bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — I artikeln omtillgångspriser och stabiliseringspolitik, vilken det tidigare hänvisats till,fäste jag mig särskilt vid att dåvarande statssekreterare faktiskthävdade -- möjligtvis mellan raderna och med vetenskapliga argument -- att enoffensivare penningpolitik var lämplig i den rådande situationen.Eftersom statssekreterarna då var överens undrar jagom en så osäker miljö -- som riksbankschefen uttryckte sig -- som rått sedanfebruari månad gör att situationen är helt annorlunda än . Ärskillnaden i situationen så stor?Urban : Efter det att kronkursen började flyta lågmarginalräntan på , vill jag minnas. ligger den på , och delånga respektive de korta räntorna har följt med ned. Vi hade ett mycketallvarligt förlopp i svensk ekonomi. Vi hade en bankkris som såg mycketallvarlig ut, som jag tidigare beskrivit. Vi hade en ekonomi som gick ganskasnabbt utför. I en sådan situation är det viktigt att man får ned räntorna.Detär väl bra att det förs en diskussion om detta också, precis som det är braattdet förs en diskussion om penningpolitiken . har vi inte detproblemet.Det refererades tidigare till artikeln i , och jagredogjorde för detta då.Svensk ekonomi befinner sig i ett annat läge . Den inhemska efterfråganökar, exporten ökar och banksystemets problem är helt annorlunda. Då måste mansjälvfallet anpassa diskussionen efter den situation man befinner sig i. Detärväldigt viktigt.I det tillfrisknande av banksystemet som vi ser handlar utmaningarna om skall omsätta uppgången till en varaktig och stabil sådan. Med ytterligarepenningpolitiska stimulanser riskerar man, om inte kronan förstärks, att dennautveckling drivs på för långt. Då får vi återigen inflationsproblem, och detäroerhört viktigt att undvika det.Man jag tror att det är viktigt men en bred penningpolitisk debatt. I längdenär det det enda sättet att öka uppslutningen kring penningpolitiken, så att vifår en bred uppslutning. Det ökar i sin tur en centralbanks manöverutrymme.Sonia :Även om säger att problemen nu ärannorlunda, menar jag att de fortfarande finns. Det anser även exempelvis OlleWästberg och många av de ekonomer som hävdade samma linje som sedan.Urban : Jag delar den uppfattningen att räntan är hög i -- det har jag sagt ett antal gånger vid denna utfrågning. Att räntan är högärett problem, inte minst när det gäller investeringarna. Hög ränta utgör ocksåett problem när det gäller att komma i gång med sysselsättningen påhemmamarknaden. Frågan är hur vi åstadkommer detta. Vi måste vidta åtgärdersomvaraktigt leder till en positiv utveckling, så att vi inte får en felaktigutveckling av de långa räntorna. Den uppgång av de långa räntorna som vi haftidetta skede har nämligen varit olycklig och inte bra. I grund och botten delarjag uppfattning, och det vi har att göra är att söka vägar attnå dit vi vill.Lars : efterlyste tidigare en mer aggressivräntepolitik. Han sade att man måste chansa litet. Partikamraten nu inne på liknande tankegångar. Det är sådant som påverkarframtidsbedömningen och skapar förväntningar, för att inte säga farhågor.Vi har uppnått en positiv avkastningskurva -- det är väl den normalalutningen i en växande ekonomi. Jag tror att även riksbankschefen hade hoppatsatt detta skulle uppnåtts genom att korträntan föll ned under långräntan. Nusnarare "körde långräntan förbi" en fortfarande hög kortränta.Denna situation befinner vi oss i trots ett positivt finansiellt sparande ilandet. Kapitalplacerare väljer att hellre köpa trots atträntedifferensen ökat. Det måste ju bero på något! Trots den för närvarandelåga prisstegringen bedöms inflationsrisken större än för några månader sedan.Ser riksbankschefen någon annan förklaring till detta än att det bottnar i enmisstro mot hur den ekonomiska politiken kan komma att föras i fortsättningen?Urban : Jag har pekat på den direkta effekten och vilka typer avaktörer som agerat och vilka som inte agerat när det gäller att köpa svenskastatsobligationer -- som jag bedömer det. Under detta kan jag inte spåra någotannat än just osäkerheten om framtiden -- egentligen den osäkerhet som mankänner under en obligations löptid. Om man köper en femårig obligation,oavsettom det är en privatobligation eller inte, vill man ju veta att kronan i stortsett är värd lika mycket som . Risken för att den plötsligt urholkas ivärde får ju inte föreligga, i så fall finns det ju ingen anledning att köpaobligationer. Om denna osäkerhet finns måste den angripas. Den diskussion somvisar på osäkerhet förs ju. Det kan vi alla konstatera genom det