bet · GH01BoU14 · 1994-03-24 00:00:00 — Enligtbeslut av (1993/94:AU5) har därutöverytterligare avsatts avarbetsmarknadspolitiska medel för samma ändamål. Enligtuppgifter från har av dentotala ramen om fördelats mellan länen.Boverket avser att fördela återstående närmedlen tar slut i något län. Enligt länsstyrelserna har entilltagande ärendetillströmning noterats under senare tid.5. Kulturmiljövård: resurser förkulturmiljövård har tillfälligt räknats upp genom att anslagettill Kulturmiljövård ökats med och att 25miljoner kronor anvisats på ett nytt anslag benämnt Särskildainsatser för upprustning av kulturhistoriskt värdefulla miljöer.Dessa medel har tagits i anspråk.6. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden: Bidrag tillkonstnärlig utsmyckning utgår med högst av skälig kostnad.Stöd får beviljas inom en ram om . Hittillshar endast en mindre del av denna ram tagits i anspråk.7. Skatteavdrag för vissa underhållsåtgärder: Förarbetskostnad i samband med reparation och underhåll avbostadshus kan skattereduktion lämnas. Skattereduktionen ges förarbeten utförda --31 december1994. För egnahem ges av kostnaden i reduktion, dock högst10 . För hyres- och bostadsrättshus ges högst 20 000 kri skattereduktion per bostadshus (taxeringsenhet) eller ettbelopp motsvarande fastighetsskatten för år 1993.Ansökningar om skattereduktion prövas i samband med 1994 resp.1995 års taxeringar. Fram till , som varsista ansökningsdatum för att få reduktionen tillgodoräknad vidårets taxering, hade skatteförvaltningen fått in över 100 000ansökningar. Ansökningar kan lämnas in under ytterligare ett åroch det är därför för tidigt att dra några säkra slutsatser omhur möjligheten till skattereduktion används.Utöver ROT-programmet har dessutom flera andrabeslut fattats som också de är avsedda att förbättrasysselsättningen på byggarbetsmarknaden. Det gäller bl.a. enökning av anslaget för vissa investeringar i statliga byggnaderm.m. och en ökning av stödet till allmänna samlingslokaler.Dessutom har antagit ett förslag som innebär attfastighetsskatten reduceras för vissa påbyggnader.1994 års ROT-programPå förslag av arbetsmarknadsutskottet (1993/94:AU21) beslutat om ROT-satsningar påsammanlagt . beslut innebär attregeringen bemyndigas att använda avinnevarande års anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärdertill ROT-åtgärder i bl.a. skolor, samlingslokaler, bostäder,äldrebostäder, sjukhem, vissa kulturbyggnader ochkulturmiljövård.Med stöd av bemyndigandet har regeringen beslutat om ettROT-program inom kultursektorn och på miljöområdet som beräknasge omkring 8 500 årsarbeten. ROT-programmet -- i fortsättningenbenämnt ROT-program -- har följande huvudsakligautformning.1. Miljöförbättringar i lokaler för undervisning, vård ochomsorg: Bidrag kan utgå med högst av bidragsunderlaget tillmiljöförbättrande åtgärder liksom åtgärder som förbättrartillgängligheten i skolor, daghem och vårdhem. En förutsättningär att verksamheten är berättigad till offentligt stöd eller attden bedrivs enligt ett flerårigt driftavtal med stat, kommun,eller landsting. För stödet har fastställts en ram på 580miljoner kronor som disponeras av AMS.2. Miljöförbättringar i bostäder m.m.: Till miljöförbättrandeåtgärder i bostäder i form av allergisanering,ventilationsförbättringar, bullerskydd m.m. kan bidrag utgå medhögst av kostnaden. För verksamheten har avsatts 330miljoner kronor.För radonsanering av egnahem får bidrag beviljas med högst25 . I övrigt skall de regler som gäller enligtförordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem tillämpas. För ändamålet disponeras 20 miljoner kronor.3. Statliga kulturbyggnader: Inom en ram på 105 miljonerkronor skall stöd kunna utgå till statliga kulturbyggnader somSkansen, i , m.fl. Avramen avser dessutom de kungliga slotten ochDjurgården.4. Icke-statliga kulturbyggnader: Bidrag kan utgå enligtbestämmelserna i förordningen (1990:573) om stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler inom