bet · GH01KU18 · 1994-05-31 00:00:00 — beträffande lagförslagatt med anledning av förslagen 1993/94:TK1 yrkande 1(delvis), 1993/94:TK2 yrkandena 1--2 (delvis) och 1993/94:TK3yrkande 1 samt proposition 1993/94:77 (förslaget till lag omändring i riksdagsordningen)dels antar det av utskottet framlagda förslaget till lagom ändring i riksdagsordningen (bilaga 1),dels antar som vilande de av utskottet framlagda förslagentilla) lag om ändring i regeringsformen (bilaga 2),b) lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avserhuvudbestämmelserna (bilaga 3),c) lag om ändring i riksdagsordningen (bilaga 4),d) lag om ändring i riksdagsordningen, såvitt avserhuvudbestämmelserna (bilaga 5).Stockholm den 31 maj 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), StigBertilsson (m), (), (), KurtOve (), (), (), HansGöran (), (), (nyd),(m), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. sammansättning (mom. 13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet" och slutar med "K67" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är det av yttersta vikt fördemokratin att alla partier som passerat fyraprocentsspärren ärrepresenterade i utskott, nämnder, delegationer m.m., somsorterar under . Detta bör även gälla för , ivilken alla partier som uppnått av rösterna i valtill bör få en ordinarie plats och resten av platsernafördelas proportionellt.dels att utskottets hemställan under mom. 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande sammansättningatt , med anledning av motionerna 1993/94:K66 yrkande2 (delvis) och 1993/94:K67 yrkande 1 och med avslag på förslag1993/94:TK3 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts av utskottet angåendeEU-nämndens sammansättning.2. öppnande (mom. 17)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Med hänvisning till" och slutar med "avstyrkermotion 1992/93:KU320" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att riksdagenshögtidliga öppnande efter flyttningen från tillriksdagens plenisal har blivit mindre högtidlig och saknas avmånga. Därför bör en återgång ske till den ordning som gälldevid högtidliga öppnande före 1975.dels att utskottets hemställan under mom. 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande öppnandeatt med anledning av motion 1992/93:K320 som sinmening ger talmanskonferensen till känna vad utskottet anfört.3. Ledamöternas placering i kammaren m.m. (mom. 18)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Med hänvisning" och slutar med "motion1992/93:K310" bort ha följande lydelse:Den placering av ledamöterna efter valkretstillhörighet somtillämpas i den svenska avviker från den ordning somtillämpas i många andra länder, där ledamöterna i stället sittersamlade partigruppsvis i kammaren. En sådan placering stämmerenligt utskottets mening bättre överens med principerna för ettmodernt parlamentariskt system. Därför bör besluta omen ändring i tilläggsbestämmelsen 2.3.1 till riksdagsordningensom gör det möjligt att låta ledamöterna ta plats efterpartigruppstillhörighet.dels att utskottets hemställan under mom. 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande ledamöternas placering i kammaren m.m.att med anledning av motion 1992/93:K310 beslutaratt tilläggsbestämmelsen 2.3.1 till riksdagsordningen fr.o.m.den 1 oktober 1994 skall ha följande lydelse: "Ledamöterna tagerplats i plenisalen partivis. Särskilda platser skall finnas förtalmannen och vice talmännen samt för statsråden".4. Ersättare för riksdagsledamöter (mom. 23)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Som framgått" och slutar med "motion 1993/94:K313"bort ha följande lydelse:För de riksdagspartier som inte är med i kvittningssystemetinnebär den nuvarande ordningen enligt vilken det inte ärmöjligt att inkalla ersättare för en ledamot än30 dagar enligt utskottets mening en klar olägenhet. För attosäkerhetssituationer vid voteringar skall kunna undvikas börreglerna ändras så att ersättare kan inkallas även vid kortaresjukdomsperioder eller vid vistelse på annan ort. En utredningav denna fråga bör ske genom talmannskonferensens försorg.dels att utskottets hemställan under mom. 