bet · GH01FiU10 · 1994-02-17 00:00:00 — Redan denna osäkerhet om det väntade utbytet avsatsningen talar för att andra vägar bör sökas för att stimulera tillväxten ochfå i gång sysselsättningen. Osäkerheten förstärks av att maskininvesteringargenerellt sett har ett mycket stort importinnehåll, och att den föreslagnasatsningen därigenom bara delvis skulle få effekt i . Därtill kommer attdet i första hand är de vinstrika exportföretagen som kan dra fördel avförslaget, vilket ytterligare skulle förstärka nuvarande tudelning mellan å enasidan utlandsinriktade företag som redan arbetar under gynnsamma betingelseroch å andra sidan företag som arbetar mot en kärv hemmamarknad. En annan ochavgörande invändning mot förslaget är de reaktioner som kan komma mot attbudgetunderskottet och det statliga upplåningsbehovet ökar kraftigt. Dettakommer att leda till högre räntor, vilket i sin tur kommer att verka dämpandepå efterfrågan och på investeringsaktiviteten.Utskottets slutsats blir att det är mycket tveksamt huruvida effekten av eninvesteringsstimulans genom direktavskrivningar ens är i närheten av denstorleksordning som måste vara en förutsättning för att prognosen i motionFi208 (s) skall infrias.Det i motionen föreslagna stödet till byggsektorn -- dvs. stöd tillnyproduktion av bostäder, ROT-åtgärder och infrastruktursatsningar -- antasockså ge betydande effekter. De ofta förekommande igångsättningsproblemen lederutskottet till slutsatsen att de betydande investeringsökningar i denoffentliga sektorn som antas bli följden av de föreslagnaåtgärderna också saknar realism. Utskottet vill i detta sammanhang understrykaatt den nödvändiga ökning av investeringarna som måste komma till stånd intefrämst bör avse den offentliga sektorn och byggverksamheten. Som framgått avvad utskottet tidigare framhållit är det i stället industrisektorn som måsteges utrymme att växa.Genom slopandet av grundavdraget skall, enligt den socialdemokratiskamotionen, konsumtionsefterfrågan öka . Detta är0,mer än vad som anges i finansplanen. Denna prognosförutsätter emellertid att hushållens sparkvot minskar . redovisat i avsnittet om den ekonomiska utvecklingen i är ensådan utveckling mindre sannolik.De föreslagna skattelättnaderna för hushållen finansieras bl.a. genom höjdaskatter på företagandet. Utskottet är av samma uppfattning som regeringen attskattepolitiken måste ha sådan inriktning att incitament skapas som gerföretagen motiv till en successiv utbyggnad av produktionskapaciteten.Förslagen i motion Fi208 (s) har motsatt effekt. Utskottet återkommer tilldessa frågor i avsnittet om budgetpolitiken.De föreslagna finanspolitiska, näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna vill motionärerna stötta med en "djärvare penningpolitik". Avsnitteti den socialdemokratiska partimotionen om utformningen av penningpolitiken äremellertid synnerligen kortfattat. Det går inte, enligt utskottets mening, attfrån framställningen i motionen förstå vad som avses med en "djärvarepenningpolitik". Utskottet utgår ifrån att det inte är motionärernas avsikt attåter införa en mängd regleringar på kreditmarknaden. Vad som förmodligen avsesär en snabbare sänkning av marginalräntan än vad förordar.En kraftig sänkning av korta räntan kan skapa osäkerhet om Riksbankensambition att hålla nere inflationen. Det kan i sin tur framkalla en försvagningav kronkursen och förväntningar om stigande långa räntor. Detta skulle direktmotverka investeringarna. Det är därför viktigt, enligt utskottets mening, attRiksbanken värnar om sin uppgift att hålla inflationen på en låg nivå. Förstdärigenom kan en långsiktigt låg räntenivå erhållas.I motion Fi208 (s) föreslås att ytterligare satsas påarbetsmarknads- och utbildningspolitiken.I likhet med motionärerna anser utskottet att situationen på arbetsmarknadenfortfarande är mycket allvarlig. Det finns emellertid nu tydliga tecken på enbegynnande återhämtning på vissa delar av arbetsmarknaden. Konkurrenskraftenhar förbättrats inom industrin. Varslen