en ram om 70 miljoner kronorsom disponeras av Boverket.5. Kulturmiljövård och kulturbyggnader: En ram på 195 miljonerkronor ställs till disposition förkulturmiljövård och ROT-åtgärder i kulturbyggnader. Av medlenfår disponeras för de fastigheter ämbetetförvaltar.6. Ombyggnadsbidrag för äldrebostäder: Ramen för det särskildaombyggnadsbidraget enligt ROT-program vidgas med 100miljoner.7. Bidrag till allmänna samlingslokaler: Ramen för stödet tillallmänna samlingslokaler vidgas med 50 miljoner kronor.8. Lokalbidrag till trossamfund: Ramen för bidrag tilltrossamfundens lokaler ökas med 50 miljoner kronor.En förutsättning för att stöd skall kunna utgå är att beslutfattas och att projekten påbörjas före och attde slutförs . Om det finns särskilda skälkan dock projekt som påbörjas efter beviljasstöd.Behovet av ytterligare stimulansåtgärder m.m.Riksdagen har vid flera tillfällenbehandlat motionsförslag med krav på insatser av olikaomfattning och inriktning som syftat till att stimulerabyggverksamheten och motverka byggarbetslösheten. Förslagen harväckts främst mot bakgrund av det minskade byggandet ochnedgången i byggsysselsättningen. De har baserats påuppfattningen att åtgärder måste vidtas för att ta till varaoutnyttjad arbetskrafts- och produktionskapacitet i byggsektorn.Också bostadsutskottet och har i sin bedömning avmotionsförslagen utgått från denna uppfattning. Det har sålundaförelegat en bred enighet om behovet av att få till stånd ökadeinvesteringar inom byggsektorn och därigenom också förbättrabyggsysselsättningen. De åsiktsskillnader som förelegat harnärmast avsett vilken inriktning och omfattning dessa åtgärderbort ha.Med avseende på den stora samstämmighet som föreligger ibedömningen av situationen på byggmarknaden är det enligtutskottets mening inte förvånande att de åtgärder som harvidtagits för att stimulera verksamheten har kommit till i storenighet. Det hindrar naturligtvis inte att krav från tid tillannan har ställts på att ytterligare åtgärder skall sättas ineller att redan vidtagna åtgärder skall ökas. Vid det senastetillfället utskottet hade att behandla förslag om ROT-åtgärder,, ansåg utskottet (1993/94:BoU2y) att det ännu varför tidigt att avläsa de fulla effekterna av de dittillsvidtagna åtgärderna. Mot bakgrund av utvecklingen påbyggarbetsmarknaden ville dock utskottet inte utesluta att detkunde föreligga ett behov av ytterligare stimulansåtgärder. Påförslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade också riksdagensenare att utvidga de ekonomiska ramarna för vissaav de åtgärder som ingår ROT-program.Utvecklingen har varit sådan att det numåste bedömas föreligga ett behov av ytterligare insatser föratt öka sysselsättningen inom byggsektorn. Det är också dennabedömning som ligger bakom den ROT-satsning på 1,5 miljarderkronor som har beslutat om, dvs. det ovan ikorthet redovisade ROT-program.De motioner som är aktuella väcktes samtliga . fanns ännu inte 1994 årsROT-program. Motionärernas krav på att ytterligare åtgärderskall vidtas för att bl.a. motverka nedgången ibyggsysselsättningen måste enligt utskottets mening därförställas mot omfattningen och inriktningen av detta program.Motionsförslagen övervägs nedan enligt den indelning som de ovanbeskrivits i avsnittet Förslagen i motionerna.Som framgår av redovisningen ovan framhålls i ett stort antalmotioner behovet av stimulansåtgärder som leder till ökadbyggaktivitet. I dessa motioner lämnas inte några merpreciserade förslag om utformningen eller den ekonomiskaomfattningen av åtgärderna. Det finns enligt utskottets meningmed hänsyn härtill inte tillräckligt underlag för annanbedömning än att motionerna torde vara tillgodosedda genom de avriksdagen beslutade nya ROT-satsningarna. De motioner som häravses är motionerna Bo203 (s), Bo208 (s), Bo209 (s), Bo210 (s),Bo219 (s) yrkande 2, Bo227 (s), Bo228 (s), Bo251 (s) yrkande 3,A408 (s) yrkande 2, A417 (s) yrkande 4, A450 (s) yrkande 4, A453(v) yrkande 8 samt A466 (v) yrkande 3.De