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande ersättare för riksdagsledamöteratt med anledning av motion 1993/94:K313 som sinmening ger talmanskonferensen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Omläggning av budgetåret till kalenderår och valdagensförläggning (mom. 1), , och (alla m) och () anför:De farhågor som framfördes i en reservation av ledamöternaMargit och till riksdagsutredningensprincipbetänkande om svårigheterna att få fram realistiskatidsplaner för budgetbehandlingen under valår har bekräftats ochtill och med förstärkts under det fortsatta arbetet iutredningen. En samlad budgetbehandling enligtrambeslutsmodellen skapar dock möjligheter till en stramare ochmer sammanhållen behandling av budgetpropositionen i ,något som är angeläget med hänsyn till den allvarligastatsfinansiella situationen i . De betydande nackdelarsom kalenderårsbudgeten tillsammans med oförändrad valdaginnebär får trots betydande olägenheter accepteras till förmånför ett snabbt införande av rambudgetering vid behandlingen avbudgetpropositionen.2. Utskottsindelningen (mom. 11), , , , , och (alla s) anför:De miljöproblem som skall hanteras skiljersig delvis från tidigare problem. Många små och diffusa utsläppfrån t.ex. jordbruket, trafiken och konsumtionen samt hoten motden biologiska mångfalden dominerar nu och under lång tidframåt. Denna utveckling måste få konsekvenser även förriksdagens arbetssätt.Därför bör inrätta ett miljöutskott medansvar för övergripande miljöfrågor som kemikalier, strålskydd,avfall, miljölagstiftning, naturvård, miljövårdens organisationsamt för luft, mark och vatten. Utskottet bör också arbeta medförebyggande miljöskydd, samhällsplanering, naturresurslagen ochplan- och bygglagen. Utskottet bör vara samordnande ochpådrivande med bibehållet ansvar hos fackutskotten för miljöninom olika sektorer. Vi har emellertid avstått från att förafram denna fråga nu med hänsyn till den pågående översynen avutskottsorganisationen.3. öppnande (mom. 17), , och (alla m) anför:Vi slår vakt om det värde som det låg i att riksdagensöppnande av hävd var förlagt till rikssalen på kungliga slottet.Enligt vår mening finns det anledning att värna om vår historiaoch kultur och vårda oss om de traditioner som utbildats. Vianser dock att det är talmannens uppgift att besluta om huröppningsceremonin skall utformas.4. Ledamöternas placering i kammaren m.m. (mom. 18), , och (alla m) anför:Sveriges riksdag skiljer sig vad gäller ledamöternas placeringi kammaren från den praxis som tillämpas i såväl de flesta andraländers parlament som i kommun- och ilandet. En sådan placering är till nackdel för politisktmajoritetstänkande och gynnar bytänkande, och det bidrar äventill att tona ned ledamöternas nationella ansvar. Med hänsyntill den centrala roll som de politiska partierna spelar i vårtland bör detta förhållande även avspeglas i hur ledamöternaplaceras i kammaren. Med hänsyn till att det saknas en bredpolitisk majoritet för att ändra på riksdagsledamöternasplacering i kammaren har vi dock avstått från att föra framfrågan.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordninarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:1. Omläggning av budgetåret till kalenderår och valdagensförläggning (mom. 1)Flera faktorer talar enligt min mening för att en övergångtill kalenderårsbudget måste följas av att valdagen flyttas tillslutet av maj eller . Utredningens förslag omoförändrad valdag leder antingen till att en ny majoritetspolitik inte får genomslag i budgeten eller att tjänstemännensinflytande ökar starkt under valår. Det finns också en risk föratt budgeten inte är färdigbehandlad innan den skall träda ikraft. Grundlagsärendena kan också komma att bli otillräckligtbehandlade eller så kommer