om uppsägning minskar och antaletnyanmälda lediga platser inom industrin är på uppåtgående. Emellertidfortsätter neddragningarna inom andra delar av ekonomin, främst inomkommunerna. Utskottet vill i detta sammanhang betona att en varaktigtförbättrad sysselsättning bara kan nås genom god och uthållig tillväxt i enstabil ekonomi med en flexibel arbetsmarknad och en god regional utveckling.Arbetsmarknadspolitikens huvuduppgift måste därför vara att bidra till enflexiblare arbetsmarknad.Som framgår av finansplanen kommer omfattande arbetsmarknadspolitiskainsatser att bibehållas för att hålla tillbaka arbetslösheten och för attbevara och förstärka de arbetssökandes anknytning till arbetsmarknaden. Underbudgetåret beräknas i genomsnitt av arbetskraften delta i någon form avarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Då har antagits att andelen personer i åtgärderstiger genom att utnyttjandegraden av de arbetsmarknadspolitiska medlen ökar.När arbetsmarknadsläget förbättras kommer de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaatt trappas ner successivt.Utskottet vill avslutningsvis understryka att om den återhämtning av ekonominsom nu förutses uteblir -- t.ex. genom en oväntad försämring av konjunkturlägeti vår omvärld -- kan ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser blinödvändiga att genomföra.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion Fi208(s) yrkande 1.I motion Fi201 av () förordas en politik som i huvudsakär densamma som i motion Fi208 (s). Utöver förslagen i motion Fi208 (s)föreslår bl.a. att åter skall bli ett instrument iden ekonomiska politiken, att kreditmarknaden återigen regleras och att antaletberedskapsarbeten kraftigt utökas.Utskottet tolkar motion Fi201 (s) så att motionären kräver ett fullständigtåterupplivande av en traditionell socialdemokratisk politik med betydanderegleringar. självständighet skall begränsas, regleringsekonominskall komma tillbaka och den offentliga sektorn skall åter ges möjlighet attexpandera.Utskottet vill bestämt avstyrka motion Fi201 (s).I motion Fi210 av m.fl. (nyd) framhålls att det är denstora offentliga sektorn, de jättelika transfereringssystemen och detskrämmande budgetunderskottet som är huvudsakliga problem. Vid sidanav budgetpolitiken ägnas i motionen ett visst utrymme åt åtgärder inom detstabiliseringspolitiska området.För att ge goda förutsättningar för investeringar vill motionärerna bl.a.införa direkt- eller nuvärdesavskrivning. Ökade insatser inom ROT-sektorn sessom nödvändiga och även exportkreditgarantierna bör öka.Stark kritik riktas i motionen mot inriktningen av arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste granskas kritiskt så att de inte förstördet fungerande näringslivet och den fungerande arbetsmarknaden. Åtgärdernasnuvarande enorma omfattning ökar skaderisken. Att sätta sin tillit till dagensarbetsmarknadspolitik är, sägs det i motionen, att sätta sin tillit tillplanekonomi.I motionen framhålls att det svenska kreditsystemet och bankerna fungerarilla. Bankerna utsätts inte för konkurrens. Det svenska kreditsystemet betersig i stället som ett oligopol, för att inte säga en kartell, som inte gerkrediter på lika villkor. Sålunda erhåller, enligt motionärerna, stora företag-- även ganska dåliga sådana -- helt andra kreditvillkor och räntor än ävenvälskötta små och medelstora företag. Skillnader i låneräntor mellan det storaföretaget och det mindre kan uppgå till . Detta gälleräven om det mindre företaget skulle vara en mycket säkrare låntagare ochinnebära ett väsentligt mindre risktagande från bankens sida.Utskottet konstaterar att den kritik av den förda politiken och förslag tillalternativa åtgärder som framförs i motion Fi210 (nyd) framför allt hänför sigtill det budgetpolitiska området. Utskottet återkommer i avsnittet ombudgetpolitiken till dessa frågor.Förslaget att tillåta direktavskrivningar av investeringar har tidigare ibetänkandet behandlats utförligt i anslutning till utskottets ställningstagandetill den socialdemokratiska partimotionen.När det gäller den kritik av arbetsmarknadspolitikens effekter som framförs imotionen kan utskottet i vissa avseenden dela de synpunkter som förs fram imotionen. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken ochsocialförsäkringssystemet utformas så att felaktiga incitament inte skapas somt.ex. leder till att långtidsarbetslösheten ökar och permanentas på en högnivå. Det är också mot den bakgrunden som åtgärder vidtagits inom arbetsrätten.Arbetsmarknadspolitiken får inte heller leda till att den förstör villkoren förnäringslivet och snedvrider konkurrensen.Utskottet vill emellertid, med anledning av Ny demokratis syn påarbetsmarknadspolitiken, understryka att de åtgärder som vidtas för attuppnå en mer flexibel arbetsmarknad inte kan tas till intäkt för att i detnuvarande svåra arbetsmarknadsläget minska de arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Utskottet vill på denna punkt hänvisa till vad utskottet tidigare ibetänkandet vid behandlingen av motion Fi208 (s) anfört omarbetsmarknadspolitiska åtgärder.I motion Fi210 (nyd) anförs vidare att kreditmarknaden fungerar dåligt ochatt därför bör göra en utredning om konkurrenssituationen föratt belysa de konkurrensbegränsningar som råder inom banksektorn. Utskottetvill med anledning härav anföra följande.Bankernas situation har stabiliserats. Kreditförlusterna är alltjämtbetydande men kulmen på bankkrisen tycks nu ha passerats.Bankerna har lyckats stärka sin kapitalbalans. Som framhålls ifinansplanen är den pågående kapitaliseringen av bankerna en viktigförutsättning för att kreditgivningen skall fungera på normala affärsmässigagrunder. I rådande konjunkturläge har kreditmarknaden präglats av en mycketåterhållsam hållning. Till stor del beror detta på den svaga låneefterfrågan.Hushållens skuldsanering har fortgått och i näringslivet har den svaga inhemskaefterfrågan begränsat låneefterfrågan. De höga marginalerna mellan bankernasut- och inlåningsräntor började minska , och den tendensen kanförutses fortsätta och eventuellt påskyndas som en följd av den ökadekonkurrensen. Från konkurrens- och valfrihetssynpunkt är det positivt attstartandet av ett antal nya banker har aviserats och att utländskafilialer börjat etableras som komplement till utlandsägda dotterbolag. Nyaaktörer är således på väg in på bankmarknaden -- det finns numera inga hinderför smala, specialiserade banker. I likhet med vad som uttalas i finansplanenanser utskottet att denna utveckling är välkommen.Som utskottet ser det åligger det att kontinuerligt följahur konkurrenssituationen utvecklas inom banksektorn. Något behov av särskildutredning i enlighet med förslaget i motion Fi210 (nyd) föreligger inte.Utskottet avstyrker med det anförda Fi210 (nyd) yrkandena 1, 2 och 11.I motion Fi206 av m.fl. (v) konstateras att generellaefterfrågestimulanser är möjliga. Däremot förespråkar motionärernaen omfördelning av konsumtionsutrymmet från hög- till låginkomsttagare. Genomen sådan skattepolitik bör, menar motionärerna, den effektiva efterfrågan ökaeftersom höginkomsttagarna använder en högre andel av inkomsterna tillsparande.I motionen identifieras tre krisbranscher. Industrikonjunkturen går nuvisserligen starkt upp, men byggsektorn, sjukvården och utbildningssektornsläpar efter. Därför krävs ökade satsningar på ROT-program, investeringsstödför nyproduktion av bostäder och ökade bidrag till utbildningssektorn. Istället för den s.k. ALU-verksamheten vill motionärerna förstärkaarbetsmarknadsutbildningen. I motionen upprepar sitt förslag attinföra en kommunakut. Utöver här nämnda förslag föreslås en mängd selektivaåtgärder bl.a. inom näringspolitiken. En framtidsfond för förnyelse avproduktionen och företagsanknutna löntagarfonder bör inrättas. En särskild fondbör skapas för försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag.I motion Fi206 (v) krävs också att en alternativ ekonomisk politik måstearbetas fram med sikte på att skall stå utanför