motionsförslag som avser investeringsbidrag förROT-åtgärder i bostadshus m.m. preciserar i viss utsträckningbidragens utformning och omfattning liksom den totala ekonomiskaramen för dem. I dessa fall är det därför möjligt att ställa deåtgärder som ingår ROT-program mot förslagen imotionerna. Utskottet konstaterar att ROT-programmet i alltväsentligt får anses tillgodose förslagen i den meningen attprogrammet innefattar åtgärder av en betydande omfattning som ärriktade mot bostadssektorn. Utskottet är med hänvisning härtillinte heller berett ställa sig bakom dessa motionsförslag.Motionerna Bo207 (m), Bo231 (v) yrkande 2, Bo232 (s) yrkande 3,Bo235 (s) och Bo249 (c) avstyrks sålunda.Av de totala ROT-satsningarna på avsermer än satsningar i kommunala och vissaandra byggnader. Denna summa ligger över den nivå som förordas iflera av de nu föreliggande motionerna med förslag tillkommunala ROT-åtgärder. Det bör därför finnas förutsättningarför att den av motionärerna eftersträvade investeringsnivånskall uppnås -- detta även om det i några fall föreliggerolikheter i synen på hur stödet i detalj skall utformas. Vad imotionerna föreslagits torde därmed i allt väsentligt komma attbli tillgodosett. Det bör i sammanhanget framhållas atttyngdpunkten ROT-program ligger på miljöförbättrandeåtgärder i bl.a. skolor och daghem, något som efterlysts i fleraav motionerna.I den mån förslagen i partimotionerna Bo250 (nyd) yrkande 9,A254 (s) yrkandena 4--5, A269 (nyd) yrkande 2, So276 (s)yrkandena 2 och 4 samt Ub310 (v) yrkande 11 och i motionernaBo205 (c), Bo231 (v) yrkandena 3--4, Bo232 (s) yrkande 6, Bo247(c) yrkande 1, Bo251 (s) yrkande 2, A450 (s) yrkandena 17 och 20samt Ub351 (kds) yrkande 7 inte kan anses tillgodosedda avstyrksde.Också när det gäller ROT-åtgärder i äldrebostäder ligger 1994års ROT-program väl i linje med förslagen i motionerna. Även omden ram på som avsatts för ändamålet i någotfall ligger under den nivå som förordas i någon motion liggerden i andra fall på eller över. Enligt utskottets mening fårROT-programmet i denna del anses svara mot en lämplig avvägningmellan de förordade nivåerna. I den mån förslagen i motionernainte redan kan anses tillgodosedda avstyrks de av utskottet.Utskottets ställningstagande i denna del avser partimotionernaSo248 (v) yrkande 3 och So249 (s) yrkande 3 samt motionernaBo219 (s) yrkande 3, Bo229 (kds), Bo232 (s) yrkande 4, Bo247 (c)yrkande 2 och A450 (s) yrkande 19.Genom ROT-program avsätts sammanlagt 370 miljonerkronor till ROT-åtgärder inom kultursektorn. Huvuddelen av dettastöd avser kulturbyggnader. Härtill kommer ytterligare 100miljoner kronor avsedda för upprustning av samlingslokaler ochtrossamfundens lokaler. Till kultursektorn i vid mening avsättsalltså för olika ROT-åtgärder. Deför ändamålet avsatta medlen torde därmed med god marginalöverstiga den erforderliga ekonomiska ramen för de insatser somförordas i de nu föreliggande motionerna. Utan att ta ställningtill vilka enskilda projekt medlen skall användas kan utskottetkonstatera att vad som i motionerna förordats om stöd tillOstindiska huset i m.m. mer än väl ryms inomtillgängliga medelsramar. När det gäller det i motion Kr290 (s)förordade investeringsbidraget till harutskottet dessutom noterat att samlingslokaldelegationvid sitt sammanträde medgett att det från stödet tillicke-statliga kulturlokaler avsätts tilldetta museum. Ny demokratis partimotion A269 yrkande 3 samtmotionerna Bo236 (fp), Bo237 (fp) och Kr290 (s) yrkande 1avstyrks med hänvisning till det nu anförda.Inte heller de förslag till ROT-åtgärder i övrigt som förtsfram i motionerna -- dvs. förslagen om ökadebyggnadsinvesteringar inom och inom den privatasektorn, stöd till idrottsanläggningar samt stimulans avvedeldning -- bör föranleda någon åtgärd. I den månsocialdemokraternas partimotion A254 yrkande 7 samt motionernaBo201 (fp), A450 (s) yrkande 18 och Kr519 (s) yrkande 2 inte kananses tillgodosedda genom redan vidtagna åtgärder avstyrks de avutskottet.Investeringsbidrag