undantaget från niomånadersgränsenatt bli den normala ordningen.2. Rambeslutsmodellen m.m (mom. 2)Förslag om den ekonomiska politiken bör enligt min mening inteantas utan en seriös beredningsprocess i riksdagen.Riksdagsutredningens förslag om att finansutskottet utanyttrande från fackutskott kan gå in på de olika fackutskottensområden skulle binda behandling och åsidosättariksdagens roll. Om situationen så kräver bör det vara möjligtför att göra extra insatser eller att fördela omresurser mellan utskotten.3. Utskottsindelningen (mom. 11)Den av riksdagsutredningen föreslagna rambeslutsmodellenstärker enligt min mening finansutskottet på den övrigariksdagens bekostnad. Detta är ett skäl till att alla partiersom passerat fyraprocentsspärren i riksdagsvalet bör vararepresenterade med ordinarie ledamot i finansutskottet.Utskottet bör kunna växla i storlek beroende på hur mångapartier som är representerade i så att en rimligproportionalitet på detta sätt kan säkras.4. (mom. 13 och 14)kommer enligt min mening att få en väsentligfunktion som forum för information och samråd mellan regeringenoch . Alla i representerade partier bör fålika möjligheter att följa den information som ges förEU-arbetet. Nämndens sammansättning bör därför grundas påvalberedningsmodellen. Nämnden bör också ges möjlighet attinhämta yttranden från fackutskotten för att kunna väga inutskottens mera expertbetonade synpunkter i olika ärenden.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 2, 11, 13 och 14 borde ha hemställt:1. beträffande omläggning av budgetåret till kalenderår ochvaldagens förläggningatt med anledning av förslag iförslag 1993/94:TK2 och motionerna 1993/94:K32 yrkande 1 och1993/94:K48 yrkande 1 och med avslag på motion 1992/93:Fi717yrkande 3 som sin mening ger talmanskonferensen till känna vadsom anförts i motionerna om valdagens förläggning,2. beträffande rambeslutsmodellen m.m.att med anledning av förslag 1993/94:TK2 yrkande3--6 och motionerna 1993/94:K48 yrkande 3 och 1993/94:K50 ochmed avslag på motionerna 1993/94:K29, 1993/94:K47 och1993/94:K49 samt 1992/93:K313 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad som anförts i motionerna omfackutskottens yttranden,11. beträffande utskottsindelningenatt med anledning av motion 1993/94:K48 yrkande 2och med avslag på motionerna 1993/94:K28, 1993/94:K66 yrkande 1(delvis), 1992/93:K303 yrkande 2, 1992/93:K306, 1992/93:K318,1992/93:Jo630 yrkande 34, 1992/93:Kr513 yrkande 2 och1992/93:Ub689 yrkande 3 som sin mening ger talmanskonferensentill känna vad som anförts i motionen om partiernasrepresentation i finansutskottet,13. beträffande sammansättningatt , med anledning av motionerna 1993/94:K66 yrkande2 (delvis) och 1993/94:K67 yrkande 1 och med avslag på förslag1993/94:TK3 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts angående EU-nämndenssammansättning,14. beträffande rätt att inhämtautskottsyttrandenatt med anledning av motion 1993/94:K67 yrkande 2som sin mening ger talmanskonferensen till känna vad som anförtsi motionen om rätt att inhämta olikariksdagsutskotts yttranden.1. Förslag tillLag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1 att4 kap. 2 § skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 2 §Riksdagen tillsätter inom sig för varje valperiod ettkonstitutionsutskott, ett finansutskott, ett skatteutskott ochminst tolv andra utskott. Valet gäller till valperiodens slut.Riksdagen kan under tillsätta ytterligare utskott förlängst den tid som har angivits i första stycket. För /skall vad som enligt första och andra styckena gäller för valperiod i stället gälla för riksmöte.Denna lag träder i kraft den 1 oktober 1994.1 Riksdagsordningen omtryckt 1992:432. Förslag tillLag om ändring i regeringsformenBilaga 2Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen1dels att 8 kap. 6 § skall upphöra att gälla, delsatt 4 kap. 3 §, 9 kap. 4 §, 12 kap. 7 § samt 13 kap.1 § skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 §Regeringen och varje riksdagsledamot får i enlighet med vadsom närmare angives i riksdagsordningen väcka förslag i fråga omallt som kan komma under prövning, om ej annat ärbestämt i denna regeringsform.Riksdagen väljer inom sig väljer inom sigutskott, däribland ett utskott, däribland ettkonstitutionsutskott, ett konstitutionsutskott och ettfinansutskott och ett finansutskott, enligtskatteutskott, enligt bestämmelser ibestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringensom väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredeseller riksdagsledamot beredes före avgörandet avföre avgörandet av utskott, om ej annat ärutskott, om ej annat är bestämt i dennabestämt i denna regeringsform.regeringsform. 9 kap. 4 §Kan budgetreglering enligt 3 Om budgetreglering enligt 3§ icke avslutas före § icke hinner avslutasbudgetperiodens början, före budgetperiodensbestämmer eller, början, bestämmerom ej pågår, i den omfattning somfinansutskottet i den behövs om anslag föromfattning som behövs om tiden till dessanslag för tiden till dess budgetregleringen förbudgetregleringen för perioden slutföres.perioden slutföres. kan uppdraga åt finansutskottet att fatta sådant beslut på vägnar. 12 kap. 7 §Riksdagen väljer inom sig väljer revisorerrevisorer att granska den att granska den statligastatliga verksamheten. kanRiksdagen kan besluta att besluta att revisorernasrevisorernas granskning skall granskning skall omfattaomfatta också annan också annan verksamhet.verksamhet. fastställerfastställer instruktion instruktion förför revisorerna. revisorerna.Revisorerna får enligt bestämmelser i lag infordra handlingar,uppgifter och yttranden som behövs för granskningen.Närmare bestämmelser om revisorerna finns i riksdagsordningen.1 Regeringsformen omtryckt 1991:1503 13 kap. 1 §Kommer riket i krig eller Kommer riket i krig ellerkrigsfara och pågår icke krigsfara skall regeringenriksmöte, skall regeringen eller talmannen kallaeller talmannen kalla till till sammanträde.riksmöte. Den som Den som utfärdar kallelsenutfärdar kallelsen kan kan besluta att riksdagenbesluta att skall skall sammanträda påsammanträda på annan ort annan ort än Stockholm.än . Pågårriksmöte, kan riksdageneller talmannen besluta omsammanträdesort.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.3. Förslag tillLag om ändring i riksdagsordningenBilaga 3Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen1dels att 1 kap. 3--4 §§, 3 kap. 14 §, 4 kap. 16 §, 5 kap. 11 §, tilläggsbestämmelserna 3.11.3 samt 5.11.1 skallupphöra att gälla,dels att rubriken närmast före tilläggsbestämmelse 5.11.1skall utgå,dels att nuvarande 2 kap. 5 §, 2 kap. 6 §,tilläggsbestämmelserna 2.6.1 samt 2.6.2 skall betecknas 2.4.2,2 kap. 5 §, 2.5.1 respektive 2.5.2,dels att den nya 2 kap. 5 § skall ha följande lydelse,dels att 1 kap. 2, 6 och 7 §§, 3 kap. 2, 4, 5, 10¬12och 15 §§, 4 kap. 2, 5 och 11 §§, 5 kap. 3, 10 och 12 §§,tilläggsbestämmelserna 1.8.1, 2.15.4, 2.16.2, 3.11.1, 4.8.1,4.11.1, 4.11.3, 5.10.1, 5.10.2, 5.12.1, 6.1.1, 6.2.2 samt 7.1.1skall ha följande lydelse,dels att rubriken närmast före tilläggsbestämmelsen 2.4.1skall lyda "Tilläggsbestämmelser" och rubrikerna närmast företilläggsbestämmelsen 2.6.1 samt 3.11.1 skall lyda"Tilläggsbestämmelse",dels att en ny rubrik närmast före tilläggsbestämmelsen2.5.1 skall lyda "Tilläggsbestämmelser",dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser,2 kap. 6 §, 6 kap. 3 §, tilläggsbestämmelserna 2.6.1,6.3.1. samt 6.3.2 av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 §Riksdagen samlas efter samlas efterriksdagsval till lagtima riksdagsval till riksmöteriksmöte på tid som på tid som angives i 3 kap.angives i 3 kap. 5 § 5 § regeringsformen.regeringsformen.Under år när ordinarie när ordinarieriksdagsval icke hålles, riksdagsval icke hålles,samlas till lagtima inleds förstariksmöte första tisdagen tisdagen , om eji oktober, om ej på förslag avpå förslag av talmanskonferensen vidtalmanskonferensen vid föregående riksmöteföregående fastställt annan dag ifastställt annan dag eller oktober förseptember eller oktober för början. Har tillkännagivande om extratillkännagivande om extra val gjorts före denna dagval gjorts före denna dag och har icke medoch har icke med anledning av valet samlatsanledning av valet samlats till senast itill senast , skall dock riksmötejuli, skall dock enligt detta stycke ejenligt detta stycke ej inledas.inledas. pågår till dess nästa börjar. 