bet · GI01UbU6 · 1994-12-08 00:00:00 — Betyg i det obligatoriska skolväsendet Regeringen föreslår (prop. 1994/95:85) ändringar i riksdagensbeslut om betygssystem för grundskolan.Utskottet tillstyrker att elev och föräldrar varje termin skallinformeras om elevens kunskapsutveckling främst muntligen, dvs.genom utvecklingssamtal. Dessa skall kunna kompletteras medskriftlig information om elevens studieresultat och socialautveckling i de enskilda fall då föräldrarna begär det. Betygskall sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i en tregradigskala: Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd(MVG). Om en elev inte når upp till kursplanens krav förgodkänd nivå får han eller hon inget betyg i ämnet.Utskottet föreslår att utvecklingssamtalen skall åtföljas avett åtgärdsprogram i de fall det visar sig att en elev harproblem.Med anledning av en motion från föreslårutskottet enhälligt ett tillkännagivande till regeringen om attavgifter inte skall få tas ut, när en elev vill genomgåprövning för att komplettera med betyg i ämne där han eller honsaknar slutbetyg.De tidigare regeringspartierna (m, c, fp, kds) yrkar i engemensam reservation avslag på propositionen i dess helhet ochvill att skall stå fast vid sitt tidigare beslut. Iett antal reservationer från c, fp och kds begärs ändringar iregeringens förslag.Sammanlagt har 7 reservationer fogats till betänkandet. Regeringen har i proposition 1994/95:85 föreslagit attriksdagen, med ändring av sitt tidigare beslut (bet.1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82), godkänner vad regeringen anförom ett nytt betygssystem för det obligatoriska skolväsendet. 1994/95:Ub7 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i betygssystemet.1994/95:Ub8 av m.fl. (v) variyrkas1. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning av konsekvenserna av en helt betygsfri skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingssamtalens roll ilärarutbildning och fortbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prov för att kompletteragrundskolebetyg skall vara avgiftsfria.1994/95:Ub9 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldrarnas möjligheter att påverkaskolans verksamhet och inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tydliga betygskriterier,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevers rätt att komplettera betygsamt att tillgodoräkna sig kompletteringar vid ansökan tillhögre utbildning.1994/95:Ub10 av m.fl. (m, c, fp, kds) variyrkas att avslår regeringens förslag till nyttbetygssystem för det obligatoriska skolväsendet.1994/95:Ub11 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studieomdöme,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en femgradig betygsskala,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska skriftliga omdömen.1994/95:Ub12 av och (kds) variyrkas att avslår proposition 1994/95:85 Betyg i detobligatoriska skolväsendet. antogs genom beslut de riktlinjer förett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem för ,sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan somden dåvarande regeringen hade föreslagit (prop. 1992/93:220,bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82). I nu föreliggandeproposition föreslår regeringen att med ändring avsitt tidigare beslut skall godkänna vad regeringen anför om ettnytt betygssystem för det obligatoriska skolväsendet. Försärskolan föreslås inga ändringar av beslut. -- Närdet i det följande talas om , avses även itillämpliga delar sameskolan och specialskolan.Riksdagens beslut hösten 1993Riksdagens beslut innebär i huvudsakföljande.Den grundläggande kontaktformen mellan hem och skola skallvara muntlig information och ha karaktären av utvecklingssamtali högre grad än vad nuvarande kvartssamtal ger möjlighet till.Den muntliga informationen skall ges minst en gång per termin.Från och med vårterminen i årskurs 5 till och med hösttermineni årskurs 7 skall läraren utöver den muntliga