bet · GH01KrU29 · 1994-05-10 00:00:00 — Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten samt motioner som väckts i anslutning härtill.Utskottet föreslår att skall godkänna regeringensförslag att medelstilldelningen för -- i 1992 årsprisläge -- skall uppgå till följande belopp, nämligen förSveriges () 2 , förSveriges () 1 och förUtbildningsradion (UR) . Utskottet ansersig också böra godkänna att Radio skallfinansieras med avgiftsmedel och att medelstilldelningen förRadio skall uppgå till 40,486 miljoner kronor.Slutligen tillstyrker utskottet att skall ersättas medsammanlagt för den skuld som staten hartill bolaget för bl.a. investeringskostnader för kortvågs- ochmellanvågssändare för utlandsprogram.Motionsyrkanden avstyrks som avser sponsrade program i SVT ochSR, ökad lokal TV-produktion, public service-kanalernas ansvar ikampen mot våldsinriktade TV-inslag, funktionshindrades tillgångtill radio och TV samt radiobolagets ansvar när det gällersjöväderrapporteringen. Avstyrkandena görs i de flesta fallenmed hänvisning till programföretagens självständighet.Ett särskilt yttrande har fogats till betänkandet. Regeringen har i proposition 1993/94:100dels i bilaga 12 () under C. Massmedierm.m., avsnittet Radio och Television, under punkten Denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (s. 152--165)föreslagit att1. godkänna regeringens förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamhet som bedrivs av , och ,2. godkänna regeringens förslag till medelsberäkning för utlandsprogramverksamhet,3. godkänna regeringens förslag till avbetalning av Teracomsinvesteringskostnader m.m. för kortvågs- och mellanvågssändareför utlandsprogram vid ingången av ,dels i bilaga 4 () under D.Information om i utlandet m.m. under punktenRadioprogramverksamhet för utlandet (s. 205--208) föreslagitriksdagen att godkänna regeringens förslag om att medel tillRadioprogramverksamhet för utlandet fr.o.m. budgetåret1994/95, som avser , anvisas viarundradiokontot. 1993/94:Kr224 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa möjligheter för handikapprörelsenatt lämna kortfattad information om verksamheten ochadress/telefonnummer i Text-TV.1993/94:Kr225 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom public service-kanalernas speciella ansvar i kampen motvåldsinriktade TV-inslag.1993/94:Kr240 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förbud att sända sponsrade program i ochSveriges Radio.1993/94:Kr255 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom sjöväderprognosernas betydelse och riksradions roll i detförebyggande sjösäkerhetsarbetet.1993/94:Kr257 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad TV-produktion i Västsverige.1993/94:Kr285 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omminimikrav på service till funktionshindrade i televisionen.1993/94:Kr286 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hörselskadades och dövastillgång till TV-utbud.1993/94:Kr287 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt i ett framtida avtal mellan staten och friståendeprogrambolag ta in regler för bolagens åtagande omhandikappanpassning enligt samma regler som finns i avtaletmellan staten och Television.1993/94:Kr288 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillgängligheten när det gällerradions och televisionens programutbud.1993/94:Kr303 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom AB:s möjligheter att finansierasändningar genom sponsring. Vissa bakgrundsuppgifterRiksdagen beslutade att i huvudsak godkänna deförslag som regeringen lagt fram i proposition 1991/92:140 omden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996m.m. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). att den tidigare koncernmodellen med ett moderbolag skulleupphöra, att public service-företagen skulle bli självständigaaktiebolag, att och Lokalradio ABskulle slås ihop till ett ljudradiobolag, benämnt , att statens avtal med de tre programföretagen (), () och () skulle vara fyraåriga och att publicservice-uppdraget för programföretagen i huvudsak skulle förblioförändrat.Regeringen ingick avtal med de tre publicservice-företagen om deras verksamhet den 1januari 1993--den 31 december 1996.Våren 1993 beslutade i enlighet med förslagen iproposition 1992/93:236 om ägande av programföretagen att de treföretagen skulle ägas av tre för ändamålet bildade stiftelser(bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). Den nya ägarordningenträdde i kraft den 1 januari 1994.1992 års riksdagsbeslut innebar bl.a. godkännande avregeringens förslag om de ekonomiska förutsättningarna förpublic service-företagen under avtalsperioden.Medelstilldelningen skall vara samlad och inte innehållaspecialdestinerade belopp. Programföretagen får inomtillgänglig ekonomisk ram göra de prioriteringar som krävs föratt uppfylla de i avtalen uppställda målen.Vidare godkände att medelstilldelningen underperioden --1996 skulle värdesäkras med utgångspunkt i ettindex. Public service-företagen skulle tillsammans få enreformram om (prisläge)under kalenderåren 1993, 1994 och 1995. Det uppställdes ettrationaliseringskrav på public service-företagen om 100 miljonerkronor (prisläge) för kalenderåren 1993 och1994. De medel som frigörs genom ytterligare rationaliseringarskulle få behållas för reforminsatser.Riksdagen godkände vidare en s.k. fördelningsnyckel sominnebär att tillgängliga medel fördelas till SVT,34,till SR och till UR.Public service-verksamheten finansieras med TV-avgiftsmedelsom anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto(rundradiokontot). Medel för programverksamheten för utlandetanvisas dock över statsbudgeten under anslagetRadioprogramverksamhet för utlandet (tredje huvudtiteln).Sponsring får i begränsad omfattning förekomma i SVT:s ochSR:s sändningar.Betydelse för programbolagens verksamhet har -- utöver avtalen-- radiolagen (1966:755) och lagen (1991:1559) med föreskrifterpå tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Av betydelse i sammanhanget är också lagen (1989:41)och förordningen (1989:46) om TV-avgift och förordningen(1988:339) med instruktion för Radionämnden.Regeringen har meddelat public service-företagen tillståndenligt 5 § radiolagen att --den 31december 1996 sända radioprogram i rundradiosändning. Somvillkor för sändningsrätten gäller att de avtal som träffasmellan staten och företagen alltjämt är i kraft.Riksdagen har godkänt regeringens förslag att en nymyndighetsorganisation skall införas på radio-och TV-området (prop. 1993/94:160, bet. 1993/94:KU37 rskr.1993/94:276). Beslutet innebär att ersätts av en nymyndighet med något vidgade uppgifter, och TV. skall hatillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll,både enligt de särskilda lagarna för ljudradio- ochTV-sändningar till allmänheten och enligt de avtal som slutitsefter bemyndigande i radiolagen, samt besluta om sanktioner vidbristande efterlevnad av sådana regler. Granskningsnämndenkommer att finansieras dels med anvisningar frånrundradiokontot, dels via statsbudgeten.TERACOM Svensk Rundradio AB, i fortsättningen benämnt ,är huvudman för rundradionätet. skall gesändningsberättigade programföretag tillgång till sändarnätet pålikvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtal mellanrundradiobolaget och public service-företagen.Public service-företagen utgör tillsammans med --från och TV -- dens.k. rundradiorörelsen.Radiotjänst i () ansvarar förTV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. I avtal som träffadesår 1989 mellan staten och RIKAB regleras bolagets uppgifter.Influtna avgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, dets.k. Utbetalningen avmedlen värdesäkras med utgångspunkt i ett särskiltkompensationsindex. Staten tillhandahåller genomRiksgäldskontoret det rörelsekapital rundradiorörelsen behövernär