1 Riksdagsordningen omtryckt 1992:43 6 §Lagtima öppnas öppnas vid ettvid ett särskilt särskilt sammanträde medsammanträde med kammaren kammaren senast påsenast på tredje dag.tredje dag. Statschefen förklararförklarar därvid på därvid på talmannenstalmannens hemställan hemställan riksmötetriksmötet öppnat. Vid förfallförfall för statschefen för statschefenförklarar talmannen förklarar talmannenriksmötet öppnat. Vidsammanträdet avgiver sammanträdet avgiverstatsministern statsministernregeringsförklaring, om regeringsförklaring, omicke särskilda skäl icke särskilda skälföranleder annat. Talmannen föranleder annat. Talmannenfastställer efter samråd fastställer efter samrådmed vice talmännen med vice talmännenordningen för detta ordningen för dettasammanträde. 7 §Talmannen eller, i hans ställe, vice talman leder riksdagensarbete.Talmanskonferensen om överlägger omåtgärder som kan åtgärder som kanfrämja planmässighet i främja planmässighet iriksdagens arbete och arbete.överväger därvidvilka längre uppehåll iriksdagsarbetet som skallförekomma underriksmötet.Talmanskonferensen består bestårav talmannen, vice av talmannen, vicetalmännen, en talmännen, enföreträdare för varje företrädare för varjepartigrupp i som partigrupp i sommotsvarar parti med minst fyra motsvarar parti med minst fyraprocent av rösterna i hela procent av rösterna i helariket vid senaste val till riket vid senaste val tillriksdagen, utskottens , utskottensordförande samt vice ordförande samt viceordföranden i ordföranden i riksdagensförvaltningsstyrelse. förvaltningsstyrelse.Partigruppernas Partigruppernasföreträdare tillsätts företrädare tillsättsvid början av varje lagtima vid början av varjeriksmöte för tiden till för tiden tilldess nästa lagtima dess nästa riksmöteriksmöte börjar. De utses medutses med motsvarande motsvarande tillämpning avtillämpning av det det förfarande som angivesförfarande som angives i 7 i 7 kap. 12 § förstakap. 12 § första stycket.stycket. 1.8.1Ansökan om ledighet från uppdrag som riksdagsledamot skallinnehålla de skäl varpå ansökan grundas. Ansökan skall avseledighet under viss tid.Ansökan prövas av Ansökan prövas avtalmannen, om den gäller talmannen, om den gällerledighet ledighet under kortare tidän en månad, och av än en månad, och avriksdagen om den gäller om den gällerför . för längre tid.Ansökan som görs under Ansökan som görs undertid då ej längre uppehåll än enpågår prövas dock av månad i kammarens arbetetalmannen, även om den prövas dock av talmannen,gäller ledighet för även om den gällerlängre tid. ledighet för en månad eller . 2 kap.6 § 5 §Kallelse till annat Kammaren sammanträder påsammanträde än som avses kallelse av talmannen näri 1 kap. 5 eller 6 § icke annat ärutfärdas av talmannen. Av föreskrivet ikallelsen skall framgå om regeringsformen ellersammanträdet är ett riksdagsordningen.arbetsplenum vid vilketutskottsbetänkande fårtas upp till avgörande. Av kallelsen skall framgå om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket utskottsbetänkande får tas upp till avgörande.Kallelsen skall anslås i senast klockan 18dagen före sammanträdet och minst i förväg. Omsynnerliga skäl föreligger, får kallelsen dock anslås . Isådant fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften avriksdagens ledamöter medgiver det. 6 § Talmannen beslutar efter samråd med talmanskonferensen vilka uppehåll i kammarens arbete om eller som skall förekomma under pågående . Har regeringen förordnat om extra val, kan talmannen på begäran av regeringen besluta att uppehåll skall göras i kammarens arbete under återstoden av valperioden. Talmannen kan besluta att avbryta uppehåll i kammarens arbete. Sådant beslut skall fattas om regeringen eller minst etthundrafemton av ledamöter begär det. Om uppehåll i kammarens arbete avbryts på begäran av regeringen eller etthundrafemton av ledamöter skall talmannen, om begäran innehåller ett sådant önskemål, kalla kammaren till sammanträde från det att begäran framställdes. 