Europeiska unionen(EU).Utskottet ser förslagen i motion Fi206 (v) som typiska exempel påtraditionell vänsterpolitik. Genom olika typer av fonder och andra selektivaåtgärder skall företagen "förnya" sin verksamhet. De föreslagna åtgärdernaskall bl.a. finansieras genom en ökad skatte- och avgiftsbelastning påföretagen. Det är utskottets bestämda uppfattning att en politik med dennainriktning är tillväxthämmande.Utskottet konstaterar att i denna motion liksom tidigarelägger stor vikt vid fördelningsfrågorna. Utskottet vill emellertid understrykaatt det helt överskuggande fördelningsproblemet är den höga arbetslösheten.Vänsterpartiet vill lösa arbetslösheten genom en förnyad expansion av denoffentliga sektorn. Detta är enligt utskottets uppfattning inte långsiktigthållbart. För att en uthållig tillväxt skall komma till stånd måste det privatanäringslivet tillåtas växa.Som enda riksdagsparti är , oavsett utgången av de pågåendeförhandlingarna, emot ett svenskt medlemskap i . Som utskottet ser det är detviktigaste steget för att skall kunna bemästra den snabbt pågåendeinternationaliseringens krav att blir medlem i EU. Sker inte detta blirdet med all sannolikhet svårt att uppnå den tillväxt under resten av 1990-taletsom är nödvändig för att minska arbetslösheten.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motion Fi206 (v) yrkande 1.Med det anförda tillstyrker utskottet den inriktning av den ekonomiskapolitiken som förordas i propositionen.Framtidsgrupp om ekonomi och arbetsmarknadI motion Fi207 av och () föreslås att enparlamentariskt sammansatt framtidsgrupp om ekonomi och arbetsmarknadtillsätts.Det räcker inte, sägs det i motionen, med ökad industriproduktion ellerexport. Industrin räknar inte med att behöva nyanställa personal i någon störreomfattning . Det gäller i än högre grad byggsektorn.De nya jobben finns där behoven finns. Det behövs många fler som arbetar medvård, omsorg, utbildning, kultur m.m. Men hur skall jobben finansieras? Hurskall överföringen mellan den högproduktiva exportindustrin och delågproduktiva tjänsterna ordnas? Hur skall utbildning och kompetensutvecklingkomma alla till del?Det finns enligt motionärerna två principiellt sett helt olika vägar atttillgodose behoven av hushålls- eller individtjänster. Antingen accepterar samhälle där vissa tjänar så bra att de kan köpa de tjänster som de lågtavlönade utför. Det betyder fattigdom för och utslagning av många. Eller såfinansierar man angelägna tjänster skattevägen. Det har, framhållermotionärerna, varit väg, . I motionen understryks att enkonjunkturuppgång inte räcker för att lösa problemen, inte heller en nyregering -- om den för en gammal politik. Det krävs nytänkande -- en långsiktigpolitik som på nya sätt förenar ekonomiska behov med sociala.Bl.a. dessa frågor måste regering och riksdag diskutera och försöka besvarade närmaste åren. Därför behövs, menar motionärerna, den nämnda parlamentarisktsammansatta framtidsgruppen.Utvärderingarna av skattereformen visar, sägs det i motion Fi202 avBerndt m.fl. (s), att de ekonomiska skillnaderna mellan hög- ochlåginkomsttagare ökat. Sparkvoten har förändrats från ca --till av dedisponibla inkomsterna. Höginkomsttagarna svarar också för merparten av detextremt höga hushållssparande som under nuvarande lågkonjunktur förstärker desamhällsekonomiska problemen. Hushållen med de lägsta inkomsterna har däremottvingats öka sin skuldsättning. Genom lågkonjunkturen och massarbetslöshetenhar löneförändringarna varit små för alla grupper. Även av detta skäl harutjämning mellan hög- och låginkomsttagare efter skattereformen uteblivit.Skall det svenska samhället även för framtiden präglas av jämförelsevismindre ekonomiska skillnader och mindre av sociala konflikter och våld, behövsenligt motionärerna nya attityder men också nya ekonomisk-politiska medel. Hurskall lönebildning, utbildningspolitik, skatter, avgifter m.m. omformas för attmotverka världens och det egna samhällets uppdelning i "fattiga och rika" pådet