avgiftsmedlen inte räcker till.SVT:s ansvar för förvaltning av rundradiomedlen regleras i ettavtal med staten som trädde i kraft ochgäller tills vidare.Aktuella utredningar m.m.I budgetpropositionen uttalas att det är rimligt attuppgifterna för public service-verksamheten påverkas avförändringar för annan radio- och TV-verksamhet (bil. Vid övervägandena om vilka villkor som skall gälla efternuvarande avtalsperiods slut är det därför enligt regeringennaturligt att ta hänsyn till att det har tillkommit nyaprogramföretag inom både ljudradio och TV och till att ny teknikkan komma att radikalt förändra förutsättningarna för radio- ochTV-verksamheten. Regeringen avser att publicera en skrift somskall tjäna som utgångspunkt för en offentlig diskussion omvilken inriktning public service-verksamheten bör ha efter år1996. Utskottet har inhämtat att skriften kommer att publicerasföre sommaren.I sammanhanget vill utskottet erinra om att Utredningen omtekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio ochtelevision till allmänheten överlämnade sittbetänkande (SOU 1994:34) Tekniskt utrymme för ytterligareTV-sändningar till kulturministern. I betänkandet konstaterasbl.a. att två nya sändarnät för TV kan upprättas i . Detfinns således möjlighet att, med nuvarande analogasändningsteknik, sända flera TV-program i . Sändningarnakan arrangeras enligt olika alternativ, som redovisas ibetänkandet. I anslutning till överlämnandet av betänkandetuttalade kulturministern att arbetet med att bestämma vilkavillkor som skall gälla för sändningsverksamheten har börjatsamt att det var hennes avsikt att i endepartementspromemoria redovisa vilka alternativa lösningar somär möjliga.Medelsberäkningen m.m.Inledningsvis har redovisats att godkänderegeringens förslag om de ekonomiska förutsättningarna förpublic service-företagen --1996.Medelsberäkningarna för den avgiftsfinansieradeverksamheten vid SVT, SR och UR skulle avse kalenderår ochföreläggas inför vart och ett av de fyra kalenderåren.I budgetpropositionen lämnas förslag till medelsberäkningför för SVT, SR och UR (bil. Medelstilldelningentill SVT föreslås uppgå till 2 , till SR1 och till UR . Församtliga belopp gäller prisnivå.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsberäkning.Vidare föreslår regeringen en ny finansiering av Radio Sweden.Radio är den enhet inom som svararför radioprogramverksamheten för utlandet. Medel förverksamheten utgår från anslaget D 2. Radioprogramverksamhet förutlandet under tredje huvudtiteln.Vid föregående godkände regeringens förslagatt minska anslaget med (prop. 1992/93:100bil. 4, bet. 1992/93:UU14, yttr. 1992/93:KrU10y, rskr.1992/93:296). framhöll därvid att frågan omfinansieringen av Radio borde bli föremål för regeringensskyndsamma överväganden i syfte att trygga Radio Swedensfortsatta sändningar. I årets budgetproposition uttalas att defortsatta nödvändiga besparingarna i statens utgifter utesluterfortsatt finansiering över statsbudgeten avradioprogramverksamheten för utlandet. I syfte att ändå tryggaRadio fortsatta sändningar föreslår regeringen attradioprogramverksamheten för utlandet avförs från statsbudgetenoch fr.o.m. finansieras med medel frånrundradiokontot. En utgående reservation vid slutet /94 finansierar verksamheten under andra hälftenav (bil. 4 s. 208).Regeringen föreslår att i 1995 årsprisnivå skall beräknas för Radiosutlandsprogramverksamhet avseende Radio Swedensprogramverksamhet, programutsändning och programinsamlingför (bil. 12 s. 163).Utskottet anser sig böra godta förslaget att Radio Swedensverksamhet skall finansieras med medel från rundradiokontot.