vi kan läsa itidningarna, genom det vi kan höra från analytiker och genom det vi märkte närRiksgäldskontoret fick vissa problem med att låna pengar vid två tillfällen.Sättet att få ned de långa räntorna är att man reducerar osäkerheten ochskaparen trygghet hos sparare och investerare vid köp av de s.k. långa papperna,annars köper man s.k. korta papper, ellet något annat. Det är min bedömning.Arne Kjörnsberg: Herr riksbankschef! Jag har en något spetsig fråga attställa. Det tycks vara så att de flesta europeiska centralbankerna iallmänhet,och i synnerhet, gör bedömningen att det alltid är fel tid attsänkaräntan.Först skulle räntan hållas uppe för att vi skulle försvara kronkursen, menden sjönk som en sten. Sedan skulle räntan hållas uppe för att vi inte skulleimportera inflation. Det blev ingen sådan import. kan räntan inte sänkasdärför att man kan skönja en konjunkturuppgång.Nu när vi är nere i en konjunktursvacka -- vi har kanske en svag uppgång -- ärrealräntan 5--. Den lekmannamässiga funderingen är då: Vilken realränta börman ha -- tvingas man ha -- i en högkonjunktur? Så är vi tillbaks till Moment22. Hur skall vi då få de nödvändiga investeringarna, så att vi inte får deninflation som riksbankschefen varnar för när kapacitetsutnyttjandet blir förhögt? drar då åt, och investeringarna blir ännu mindre.Urban : nämner påståendet att det är fel tid attsänka räntorna. Om det hade varit rätt tid att sänka räntorna, hade jagnog inte sagt detta här i utan gjort det. Jag hade lagt fram ettsådant förslag i fullmäktige. Jag säger det litet skämtsamt, därför så ärdiskussionsmöjligheterna.Jag har dock indikerat hur ser på det nuvarande läget. I en osäkersituation, där svenska obligationsräntor stiger mer än i omvärlden, där detförs en intensiv diskussion om upplåningsbehovet och där vidtvå tillfällen hade problem med upplåning, är miljön så osäker att Riksbankensfrihet är utomordentligt begränsad. Det vore då alldeles fel att ytterligarespä på osäkerheten genom en justering av marginalräntorna.Riksbanken är beroende av en säker miljö och av att det råder trovärdighet omatt vi faktiskt kommer att klara prisstabilitetsmålet. Så sker förmodligen iåroch . Det är egentligen först som beslutet omprisstabilitetsmålet träder i kraft, ett beslut som ett enigt fullmäktigefattade . är uppgiften att inte låta den underliggandeinflationen stiga, vilket jag inte tror att den gör -- här är vi på rätt väg.Men trovärdigheten därbortom diskuteras . På den punkten råder det enosäkerhet, och det påverkar de långa räntorna. betalar vi prisetför det.Som jag sade delar jag uppfattningen att det vore angeläget att få ned delånga räntorna. Det kan här bli ett Moment 22, där vi riskerar att bryta uddenav en för tidig uppgång genom att de svenska räntorna, på grund av att vi slåri kapacitetstaket, börjar stiga innan investeringarna tar fart. Hur bryter viupp en sådan Moment 22-situation? Jag har försökt peka på att det bästa sättetatt komma ur den är att reducera den osäkerhet som sparare och investerare känner. Jag har pekat på att många av de beslut som påverkar detta fattashär i . Också en frånvaro av beslut kan inverka.Dan i : Riksbankschefen använder KPI som värdemätareoch agerar i enlighet därmed. Det finns en del som talar för att kronansdepreciering kan få ett genomslag på importpriserna 1995. Min fråga är: Kommerriksbankschefen att strama åt penningpolitiken, om inflationen tillfälligtvisblir högre på grund av engångstoppar av detta slag, eller hur resonerar ni iden frågan?Stefan Attefall: Jag vill ställa en fråga i anslutning till stordiabildenöver internationella tioåriga statsobligationer. Vi har ofta jämfört oss medFinland och penningpolitiskt och även finanspolitiskt. Avbildenframgår att , och har en högre lång ränta änexempelvis och . Jag skulle gärna vilja få riksbankschefensbedömning av hur vi förhåller oss till och iperspektivet av kurvornas utseende när det gäller de långa räntorna.Urban : Jag tar först upp fråga, som handlade omtillfälliga prisökningar och risken för att vi skulle överskridaprisstabilitetsmålet. Det är uppfattning att om vi har satt uppettprisstabilitetsmål om , skall det också hållas. Men det kan förekommatillfälliga fluktuationer, och man har därför angivit ett osäkerhetsintervallom +-1 %. Det osäkerhetsintervallet är avsett att fånga upp tillfälligaavvikelser, mätproblem och annat.Hamnar vi vid sidan av prisstabilitetsmålet, måste naturligtvisreagera på något sätt. Jag tycker att det är svaret på frågan.När det gäller kopplingen till och väljer jag att taupp , som ligger