informationenlämna skriftlig information till hemmen om elevens kunskaperoch prestationer. Föräldrarna skall kunna avsäga sigrättigheten till skriftlig information. När det gällerskriftlig information från årskurs 1 fram tillvårterminen i årskurs 5 hade inget att erinra mot attutvecklingssamtalen för den enskilde eleven kompletteras medskriftlig information, om elevens föräldrar önskar det.Nationellt reglerade betyg skall ges fr.o.m. vårterminen iårskurs 7 i en sexgradig betygsskala med beteckningarna A, B,C, D, E och F, där A står för det högsta betyget och F förotillräckliga kunskaper.I kursplanerna anges bl.a. kravnivåer som i princip allaelever skall nå efter fem resp. nio skolår. Som stöd förbetygssystemet skall betygskriterier utarbetas i anslutningtill kursplanerna dels för kravnivån efter fem resp. nioskolår, dels för två högre nivåer för sista år(god prestation resp. utmärkt prestation av högsta kvalitet).-- I det nationella provsystemet bör ingå diagnostiska prov fördet andra och det sjunde skolåret. Vidare bör i provsystemetingå ämnesprov i svenska, engelska och matematik för attkontrollera om eleven uppnått kursplanernas kunskapskrav efterfem skolår och när slutbetyget skall sättas.Regeringens förslag och vissa övergripande ställningstagandenRegeringen föreslår nu följande ändringar i det tidigareriksdagsbeslutet.Utvecklingssamtalet skall vara skolans viktigaste sätt attinformera och informeras om elevens utveckling och skolgång. Deföräldrar som så önskar bör kunna få skriftlig information somett komplement till utvecklingssamtalet. Sådana skriftligaomdömen skall dock inte ha karaktären av betyg och alltid byggapå en överenskommelse i det enskilda fallet. Ett givet ämne iutvecklingssamtalen bör vara skolans åtgärder och hjälpinsatseri de fall en elev riskerar att i årskurs 5 eller 9 inte nå upptill kravnivån i kursplanerna.Betyg skall ges fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i entregradig skala: Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket välgodkänd (MVG). I terminsbetygen före slutbetyget bedömerläraren elevens resultat huvudsakligen i förhållande tilllokalt uppställda mål och kriterier. Slutbetyget kommer attvara nationellt jämförbart genom att betygen skall sättas medstöd av kursplanernas definition av kravnivå för årskurs 9 ochav centralt fastställda betygskriterier. Dessa senare börendast utarbetas för en nivå ovanför godkäntnivån, nämligen VG.Om en elev inte når upp till kursplanens krav på godkänd nivå,får han eller hon inget betyg i ämnet. Eleven skall dock harätt att i sitt slutbetyg få ett skriftligt omdöme i ämne därbetyg saknas.Nationella prov behövs som ett stöd för lärarensbetygsättning. Ämnesprov i svenska, engelska och matematikskall anordnas för alla elever i slutet av årskurs 9.Nationella prov i dessa ämnen bör också finnas tillgängliga föratt underlätta lärarnas bedömning om eleverna nått kravnivån iårskurs 5. Proven i årskurs 5 bör dock inte vara obligatoriska.-- Diagnostiska prov för olika årskurser liksom tillgång provbank bör kunna vara stöd för lärarens arbete.I motion 1994/95:Ub8 (v) förs ett principiellt resonemang därmotionärerna vänder sig mot förekomsten av betyg i skola.Oavsett hur betygssystemet utformas har det en styrande effektpå valet av innehåll, arbetssätt och arbetsformer i skolan. Detfinns enligt motionärerna anledning att tro att de pedagogiskavinsterna med en betygsfri skola är så stora att frågan börutredas, varför de föreslår att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning med uppdrag att utredakonsekvenserna av en betygsfri skola (yrk. 1).Utskottet delar såväl regeringens som motionärernasuppfattning att varje betygssystem oavsett utformningenpåverkar arbetet i skolan. Det kan stödja eller undergrävaskolans övergripande mål. Efter ett flertal betygsutredningaroch remissomgångar kan man konstatera, vilket även regeringengör, att det perfekta betygssystemet sannolikt inte finns.Utskottet anser emellertid -- liksom både den nuvarande ochden tidigare regeringen -- att det finns behov av ettnationellt betygssystem för att ge eleverna intyg på uppnåddakunskaper efter genomgången grundskoleutbildning. Betygenspelar också en viss roll som instrument för urval tillgymnasieskolan.Riksdagen bör enligt utskottets uppfattning inte ta initiativtill ett ytterligare omfattande utredande om betygen, varföryrkandet avstyrks.Det av under föregående mandatperiod beslutadebetygssystemet är enligt motion 1994/95:Ub10 (m, c, fp, kds)bättre än det nu föreslagna. Med hänvisning härtill yrkas imotionen att avslår regeringens förslag till nyttbetygssystem för det obligatoriska skolväsendet. Ett likartatyrkande om avslag på propositionen framförs i motion1994/95:Ub12 (kds), enligt vilken det vore olyckligt att utannärmare motivering och utan samråd riva upp tidigarebeslut.Utan att i det här sammanhanget ta ställning till en radenskildheter i regeringens förslag, vilka utskottet tar upptill behandling i det följande med anledning av ett antalmotionsyrkanden, avstyrker utskottet bifall till de nuförevarande yrkandena om avslag på propositionen i dess helhet.Motionsledes framförda förslag till ändringar i regeringensförslag, m.m.I ett par motioner från resp. Folkpartietliberalerna yrkas i andra hand att vissa ändringar vidtas i detav regeringen föreslagna betygssystemet. Vidare föreliggernågra motionsyrkanden i frågor som inte berörs i propositionen,men som har anknytning till betygsfrågan.UtvecklingssamtalenRegeringen anser att återkommande samtal mellan lärare, elevoch föräldrar är det bästa sättet att gemensamt analysera ochpositivt bidra till ett barns utveckling. Denna kontaktform börutvecklas vidare mot utvecklingssamtal, som präglas av storöppenhet från alla deltagande parter och som ger ömsesidiginformation och leder till ömsesidiga åtaganden. Ipropositionen åberopas att regeringen haruppdragit åt att -- med utgångspunkt iriksdagens tidigare beslut om utvecklingssamtal -- på lämpligtsätt initiera och stödja utvecklingsarbete i skolan med attförnya kontaktformerna mellan skola och hem.Som redan framgått anser regeringen att utvecklingssamtaletär skolans viktigaste sätt att informera och informeras omelevens utveckling. Vad regeringen nu anför i frågan avviker --som utskottet ser det -- inte från beslut för ett årsedan att genom bifall till ett socialdemokratisktmotionsyrkande införa en ordning med utvecklingssamtal (mot.1993/94:Ub1 yrk. 29, bet. 1993/94:UbU1 s. 51). Utskottet slogdå fast att den grundläggande kontaktformen mellan hem ochskola skall vara muntlig information och att denna informationbör ha karaktären av utvecklingssamtal. Även syftet medutvecklingssamtalet såsom det då angavs av utskottet stämmerväl överens med vad regeringen nu anför.Utskottet anser emellertid att det kan vara på sin plats attnågot utveckla hur utskottet ser på den nya ordningen medutvecklingssamtal.Utvecklingssamtalen skall ha sin utgångspunkt i skolansansvar för elevens utveckling. Alla elever har rätt att få detstöd de behöver för att uppnå kravnivån som finns angiven ikursplanerna. Detta kräver inte bara ett engagemang frånskolans sida, det kräver också ett ökat föräldraengagemang.Erfarenheterna visar att ett utvecklat samarbete mellan skolanspersonal och elevernas vårdnadshavare är viktigt både vadgäller elevens studieresultat och sociala utveckling. Skolankan förebygga att elever slås ut. Skolmiljön, arbetssätt ocharbetsmetoder kan avpassas efter elevernas olikaförutsättningar, särskilda resurser av elevvårdskaraktär ochsärskilda hjälpmedel kan sättas in.I de fall det visar sig att en elev har problem av något slagbör utvecklingssamtalet mynna ut i ett åtgärdsprogram såsom detbeskrivs i den tidigare läroplanen för (Lgr 80 s.54). "Av programmet, som bör utarbetas av skola, elev ochföräldrar tillsammans och utgå från elevens behov, skall framgåvad det är man vill söka åstadkomma, exempelvis bättreläsfärdighet, ökad