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag tillmedelsberäkning.Från det ovan nämnda anslaget Radioprogramverksamhet förutlandet under tredje huvudtiteln har medel anvisats även tillTeracom för kapitalkostnader för investeringar i kortvågs- ochmellanvågssändningar för utlandsprogram.Regeringen föreslår att investeringskostnader förkortvågs- och mellanvågssändare bör avskrivas i sin helhetfr.o.m. Den återstående fordran som har påstaten uppgår sammanlagt till . Därutöverbör anvisas för destruktion av miljögiftetPCB i samband med skrotning av äldre kortvågssändare. Staten börsåledes ersätta via rundradiokontot med sammanlagt 57,35miljoner kronor vid ingången av (bil. 12 s. 163).Kulturutskottet tillstyrker regeringens förslag.Som redovisats i det föregående kommer den nya och TV att delvis finansieras viarundradiokontot. har på förslag av regeringen godkänten sådan finansiering med ett belopp av /95 (prop. 1993/94:160, bet. 1993/94:KU37, rskr.1993/94:276).I budgetpropositionen redovisas de avgörande faktorerna förbehållningen på rundradiokontot, nämligen storleken på publicservice-företagens kompensationsindex, antalet betalandeTV-avgiftsbetalare, intäkterna av koncessionsavgiften från TV 4samt överföringar från . Regeringens bedömning avrundradiokontots utveckling innebär att TV-avgiften föreslåsförbli oförändrad för år 1995.SponsringI motion Kr240 (m) hemställs om förbud mot sponsrade programi och programverksamhet.Motionären anser att det är orimligt att programföretagen somfinansieras med avgiftsmedel också skall ha möjlighet att fåsponsringsintäkter. Ett liknande yrkande framförs i motion Kr303(m).Våren 1992 godkände -- efter viss ändring --regeringens förslag till sponsringsregler för SVT och SR.Utskottet uttalade bl.a. att det är av stor betydelse att deeventuella förändringar som görs står i samklang med denutveckling inom sponsringsområdet som sker i övriga (bet.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329).Utskottet avstyrkte vid föregående ett motionsyrkandeom sponsringsförbud. Utskottet ansåg att det inte fannsanledning för att efter sitt ställningstagandeändra beslutet om spronsringsregler för SVT och SR, i allsynnerhet som det skulle leda till omförhandling medprogramföretagen (bet. 1992/93:Kr27). Inte heller nu ärutskottet berett att tillstyrka motionskraven. Motionerna Kr240och Kr303 avstyrks således.Ökad lokal TV-produktionI motion Kr257 (s) föreslås en ökning av TV-produktionen iVästsverige. Motionärerna framhåller att produktionen avTV-program sker i mycket hög utsträckning i Stockholm.Fördelningen mellan huvudstaden och landets regioner svarar intemot folkmängden (yrkande 8).Avtalet mellan staten och SVT anger att SVT skall ha endistriktsorganisation och sträva efter att den får en sådanuppbyggnad att förhållanden i olika delar av landet speglas. Detdistriktsproducerade utbudet bör både spegla områdets särprägeloch egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden iprogrammen (9 §). Av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningarskall produceras utanför . Sändningarna avdistriktsproducerade program skall koncentreras till en kanal(12 §).Av följande sammanställning framgår den distriktsbaseradeproduktionens andel av allmänproduktionen för åren 1990--1993.1990 1991 1992 1993Allmänproduktion irikssändningar, exkl.nyheter (timmar) 2 328 1 962 2 249 2 965Distriktens allmän-produktion i riks-sändningar, exkl.nyheter (timmar) 1 038 952 1 052 1 379Distriktens andel avallmänproduktionen 47 %Av sammanställningen framgår att distriktens produktion ökademed eller och att dendistriktsbaserade produktionen uppgårtill av den totala allmänproduktionen. En stor del av denökningen avser morgon-TV som produceras i och Malmö.Att distriktens andel av den totala allmänproduktionen äroförändrad beror på att Kanal ökat sin produktion imotsvarande grad. Det kan tilläggas att de regionalasändningarna ökat från 514 mellan och år1993. Förklaringen härtill är utökade nyhetssändningar samt attdistrikten har möjlighet att ersätta rikssändningarna medregionala program.Utskottet anser att det är tillfredsställande att disktriktensallmänproduktion ökat . Utskottet, som förravåren behandlade motionsyrkanden liknande det nu aktuella,konstaterade att det ankommer på SVT:s ledning att -- medutgångspunkt i gällande avtal -- fördela resurserna inomföretaget och besluta om lokaliseringen av programproduktionen(bet. 1992/93:KrU27). Utskottet intar fortfarande sammaståndpunkt. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr257 yrkande 8.Programverksamhet m.m.Inledningsvis behandlar utskottet en motion om våldsinslag iTV. Därefter behandlas frågor om handikappades tillgång tillprograminnehållet främst i TV och om Sveriges Radiossjöväderrapportering.I motion Kr225 (kds) framhålls public service-kanalernasspeciella ansvar i kampen mot våldsinriktade TV-inslag.Motionären menar att en allmän trend tycks vara att publicservice-kanalerna rycks med i kampen om höga tittarsiffror och iallt högre utsträckning försöker locka TV-tittare genom att visavåld och våldsinslag i s.k. trailrar för kommande program och iprogramutbudet.Enligt avtalet mellan staten och SVT skall SVT -- i fråga ominnehållet i sändningarna -- ta hänsyn till televisionenssärskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen ochutformning samt tiden för sändning av programmen (13 §). Iproposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor anfördedåvarande utbildningsministern att med uttrycket "ljudradionsoch televisionens särskilda genomslagskraft" avses att mediernavänder sig till hemmen och till en stor allmän publik, där allaåldrar är företrädda, samt att programmen kan påverka lyssnareoch tittare starkt. Det är därför -- fortsatteutbildningsministern -- naturligt att ansvariga för sändningarnaiakttar varsamhet med program som har sådan karaktär att man kanförstå att delar av publiken kommer att uppröras eller skrämmas(prop. s. 142).Radionämnden, som har i uppdrag att i efterhand övervaka attavtalet följs, behandlade under inte någonanmälan som avsåg våldsinslag i SVT:s program.Självfallet är det angeläget att ansvariga för sändningarnaiakttar varsamhet med program som kan skrämma eller eljest haskadlig inverkan på publiken. är det viktigt atterinra om att det kan finnas fog för att våldsinslag visas,främst i program av nyhets- och samhällskaraktär. Utskottetutgår från att programföretagen vinnlägger sig om att -- då detgäller att sända program med våldsinslag -- beakta vilkenbetydelse sändningstiden har för publikens ålderssammansättningoch till nödvändigheten av att i vissa fall informera om attsådana inslag ingår i programmet.Utskottet är -- med hänsyn till programbolagetssjälvständighet och de regler som styr verksamheten -- inteberett att tillstyrka motion Kr225.Utskottet vill tillägga att , som har iuppdrag att samordna insatser mot skadliga våldsskildringar irörliga bilder, följer vad som händer inom forskningen i frågaom våld i rörliga bilder.Utskottet har inhämtat att ett projekt rörandevåldsskildringar i TV:s nyhetsprogram pågår på uppdrag avVåldsskildringsrådet vid vid . Projektet avsernyhetssändningar i SVT och i TV 4.Forskningen kring våld och medier har i huvudsak rörtdet fiktiva våldet, något som har rönt stor uppmärksamhet iolika sammanhang. Rådet har tagit initiativ till att ien antologi samla den forskning som pågår kring skildringar avverklighetens våld, bl.a. i TV-nyheterna. Antologin, som skallpubliceras , finansieras med medel frånAllmänna arvsfonden och rådet. Utskottet anser att det ärangeläget att en samlad bild av den pågående forskningen inomdetta område tas fram.I flera motioner behandlas frågan om funktionshindradestillgång till radio- och TV-programmen.Fyra av de aktuella motionerna, nämligen motionerna Kr285(fp), Kr286 (c), Kr287 (v) och Kr288 (s) syftar till attframtida avtal mellan staten och fristående TV-programföretagskall innehålla krav på service till funktionshindrade.Hörselskadade nämns särskilt i de tre motionerna. I motion Kr288(s) krävs även att public service-företagens programutbud skallvara anpassat för