till nybyggnad av bostäderI två motioner, Bo231 (v) yrkande 5 och Bo232 (s) yrkande 2,har lämnats förslag om ett investeringsbidrag till nybyggnadav bostäder.Bostadsutskottet anser inte att ett statligtinvesteringsbidrag till nyproduktion av bostäder kan anses varamotiverat. De förändringar i bostadsfinansieringssystemet somgenomförts har bl.a. syftat till attminska statens styrning av bostadsproduktionens omfattning ochinriktning. Utgångspunkten har varit att efterfrågan påbostadsmarknaden bör ges större tyngd i detta sammanhang. Denrådande lågkonjunkturen har bidragit till en minskad efterfråganpå nya bostäder och att antalet outhyrda eller osålda bostädersamtidigt ökat. Denna utveckling har även medverkat till attnyproduktionen av bostäder fallit.Utskottet vill dock framhålla att förutsättningarna förbostadsbyggandet i vissa avseenden är bättre än på länge.Produktionskostnaderna har minskat och tillgången påbyggkapacitet är god. Den kraftiga räntenedgången har oftainneburit starkt minskade kapitalkostnader för krediterna tillbostadsbyggandet. Avregleringen av det statliga bostadsstödetoch en minskad styrning av byggandet även i övrigt gerförutsättningar för byggherrarna att hitta nya och billigarelösningar. Det förefaller mot denna bakgrund troligt att enökning av nyproduktionen kan förväntas framöver, speciellt på deorter där tillgången på bostäder är mindre än för landet iövrigt. Behovet av vissa typer av bostäder, bl.a. för äldre,kommer sannolikt föranleda en ökad nyproduktion även i de delarav landet där tillgången på bostäder i övrigt är god.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaBo231 (v) yrkande 5 och Bo232 (s) yrkande 2. beträffande behovet av stimulansåtgärder m.m.att avslår motionerna 1993/94:Bo201, 1993/94:Bo203,1993/94:Bo205, 1993/94:Bo207, 1993/94:Bo208, 1993/94:Bo209,1993/94:Bo210, 1993/94:Bo219 yrkandena 2 och 3, 1993/94:Bo227,1993/94:Bo228, 1993/94:Bo229, 1993/94:Bo231 yrkandena 2--4,1993/94:Bo232 yrkandena 3, 4 och 6, 1993/94:Bo235,1993/94:Bo236, 1993/94:Bo237, 1993/94:Bo247, 1993/94:Bo249,1993/94:Bo250 yrkande 9, 1993/94:Bo251 yrkandena 2 och 3,1993/94:A254 yrkandena 4, 5 och 7, 1993/94:A269 yrkandena 2 och3, 1993/94:A408 yrkande 2, 1993/94:A417 yrkande 4, 1993/94:A450yrkandena 4 och 17--20, 1993/94:A453 yrkande 8, 1993/94:A466yrkande 3, 1993/94:Kr290 yrkande 1, 1993/94:Kr519 yrkande 2,1993/94:So248 yrkande 3, 1993/94:So249 yrkande 3,1993/94:So276 yrkandena 2 och 4, 1993/94:Ub310 yrkande 11 och1993/94:Ub351 yrkande 7,res. (s) - delvis2. beträffande investeringsbidrag till nybyggnadatt avslår motionerna 1993/94:Bo231 yrkande 5 och1993/94:Bo232 yrkande 2.res. (s) - delvisStockholm den 24 mars 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne () (), (),(), (), (),(), (), () UlfBjörklund (kds), Bo G Jenevall (nyd), (), BirgerAndersson (c), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. , , , , , och (alla s) anserdels att utskottets yttrande under rubriken bortha följande lydelse:Behovet av ytterligare stimulansåtgärder m.m.Även om det för de flesta, men tyvärr inte för alla, är ensjälvklarhet tål det att upprepas: Bostaden är en grundläggandesocial rättighet som tillkommer alla i likhet med arbete,utbildning och sjukvård. Det innebär att alla måste ta ettgemensamt ansvar för våra bostäder och för vårt boende. Vi har iSverige fram till haft höga ambitioner när det gäller attta detta solidariska ansvar. De senaste årens bostadspolitik,eller snarare avsaknad av bostadspolitik, har emellertid lettfram till en situation där allt ansvar överlämnas till denenskilde.Utan att ta upp alla de för byggverksamheten och de boendenegativa ingrepp som den nuvarande regeringen har vidtagit villutskottet framhålla några sådana åtgärder. Det gällerförsämringen av bostadsfinansieringssystemet och den samtidigaminskningen av räntebidragen till befintliga fastigheter. Tilldetta kommer att kommunerna genom att bl.a. markvillkoret ochden kommunala bostadsanvisningsrätten