närvaro, större motivation, bättresamarbetsförmåga. Av programmet bör dessutom framgå med vilkamedel och metoder man vill arbeta. Det är viktigt att sökastärka elevens självuppfattning och självtillit genom att utgåfrån elevens starka sidor. "Utskottet -- som i det följande tar upp frågan om denskriftliga informationen till hemmet -- anser att det kan varanaturligt att skriftligen ange vad åtgärdsprogrammetinnehåller, såsom en bekräftelse på vad man är överens om ifråga om ömsesidiga åtaganden. Elev, föräldrar och läraredeltar som likvärdiga parter i samtalet. Var och en bör kunnautgå från att samtliga fullgör sina åtaganden. Målet föråtgärderna är att varje elev som inte har nått godkäntnivån iett ämne eller löper risken att inte nå dit skall ges det stödhan eller hon behöver.Av det anförda framgår att utvecklingssamtalen skall varaförberedda mycket noggrant och vara väl strukturerade. De skallge klara besked om elevens studieresultat och socialautveckling jämförd med de krav och mål som uppställs iläroplanen och i kursplanerna. Beteckningen utvecklingssamtalskall uppfattas bokstavligen; samtalet skall främja elevensutveckling.Utskottet har med det anförda inget att erinra mot attriksdagen än en gång slår fast att utvecklingssamtalen skallvara den viktigaste formen för kontakterna mellan skolan ochhemmet. Därvid bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet i det föregående har anfört om attutvecklingssamtalet i vissa fall skall mynna ut i ettåtgärdsprogram.I motion 1994/95:Ub8 (v) yrkande 2 föreslås att det såväl ilärarutbildningens kursplaner som i lärarfortbildningen böringå ett viktigt moment om hur man planerar, genomför ochutvärderar utvecklingssamtal. Skolans personal måste varaväl förtrogen med dess metodik.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller krav på att lärarna skall vara kunniga i hur ettutvecklingssamtal bör föras och grundligt insatta i självasyftet med samtalet. Det finns skäl att erinra om föreskrifteni den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet(Lpo 94) om lärarens skyldighet att genom utvecklingssamtalfrämja elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling. Somredan framgått har i uppdrag att utveckla och förnyakontaktformerna mellan skola och hem. Det ankommer påhögskolemyndigheterna att besluta om innehållet ilärarutbildningen. Statsmakterna bör emellertid kunna utgå frånatt deras beslut om läroplaner för skolväsendet noggrantbeaktas i lärarutbildningen. Detta gäller naturligtvis ävenberörda statliga och kommunala myndigheter i fråga om lärarnasfortbildning.Med det anförda anser utskottet att syftet med yrkande 2 imotion 1994/95:Ub8 är tillgodosett, varför det avstyrks.Den skriftliga informationen till hemmetRegeringen anser att de föräldrar som så önskar bör kunna fåskriftlig information som ett komplement tillutvecklingssamtalet. Sådana skriftliga omdömen skall dock inteha karaktären av betyg, och de skall alltid bygga på enöverenskommelse i det enskilda fallet.Enligt motion 1994/95:Ub11 (c) yrkande 3 är det naturligt attinformation om elevens kunskaper och utveckling utifrånkursplanens kravnivå antar formen av ett obligatorisktskriftligt omdöme. Detta omdöme skall inte ersätta utan varaett komplement till utvecklingssamtalen.Utskottet utgår från att motionärerna med "skriftligt omdöme"i det här sammanhanget avser frågan om skriftlig informationvid slutet av årskurs 5.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning omfrivillighet när det gäller den skriftliga information som nuär i fråga. bör sålunda ändra sitt tidigare beslutoch slå fast att den skriftliga redogörelsen till eleven ochelevens vårdnadshavare om elevens utveckling och skolgångalltid skall bygga på en överenskommelse i det enskilda falletsamt att den inte får ha karaktären av betyg. Det kan, menarutskottet, ibland vara lämpligt att fästa ömsesidiga åtagandenpå papper, men det bör då -- vilket redan har framgått -- varaen sak enbart mellan läraren, eleven och föräldrarna. Utskottetvill emellertid klarlägga att elev och föräldrar skall ha rätttill en skriftlig redogörelse, när de önskar en sådan. Meddetta förtydligande bör bifalla regeringens förslag.