2.6.1 Kammarkansliet skall skriftligen underrätta riksdagsledamöterna om tidpunkten för första sammanträdet med kammaren när uppehåll i kammararbetet avbryts. 2.15.4Den som yttrar sig skall tala Den som yttrar sig skall talafrån talarstolen eller från talarstolen ellerfrån sin plats i från sin plats iplenisalen. Talmannen får dock anvisa annan plats i plenisalen från vilken talare skall yttra sig. 2.16.2Protokoll justeras av kammaren Protokoll justeras av kammarenpå femte vardagen efter på femte vardagen eftersammanträdet, om sammanträdet, om riksdagensammanträder då, och sammanträder då, ochannars vid närmast annars vid närmastföljande sammanträde. följande sammanträde.Protokoll från Protokoll som icke enligtsammanträde före bestämmelserna i förstalängre uppehåll i stycket kan justeras inom enriksdagsarbetet och protokoll månad, justeras vid densom ej har justerats som talmannenslutet av ett bestämmer. Protokolletjusteras som justeras inför detalmannen bestämmer. ledamöter som ärMeddelande om tiden för närvarande.sådan justering införesi den eller de tidningar ivilka kammarsammanträdengives till känna.Protokollet justeras införde ledamöter som ärnärvarande.Vid justeringssammanträde kan ledamot begära beriktigande avprotokollet i fråga om yttrande som annan ledamot har godkäntenligt 2.16.1. 3 kap. 2 §2Budgetåret börjar . Regeringen skall senast den 10januari eller, om hinder möter till följd av inträffatregeringsskifte, möjligt därefter avlämna propositionmed förslag till statsbudget (budgetproposition) för det närmastföljande budgetåret. Propositionen skall innehålla finansplanoch nationalbudget. Regeringen skall avgiva särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten(kompletteringsproposition). Sådant förslag skall om hinder ejmöter avlämnas före utgången av april månad.Annan proposition angående Annan proposition angåendeanslag för det närmast anslag för det närmastföljande budgetåret följande budgetåretskall avlämnas senast den skall avlämnas senast den10 mars, såvida regeringen , såvidaicke finner att propositionens regeringen icke finner attbehandling kan uppskjutas till propositionen kan behandlasföljande . Vid under följande riksmöte.1993/riksmöteskall dock en sådanproposition avlämnas senastden 25 februari.Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjt anslageller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet som avses i9 kap. 7 § regeringsformen bör innehålla uppskattning avframtida kostnader för det ändamål som förslaget avser. Omförslag till anslag grundar sig på plan än denför vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planenredovisas.2 Senaste lydelse 1993:1596 4 §3Bestämmelserna i 2 § Bestämmelserna i 2 §andra stycket och 3 § om andra stycket och 3 § omden tid då proposition den tid då propositionskall avlämnas gäller skall avlämnas gällerendast vid lagtima endast vid somsom enligt 1 kap. 4 § skall inletts , septemberavslutas . eller oktober.Bestämmelserna gäller ej1. om budgetpropositionen med stöd av 2 § har avlämnats efterden ,2. i fråga om proposition varigenom regeringen enligt lag förprövning underställer en utfärdad förordning,3. om regeringen finner synnerliga skäl föreligga att avlämnapropositionen . 5 §Regeringen bör avlämna sina propositioner på sådana tider attanhopning av arbete hos om möjligt förebygges.Regeringen skall samråda med talmannen därom.Proposition kan avlämnasäven när ejpågår.