slopats i det närmastehelt har fråntagits sina möjligheter att verka för en godbostadsförsörjning i den egna kommunen.Följderna av den förda politiken kan avläsas på en radområden. Försämringarna av bostadsfinansieringen har lett tillkraftigt ökade boendekostnader i framför allt det nyarebeståndet av bostäder. Vi har också det största antaletlediga lägenheter i modern tid. Antalet har av Boverketuppskattats till 50 000 . Många människor harhelt enkelt inte råd att efterfråga en bostad som svarar motderas behov. De tvingas därför lösa sin bostadsfråga på andraoch sämre sätt. Det är för många inte längre möjligt att bytatill en större bostad när familjen växer. Ungdomar kan inteflytta hemifrån i samma utsträckning som tidigare.Det är naturligtvis inte enbart de boende som drabbas avregeringens bostadspolitiska misslyckande. Den minskadebostadsefterfrågan har lett till att byggbranschen förlorat sinroll som en effektiv motor i ekonomin. Inte barabostadsbyggandet utan också allt annat byggande har minskat. Somen följd härav har sysselsättningen i byggnadsverksamheten gåttned kraftigt. har sysselsättningen i den direktabyggverksamheten minskat med närmare 100 000 anställda. De istort sett enda kurvor som pekar uppåt är de som illustrerarbyggarbetslösheten. Antalet arbetslösa byggjobbare har nåttnästan ofattbara nivåer, och går närmare en tredjedel utanarbete. I vissa delar av landet är mer än halva byggarbetarkårenarbetslös. Vad som erfordas i den rådande situationen ärnaturligtvis inte ytterligare nedskärningar eller inskränkningarsom minskar möjligheterna till ett bra boende för alla utankraftfulla gemensamma insatser som leder bort från den situationsom den nuvarande regeringen har försatt landet i.Byggnadsverksamheten ökade kraftigt under senare delen av1980-talet. Bakom denna utveckling låg en likviditetsökning iekonomin till följd av kreditmarknadens avreglering,värdestegringen på fastigheter och en tilltagandebostadsefterfrågan. Uppgången i byggandet kom att leda till enkapacitetsbrist som orsakade stora kostnadsökningar. Dendåvarande socialdemokratiska regeringen vidtog också åtgärderför att försöka dämpa efterfrågan bl.a. genom att i flera steginföra en särskild avgift på vissa byggnadsinvesteringar. Dessaåtgärder till trots fanns det ingång enöverkapacitet i byggsektorn som inte kan anses svara mot ettlångsiktigt behov. I takt med att aktiviteten i ekonomin gickned började dock byggverksamheten att minska i omfattning, ochdet fanns en klar tendens till att byggsektorn relativt snartskulle återgå till vad som kan betecknas som en mera normalnivå.I en situation där det stod fullständigt klart attöverhettningen i byggsektorn hade klingat av och att en snaråtergång till ett läge av jämvikt var att vänta valde emellertidden tillträdda regeringen att påskynda denna utvecklinggenom kraftiga nedskärningar m.m. Trots att effekterna av dessaåtgärder nu kan avläsas har regeringen konsekvent vägrat attinse allvaret i situationen. Med förödande trosvisshet har denfortsatt på den inslagna vägen med ytterligare nedskärningar ochett minskat ansvarstagande. Det kan utan överdrift konstaterasatt regeringen på denna punkt står mot inte bara de boende utanockså mot hela byggbranschen.Regeringens agerande till trots har åtgärder vidtagits för attlindra effekterna av den förda politiken. Det gäller de bådaROT-program som beslutat om resp. våren1994. ROT-programmen har kommit till stånd på initiativ avriksdagens s-ledamöter och med stöd av en bredriksdagsmajoritet. Regeringen har alltså ingen del i tillkomstenav dessa program. båda beslut om ROT-insatser har istället föregåtts av förslag från regeringen om försämringar avdet befintliga stödet till reparationer och ombyggnader. I ensituation där den samfällda bedömningen från en hel bransch äratt stimulansåtgärder måste sättas in har alltså regeringen valtatt i stället gå den motsatta vägen och förespråka ytterligarenedskärningar. När det gäller ROT-program harregeringen dessutom