problem. För att främja en effektivmedelsanvändning anges att en mindre del av anslaget bör kunna användas för deändamål som gäller för anslaget Byggande av länstrafikanläggningar.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att till anslaget Underhållsåtgärderför sysselsättning och tillväxt ytterligare anvisas /95. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen attfördela medlen på länen inom ramen för de riktlinjer som tidigare meddelats ibudgetpropositionen och som anges i kompletteringspropositionen.Regeringens förslag har föranlett ett flertal motionsyrkanden varav tvåbehandlar medelsanvisningens storlek.I motion Fi31 (nyd) yrkande 45 anges att regeringens motiv för en ytterligareanslagstilldelning inte övertygande visar att den föreslagna satsningen ärrimlig i det kärva finansiella läge som staten befinner sig i. Motionärernaavstyrker därför förslaget.I motion Fi32 (v) yrkande 59 framhålls att den föreslagna satsningen äralltför generöst tilltagen som det i många regioner finns andrainvesteringar som är mer angelägna. Det gäller exempelvis inom ROT-sektorn,data- och telekommunikationsområdet samt inom utbildningssektorn. Enligtmotionen bör därför regeringens förslag till ytterligare medelsanvisningreduceras med till 1,5 miljarder kronor.Vidare har ett flertal motioner väckts som behandlar de föreslagnariktlinjerna för medelsanvändningen och som för fram krav på en radregionala insatser.I motion Fi37 (m) framhålls att vid medelsfördelningen bör beaktas attÄlvsborgs län eftersatts vid tilldelningen av medel förförbättringar och underhåll av det allmänna vägnätet. Detta anges i synnerhetgälla där av det allmänna vägnätet varit avstängtför tung trafik till följd av tjälskador.Samma län uppmärksammas i motion Fi35 (fp) där det anges att läntillhör de län som har landets sämsta landsbygdsvägnät. De största bristernafinns i och i och innebär bl.a. att en stor del avvägnätet avstängs för tung trafik.I motion Fi38 (s) framhålls att det är nödvändigt att tillförsytterligare medel för infrastrukturella åtgärder. Som skäl anförs att varje åruppstår allvarliga störningar inom transportnäringen i samband med denåterkommande tjällossningen.I motion Fi57 (s) behandlas som omfattar kommunerna . Motionärerna framhåller att det behövsextra insatser i regionen för att hantera arbetsmarknadssituationen och för attge näringslivet nya och bättre förutsättningar så att en positiv utvecklinguppnås.I motion Fi56 (s) anges att har landets sämsta vägar.Detta förklaras delvis med länets naturgeografiska förutsättningar men angesframför allt bero på bristande rättvisa i anslagsfördelningen. Denallvarligaste konsekvensen av den dåliga vägstandarden är enligt motionen attskogsindustrins utveckling bromsas av de långvariga vägavstängningar sominträffar . Mot denna bakgrund framhålls behovet av att särskildasatsningar görs på de vägar som skogsindustrin är beroende av för sinvirkesförsörjning och att en betydande del av anslaget därmed bör tillfallavägnätet i Västernorrland.I sitt yttrande (TU5y) hänvisar trafikutskottet till att utskottet vidett flertal tillfällen betonat vikten av ökade insatser för driftoch underhåll av det statliga vägnätet så att det samlade vägkapitalet kanbibehållas. delar därför regeringens uppfattning om behovet avatt ytterligare insatser behöver göras för att främst rusta upp och underhållalänsvägar.Beträffande de i motionerna föreslagna riktlinjerna anför trafikutskottet attdet enligt utskottets mening bör ankomma på regeringen och berördalänsstyrelser att närmare fastställa medelsanvändningen medan riksdagensuppgift i första hand bör vara att ange de övergripande ramarna ochriktlinjerna för investeringsverksamheten. Med denna arbetsfördelning börriksdagen normalt inte ta ställning till konkreta krav på investeringar ochunderhållsåtgärder.Trafikutskottet är mot denna bakgrund inte berett att förorda att riksdagenanvisar särskilda medel för vissa län eller projekt. Vad avser motionärernaspåpekanden om de problem som särskilt skogsindustrin möter på många länsvägarmed brister i bärighet och framkomlighet kan trafikutskottet dessutomkonstatera att syftet med flera motionsyrkanden torde komma att tillgodosesgenom de aktuella förslagen i propositionen. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag till medelsanvisning och riktlinjer för medelsanvändningen.Finansutskottet delar trafikutskottets bedömningar och anser attriksdagen bör avstyrka motionerna Fi31 (nyd) yrkande 45, Fi32 (v)yrkande 59, Fi35 (fp), Fi37 (m), Fi38 (s) yrkandena 1 och 2, Fi56 (s) ochFi57 (s) och tillstyrker kompletteringspropositionens (bil. 6 punkt A 15)förslag att ytterligare anvisas under anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Detta innebär attriksdagens tidigare beslut (bet. TU13, rskr. 157) bör ändras och att ettreservationsanslag på bör anvisas för nästa budgetår.Värmlands flygplatsI fyra motioner (Fi38 (s), Fi50 (s), Fi58 (m, fp) och Fi60 (c)) behandlasutbyggnaden av en ny flygplats i . I alla motioner föreslås att de 45miljoner kronor som återstår för att finansiera utbyggnaden av den nyalänsflygplatsen anvisas.Med anledning av motionerna hänvisar trafikutskottet i sitt yttrande(TU5y) till att utskottet tidigare i vår i betänkandet Luftfart behandlatförslag om att anlägga en ny flygplats i (bet. 1993/94:TU15).Utskottet erinrade där om att dömdes Karlstadsflygplats ut av . Utskottet framhöll mot dennabakgrund att det är angeläget att en ny flygplats byggs i och attstöd ges till finansieringen av anläggningen. följde utskottetshemställan (rskr. 1993/94:159).Trafikutskottet, vars uppfattning ligger fast, föreslår att på ettsärskilt anslag anvisar till för attsamfinansiera utbyggnaden av en ny länsflygplats i . Det är, anförutskottet, angeläget att förverkliga detta projekt, och bördärför med hänsyn bl.a. till rådande arbetsmarknadsläge nu fatta ett beslut omdess finansiering genom att anvisa över ett särskilt anslagtill för att samfinansiera utbyggnaden. Härav följer attfinansutskottet förordas tillstyrka motion Fi50 (s) yrkande 5.