Även i detta sammanhang vill utskottet framhållautvecklingssamtalet som den viktigaste kontaktformen mellanskolan och hemmet. Utskottet erinrar om vad regeringen ipropositionen anför om att de fall särskilt måste uppmärksammasvid de regelbundet återkommande utvecklingssamtalen där en elevriskerar att inte nå upp till kravnivån i kursplanerna,miniminivån, i årskurs 5 eller 9.Med det anförda avstyrks motion 1994/95:Ub11 yrkande 3.Betygsskalan m.m.I det föregående har det redovisats att regeringen föreslåratt antalet betygssteg skall vara tre, Godkänd, Väl godkändoch Mycket väl godkänd. Om en elev inte når upp tillkursplanens krav på godkänd nivå, får han eller hon inget betygi ämnet.Enligt motion 1994/95:Ub11 (c) bör som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om en femgradigbetygsskala. Det betygssteg som anger otillräckliga kunskaperbör utmönstras ur slutbetyget från (yrkande 2). Imotion 1994/95:Ub7 (fp) föreslås att betygssystemet börinnehålla en sexgradig skala, varav fyra steg över nivångodkänd. För elev som inte når upp till kravnivån godkänd bören nivå "ännu icke godkänd" ges fram till slutbetyget i årskurs9. Nivån "ännu icke godkänd" är avsedd att aktualisera barn medsärskilda behov och markera att de behöver ytterligare stöd föratt nå minst godkänd nivå. Motionärerna menar att resursertidigt måste sättas in i de fall då eleven behöver extra stödför att kunna bli godkänd.Utskottet instämmer i regeringens förslag att betyg skall gesi ämnen i en tregradig skala och med de i propositionen angivnabeteckningarna. Det finns enligt utskottet inga bärande skälför att i såvitt avser godkäntnivån och nivåernaovanför den ha ett större antal betygssteg än de har beslutat för gymnasieskolan. Riksdagenbör sålunda bifalla regeringens förslag beträffande antaletbetygssteg och därjämte avslå motionerna 1994/95:Ub7 i dennadel och 1994/95:Ub11 yrkande 2 i denna del.Regeringen anför att en elev som inte lyckas uppnåkursplanens kravnivå i sitt slutbetyg skall ha rätt till ettomdöme i det aktuella ämnet. Av detta kan framgå hur långteleven nått, anledningen till uteblivet betyg m.m. I ett sådantdokument kan skolan också ge sin syn på elevens förutsättningarför fortsatta studier.Utskottet vill med anledning av vad regeringen föreslagitanföra följande.För elever som avslutar utan att ha erhållitbetyg i ämne har skolan ett särskilt ansvar. En elev som intelyckats uppnå kursplanens kravnivå skall i sitt slutbetyg harätt till ett omdöme i det aktuella ämnet. I omdömet skallfinnas en beskrivning av elevens tidigare kunskapsutveckling iämnet, hur långt han/hon har nått i sin utveckling samt destödåtgärder som har satts in.Med det anförda tillstyrker utskottet vad regeringen förordatom skriftligt omdöme i stället för betyg.I motion 1994/95:Ub11 (c) yrkande 1 begärs att det skallklargöras vilken juridisk status det omdöme har som är ifråga. Motionärerna menar att med den exemplifiering regeringenger avseende innehållet i det skriftliga omdömet bör detkunna bli föremål för sekretess.Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande.Betygen som ges i skolan är allmänna handlingar.Betygsdokumentet är en offentlig handling. I enlighet med vadutskottet just har anfört har elev rätt att på detta dokumentfå ett skriftligt omdöme av den art som utskottet just harredovisat. Omdömet ges i de fall eleven inte har erhållit betygi det aktuella ämnet som motsvarar nivån godkänd. Det bör i dethär sammanhanget understrykas att detta omdöme -- liksombetygsdokumentet i övrigt -- är av värde inte bara för enpresumtiv arbetsgivare i det fallet att eleven går direkt ut iarbetslivet efter , utan även och inte minst förskolhuvudmannen när det gäller elevens fortsatta studier. Varjekommun