funktionshindrade.I motion Kr224 (s) yrkas att handikapporganisationerna skallfå möjlighet att lämna kortfattad information i om sinverksamhet och om adresser och telefonnummer.Både och behandlade utskottet utförligtfrågan om de avgiftsfinansierade programföretagens skyldighetatt göra programmen tillgängliga för funktionshindrade. Införden nu gällande avtalsperioden mellan staten ochprogramföretagen anförde utskottet bl.a. att programföretagenunder avtalsperioden skulle åläggas ett särskilt ansvar när detgäller program om och för funktionshindrade. Utskottetunderströk bl.a. vikten av att hänsyn skulle tas även tillutvecklingsstörda, vilka i många fall kan tillgodogöra sigmycket av utbudet om det utformas på ett för dem lämpligt sätt.Beträffande resurserna till programinsatser förfunktionshindrade ansåg utskottet att de borde vara minstoförändrade jämfört med verksamhetsåret1992. Vidare anförde utskottet att det samordningsansvar somåvilade moderbolaget under då gällande avtalsperiod varitvärdefullt och att nödvändigheten av att en samordning kommertill stånd även under den nya avtalsperioden var uppenbar.Utskottet utgick från att programföretagen skulle åstadkomma enfrivillig samordning, innebärande att de sinsemellan skulle delaupp insatserna för funktionshindrade. Slutligen uttaladeutskottet att det är angeläget att vart och ett avprogramföretagen i sitt arbete framgent utarbetar en plan övertilltänkta insatser när det gäller handikappåtgärder. Planernaborde enligt utskottet vara rullande och presenteras ianslutning till den ekonomiska redovisning som resp.programbolag skall avge i de årliga anslagsframställningarna(bet. 1991/92:KrU28 s. 23--26).Enligt avtalen mellan staten och programföretagen skallprogramföretagen ta särskild hänsyn till olika grupper avfunktionshindrade. Vidare sägs att de sinsemellan får fördelaansvaret för olika slags insatser för funktionshindrade. Iavtalen sägs också att programföretagens samlade resurser förprogram om och för funktionshindrade under ett verksamhetsår,uttryckt i fast prisläge, skall vara minst oförändrade ijämförelse med . Slutligen skall resp.programföretag i enlighet med avtalen i sin anslagsframställningsärskilt redovisa en flerårig plan för insatser förfunktionshindrade.En överenskommelse har träffats mellan de tre programföretagengällande programverksamheten om och för funktionshindrade(). Överenskommelsen innehåller bl.a. enbeskrivning av vad som görs främst på teknikens område. Vidareredovisas nyheter i fråga om program och programinformation.SVT planerar för innevarande avtalsperiod att sända flersvenskproducerade program. Detta medför i sin tur en utökadprogramtextningsverksamhet. planeras en utökningmed . Ökningen kommer i första hand attläggas på barn- och ungdomsprogram och fler direkttextadeprogram. Nyhetsprogram på teckenspråk fortsätter i SVT. Under år1994 satsar SVT på att göra fler valprogram tillgängliga fördöva än vad som gjordes inför valet . Av SVT:s totala utbudär (både svenskt och utländskt) genom textning tillgängligtför döva och hörselskadade.Synskadade har krävt att SVT:s utländska program skall görastillgängliga för dem. SVT har konstaterat att dubbning inte ären lämplig metod. inledde SVT ett projekt somsyftar till att pröva hur översättningstexten i digital form itext-TV-signalen kan användas för att generera syntetiskt tal is.k. talsyntesutrustning placerad hos tittaren. Projektet kommeratt utvärderas. Även andra metoder för att göra textinformationm.m. tillgänglig kommer att värderas tekniskt, praktiskt ochekonomiskt.SR tar i sin handlingsplan för upp punkter såsom t.ex.tillgänglighet för hörselskadade genom tekniska förbättringar,utbildningsverksamhet för företagets anställda i mikrofonteknikm.m., programinformation på punktskrift samtfrån telefonservice på 020-nummer, ett nyhetsprogrampå lätt svenska för personer med förståndshandikapp,hörselnedsättning m.fl.