utnyttjat sitt bemyndigande att utformaprogrammet till att göra det så gott som verkningslöst.I sitt beslut om utformningen av 1994 årsROT-program har regeringen föreskrivit att en förutsättning förstöd är att beslut fattas och att projektet påbörjas före den 1juli 1994. Det betyder att den som vill komma i åtnjutande avstöd endast har dryga på sig för att planera, fåerforderliga tillstånd och påbörja ett projekt. Detta ärnaturligtvis helt orimligt. Varje person med någon kännedom omhur ett byggprojekt bedrivs inser hur omöjlig en sådan tidsplanär. Genom de snäva tidsgränser som satts upp kommer knappastnågot enda projekt att komma till stånd som en följd avROT-programmet. Till detta kommer att flera av de beslutadestödformerna avser helt nya typer av åtgärder, t.ex.miljöförbättring i bostäder. Även om sådana åtgärder är i ochför sig angelägna torde det knappast finnas någon beredskap attsnabbt få fram projekt med denna inriktning. Endast sådanaprojekt som redan nu är långt framme i sin planering eller somär mycket små torde kunna komma i fråga för stöd. Det finnsdessutom en uppenbar risk för fusk. kan vimycket väl komma att få se ett antal "påbörjade" projektliknande de s.k. Danell-gropar som kom till vid övergången till1993 års bostadsfinansieringssystem.Den enda rimliga slutsats som kan dras av den av regeringenbeslutade ordningen är att den är avsedd att förhindra attROT-åtgärder kommer till stånd. Genom sitt agerande försökerregeringen endast skapa en bild av att åtgärder vidtas.Samtidigt som flera olika stödformer tillkommer förenas de medregler som gör det praktiskt taget omöjligt att utnyttja dem.Detta är helt oacceptabelt. För att ROT-program skallfå den av förutsatta effekten måste därför tiden förbeslut och påbörjande utsträckas till att omfatta hela 1994.Dessutom bör den sista tidpunkten för färdigställande vara den31 och inte detta år som regeringenbeslutat.Det har under en lång rad av år ingått som en väsentlig del avden förda politiken att försöka motverka nedgångar ibyggverksamheten. I tider då det totala byggandet har minskathar statsmakterna genom stimulanser riktade mot reparation, om-och tillbyggnad försökt hålla uppe sysselsättningen och därmedockså kapaciteten i byggbranschen. Detta har bl.a. varit falletbl.a. ROT-verksamheten har därmed fungerat somnågot av en regulator för byggsektorn. Detta kan också tydligtutläsas ur statistiken för ny- och ombyggnad av bostäder. Underperioder när nyproduktionen har minskat har sålundaombyggnadsverksamheten ökat i omfattning. Det är först under desenaste åren som detta samband har brutits genom att såväl ny-som ombyggnad visar ett kraftigt fall. Dennautveckling måste inte bara hejdas utan åtgärder måste dessutomvidtas för att motverka att denna situation uppstår i framtiden.Det kan bl.a. ske genom en noggrann uppföljning och analys avutvecklingen kombinerat med en hög beredskap att sätta inkorrigerande åtgärder.Även om har beslutat om två ROT-program är dettainte tillräckligt. Som redovisats ovan innebär regeringens sättatt verkställa beslutet om 1994 års ROT-program att det blir idet närmaste helt verkningslöst. Kravet på ytterligare insatserför att stimulera byggverksamheten står därför kvar. Inte minstgäller detta sett i ett något mera långsiktigt perspektiv. Genomatt de åtgärder som trots allt satts in är avsedda att snabbt fåi gång projekt som löper över en inte alltför löser denaturligtvis inte de uppenbara svårigheter som kan förutsesockså på litet . Vad som erfordras är därföråtgärder som bidrar till att skapa kontinuitet och stabilitet ibyggverksamheten. Det gäller sålunda att överbrygga både dagensakuta svårigheter och de problem som kan förutses för denärmaste åren. Även om dessa åtgärder till övervägande del börbestå av insatser inom ROT-sektorn bör även insatser riktade motnyproduktionen av bostäder komma i fråga. Utskottet delarsåledes vad som i ett stort antal s-motioner liksom i motioner(v) anförts om behovet av stimulansåtgärder.