är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning för samtligaungdomar i kommunen fram till och med det första kalenderåretdet år de fyller . Av vad utskottet redan anfört framgåratt slutbetyget från -- inklusive det omdöme som nuär i fråga -- är ett viktigt underlag för elevens, föräldrarnasoch skolans ställningstagande vid valet av ämnen och fortsattutbildning. För att den obligatoriska skolan skall kunnasamverka med gymnasieskolan samt med arbetslivet och detomgivande samhället i övrigt krävs en öppenhet i vad gällerredovisningen av elevernas kunskaper och förutsättningar förvisst arbete eller fortsatta studier som enligt utskottetsuppfattning inte bör sättas i fråga.Av det anförda framgår att ömtåliga uppgifter om eleven avden karaktären att de faller in under sekretesslagensbestämmelser om sekretess på skolområdet inte skall anges i detnu ifrågavarande omdömet om eleven (jfr 7 kap. 1 § och 9 §andra stycket sekretesslagen).Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör riksdagenavslå motion 1994/95:Ub11 yrkande 1.Betygskriterier m.m.Med anledning av ett uppdrag från den föregående regeringenutarbetar betygskriterier som stödför tre betygssteg, ett motsvarande kravnivån (E) och tvåmotsvarande två nivåer (C och A) ovanför kravnivån. Kriteriernaför de två mellanliggande nivåerna avses bli utformade avläraren.Regeringen anser att den kravnivå som finns angiven ikursplanerna såsom mål att uppnå i slutet av det niondeskolåret är tillräcklig för att läraren skall kunna göra ensamlad bedömning av om eleven är godkänd eller ej i detenskilda ämnet. Som ytterligare hjälp för lärarensbetygsättning bör betygskriterier utarbetas endast för en nivåovanför godkäntnivån, nämligen för nivån motsvarande betygetVäl godkänd. Kvalitetsnivån för det högsta betyget avsesläraren kunna definiera själv.I terminsbetygen före slutbetyget bör enligt regeringenläraren kunna bedöma elevens resultat huvudsakligen iförhållande till lokalt uppställda mål och kriterier.Diagnostiska prov för olika årskurser samt tillgång till enprovbank avses kunna vara stöd för lärarens arbete.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna attSkolverket bör få fortsätta sitt arbete med att utarbetakriterier för tre nivåer som stöd för sex betygssteg, föreslåsdet i motion 1994/95:Ub7 (fp). Enligt motion 1994/95:Ub9 (mp)yrkande 2 bör kriterier fastställas även för den av regeringenföreslagna betygsnivån Mycket väl godkänd. Vidare ansermotionärerna att anvisningarna för betygsättningen bör görastydligare.Utskottet vill med anledning av vad som anförs ipropositionen och i motionerna understryka vikten av att dekriterier som avses bli utarbetade centralt är tydliga.Motsvarande krav på pregnans bör ställas även på de mål förundervisningen som uppställs lokalt och de lokalt formuleradekriterierna. Både elever och föräldrar skall på förhandinformeras om vad som krävs och förväntas av eleverna och vadelevernas arbete skall leda fram till. Det måste kunna görasanspråk på skolans öppenhet i detta avseende, för attsamarbetet med arbetsliv och övriga skolformer skall kunnafungera.Utskottet menar liksom regeringen att den definition avkravnivån som finns angiven i kursplanernas mål för årskurs 9är tillräcklig för att läraren skall kunna bedöma huruvidaeleven är godkänd eller ej i det enskilda ämnet. Utskottetinstämmer även i uppfattningen att det bör räcka med centraltutarbetade betygskriterier för en nivå ovanför godkäntnivån,nämligen Väl godkänd. Betygskriterier för ytterligare någonnivå kan innebära en betydande styrning av undervisningensinnehåll och arbetssätt. Utskottet anser sammanfattningsvis attdet inte finns skäl att fortsätta det omfattande arbete somkrävs för att centralt utarbeta betygskriterier för flerabetygssteg i alla ämnen än vad regeringen harförordat.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1994/95:Ub7 idenna del och 1994/95:Ub9 yrkande 2.I motion 1994/95:Ub9 (mp) berörs frågan om samverkan mellanskola och hem.