sätt som bl.a. biskopar beskrev i ett brev?I motionen föreslås att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attföreslå medel att motverka stora löneskillnader.I motionerna Fi207 (s) och Fi202 (s) föreslås att en parlamentariskframtidsgrupp och en utredning tillsätts för att belysa den förändring iarbetsmarknads- och lönestrukturen som kommer att äga rum . Detsom särskilt oroar motionärerna i motion Fi207 (s) är framväxten av entjänstesektor där lönerna kommer att ligga väsentligt under ett genomsnitt förekonomins övriga sektorer. Utskottet har från erfarit attden kommande långtidsutredningen utförligt kommer att behandla de frågor somtas upp i här aktuella motioner. Utredningen kommer att vara färdigställd islutet av detta år. Det finns mot den bakgrunden inte anledning att nutillsätta en utredning för att belysa de frågor som tas upp i motionernaFi207 (s) och Fi202 (s). Utskottet avstyrker därför dessa motioner.Inrättande av en framtidsfond, m.m.För att utveckla svenskt näringsliv och vårda deprecieringen föreslås imotionerna Fi206 yrkande 10 och N281 yrkande 7 -- båda av GudrunSchyman m.fl. (v) -- att en framtidsfond skall inrättas. Fonden skall ha tilluppgift att bidra till den kraftansträngning som kommer att krävas av svenskalöntagare och svenska företag, dvs. industri-, tjänsteföretag och offentligsektor, för att restaurera arbetsmarknaden och göra svenska företagkonkurrenskraftiga i en alltmer konkurrensbenägen omvärld. Framtidsfondenskall, enligt motionärerna, kunna använda medel ur fonden för att ökakompetensen, förändra arbetsorganisationen, utveckla tekniken m.m.Finansieringen skall ske dels genom en höjning av arbetsgivaravgiften med0,från , dels genom att "vårda" kronans depreciering genomatt ta in de övervinster som väntas bokslut för specielltexportföretagen.I motion Fi204 av m.fl. (v) föreslås att enparlamentarisk utredning tillsätts som skall föreslå åtgärder för att stärkaden ekonomiska demokratin och ge löntagarna möjligheter till ökat inflytande iföretagen genom följande åtgärder.Företagsanslutna löntagarfonder bör utredas. De skall användas för attbefrämja de anställdas kunskaper om företagets investeringar, finansiering etc.En finansieringsmöjlighet är att företagen får skattemässigt fördelaktigavillkor för att avsätta pengar till "demokratifonder" som styrs av de anställdai samråd med företagsledning, styrelse och ägare.AP-fonderna bör ges vidgad placeringsrätt i enlighet med de förslag somtidigare lagts fram av Socialdemokraterna och i . Deanställda i resp. företag ges utökad rätt att företräda AP-fondernas aktier.Allmännyttans hyresgäster har fr.o.m. förköpsrätt till huset de bori. En liknande lag för anställda i företag bör utredas. Om företaget skall bytahuvudägare eller likvideras, skall de anställdas samlade organisationer gesmöjlighet att lägga ett bud som skall prövas av någon myndighet om det ärrimligt.Med anledning av motionerna vill utskottet anföra följande. I motionernaFi204 (v), Fi206 (v) yrkande 10 och N281 (v) yrkande 7 föreslås att två nyafondkonstruktioner skapas som finansieras genom beskattning av företagen.Som utskottet ser det försöker med dessa förslag återuppväckade nedlagda löntagarfonderna. Utskottet avstyrker dessa motionsyrkanden.Kommission om samhällsekonominI motion Fi209 av (nyd) anförs att inte klarar attföra ur den svåra ekonomiska och moraliska kris som landet befinner sigi. Budgetunderskottet överstiger av den totala budgeten. Det politiskasystemet har överlevt sig själv. Det fungerar utan målsättning, utannationell strategi och utan ansvarstagande från de politiker som säger sig ledalandet. belägenhet är redan analyserad och belyst på ett förträffligtsätt genom per . Så varför inte,menar motionären, använda den som grundstommen i en kommande kriskommission. Imotionen föreslås att en kriskommission tillsätts, vars uppgift skall vara attleda ur den ekonomiska moraliska kris som vi befinner oss i.Kriskommissionens uppgift skall bl.a. vara att:Föreslå mätbara mål för sanering av ekonomiska och moraliskaförfall.Utforma propositioner för att genomföra aktiviteter, föredra propositionerför regeringen.Informera och utskott om konsekvenserna av attaktiviteter genomförs resp. inte genomförs.Kommissionen skall bestå av 5--9 ledamöter med omvittnad kompetens, suntförnuft och moral, t.ex. och professor anser att förslaget i motion Fi209 (nyd) är mer än egendomligt. bestående av 5--9 ledamöter bör enligt motionären i stortersätta den genom av folk valda regeringen och "leda Sverigeur den ekonomiska och moraliska kris som vi befinner oss i". Motionen avstyrks.Ny demokrati föreslår i sin motion Fi210 (nyd) yrkande 7 att de händelserkartläggs som ledde fram till att regeringens valuta- och räntepolitiktotalhavererade . I dessa tider när räfst och rättartinghålls med diverse banker är det, sägs det i motionen, en självklarhet attpolitikerna föregår med gott exempel och granskar sin egen roll.I motion Fi210 (nyd) yrkande 8 föreslås att med somförebild en kommission tillsätts som koncentrerar sig på hur vi bäst skallbekämpa arbetslösheten och skapa de nya viktiga jobben.Med anledning av yrkandena 7 och 8 i motion Fi210 (nyd) vill utskottetanföra följande.Få händelser i den ekonomiska politikens historia har analyserats så ingåendesom övergivandet av den fasta växelkursen . Utskottet serdet inte som angeläget att nu tillsätta en utredning för att belysa bakgrundentill detta beslut. Utskottet avstyrker därför yrkande 7 i motion Fi210 (nyd).Som utskottet tidigare i betänkandet framhållit har regeringen gett högstaprioritet åt bekämpning av arbetslösheten. I detta arbete har regeringenmöjlighet att utnyttja all den kompetens som finns inom detta område. Det ärinte aktuellt, som föreslås i motionen, att tillsätta någon nyLindbeckkommission.Utskottet avstyrker sålunda motion Fi210 (nyd) yrkande 8.Miljömålen för den ekonomiska politikenI motion Jo690 av m.fl. (s) yrkande 6 framhålls att manser positivt på regeringens förslag att se över regelsystem, instruktioner,författningar m.m. för att bedöma behovet av miljöanpassning. Ambitionsnivånmåste emellertid ligga högre. Konkreta förslag till hur miljöregler skallinlemmas i de olika verksamheter som bl.a. utförs i statliga verk och kommunermåste utformas. Motionärerna föreslår att ger regeringen i uppdragatt återkomma med en sådan redovisning.I bilaga 1.4 till finansplanen ges en redogörelse för hur olika styrmedel imiljöpolitiken utnyttjas för att förbättra miljön. I bilagan redovisas även detpågående arbetet med att göra styrmedlen mer effektiva och vilka områden som numåste prioriteras i miljöarbetet. Av bilagan framgår att skattesystemet kanutformas så att det bidrar till att uppfylla väsentliga miljömål, somdet bidrar till ökad sysselsättning. Ett antal sådana miljörelaterade skatterfinns i och ger sammanlagda inkomster för staten på ca 40miljarder kronor . Den i bilagan aviserade utredningen skall analyseramöjligheterna att införa ytterligare miljöskatter som bidrar tillskattelättnader som kan stimulera bl.a. sysselsättningen.Enligt utskottets uppfattning är yrkande 6 i motion Jo690 därmedtillgodosett.Etikens och institutionernas betydelse för den långsiktiga ekonomiskautvecklingenI motion Fi205 av och () hävdas att detmåste finnas en etisk dimension i hanteringen av de ekonomiska frågorna.Motionärerna diskuterar vilka etiska och institutionella krav som bör ställasför att uppnå en långsiktigt god ekonomisk utveckling. Motionärerna tar sinutgångspunkt i teorier som nobelpristagaren . North lanserat. Rikaoch väl utvecklade ekonomier kännetecknas av arbetsdelning, hög grad avspecialisering samt omfattande handel. När specialiseringen görproduktionsförmågan alltmer likartad och allt mindre begränsande blir enligtmotionärerna transaktionsförmågan allt viktigare. Transaktionskostnaderna, dvs.sök- och informationskostnader, förhandlings- och beslutskostnader samtkontroll- och genomförandekostnader, utgör en mycket stor del i en utveckladekonomi.