nära oss. Vi kan se att har haft en uppgång avde långa obligationsräntorna, som ligger på ungefär samma nivå som de svenska.Något som är värt att notera från de visade diagrammen är att uppgången iFinland har varit betydligt starkare än i . Osäkerheten i hargivit upphov till en snabbare ökning av obligationsräntorna upp till vår nivå.I utgångsläget låg man något lägre.Ordföranden: har fått en bred belysning av problem och möjligheter isvensk ekonomi samt i valuta- och penningpolitiken. Vi riktar frånfinansutskottets sida ett tack till riksbankschefen för hans medverkan viddenna första offentliga utfrågning.Ordföranden förklarade utfrågningen avslutad kl. 11.35.InnehållSammanfattning1Inledning5Remittering av proposition 150 jämte motioner5Finansutskottets behandling6Propositionernas förslag9Proposition 1009Proposition 1509Motionsyrkandena13Motionsyrkanden med anledning av proposition 15013Motionsyrkanden från allmänna motionstiden26Proposition 15027Partimotionerna om den ekonomiska politiken30Socialdemokraternas partimotion Fi3030Ny demokratis partimotion Fi3133Vänsterpartiets partimotion Fi3235Utskottet39Den ekonomiska politiken39Internationell utveckling39Utvecklingen i , och Norden40Inflationen i OECD-området41Arbetslösheten i Västeuropa41Osäkerhetsfaktorer i bedömningen42Internationella prognosförutsättningar för den svenska ekonomin43Utvecklingen i Sverige44Sammanfattning av försörjningsbalansprognosen44Statistiska centralbyråns redovisning () av import- ochprisutveckling och läget på arbetsmarknaden46Investeringsutvecklingen47Hoten mot en positiv utveckling av ekonomin49Inriktningen av den ekonomiska politiken51Inledning51Kraven på den ekonomiska politiken52Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer för den ekonomiskapolitiken52Penningpolitiken59Finansiella derivat61Den ekonomiska politiken och EU:s konvergenskrav62Arbetsmarknadspolitiken63Arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattning63Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader66Arbetsmarknadspolitiska åtgärder68De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas inriktning68Främjande av kvinnligt företagande73Ungdomsarbetslöshet73Ungdomspraktik76Förstärkning av arbetsförmedlingen76Extra informationsinsatser77Bidrag till utbildning i företag78Akademikerpraktik79Rekryteringsstöd för högskoleutbildade80Flexiblare användning av rekryteringsstödet80Sammanfattande bedömning av medelsbehovet på A 2-anslaget81Lönegarantifonden82Arbetsmarknadsfonden83Särskilda åtgärder för arbetshandikappade84Otraditionella insatser84Lönebidrag84Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ()85Funktionshindrade skolungdomars deltagande i Af/vägledningsveckorinför studie- och yrkesval86Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt87Anslag för underhållsåtgärder87Värmlands flygplats89Utbildningsdepartementet90Skolväsendet90Folkbildningen92Bildmuseet i Umeå93Universitet och högskolor: Utbildningen av läkare och tandläkare94Det odontologiska fakultetsanslaget i Göteborg98Dramatiska institutet99Särskilda åtgärder inom den grundläggande högskoleutbildningen99Trainee-utbildning101Högskolan i till svenska studerande utomlands103Ränta på studielån under värnpliktstjänstgöring104Socialdepartementet105Anslag till Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassor105Medel till alkohol- och drogpolitiska åtgärder106Särskilt bidrag för ökade kostnader till följd av bestämmelserna ommervärdesskatt106Kulturdepartementet107Anslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.107Nedsättning av ekonomiskt bistånd108Tystnadsplikt109Övriga motionsyrkanden109Finansdepartementet110Räntebidragsanslaget110Statliga arbetsgivarfrågor110Budgetpolitiken111Budgetunderskott, upplåningsbehov samt formerna för redovisning avstatsskuldräntorna111Regeringens förslag till budgetpolitiska riktlinjer114Oppositionspartiernas förslag till budgetpolitiska riktlinjer116Utskottets förslag till budgetpolitiska riktlinjer122Avyttring av och om statlig upplåning123Styrning av statlig verksamhet124Regeringens åtgärder för förbättrad styrning och kontroll av statligverksamhet124Regeringens åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser år 1993125Finansfullmakten125Finansiering av EU-avgift128Justering av vissa anslag avseende lokalkostnader128Försäljning av olja ur de statliga beredskapslagren130Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m.132Motioner väckta med anledning av kompletteringspropositionen som tar uppfrågor som har behandlat tidigare under detta riksmöte134Socialdemokraterna134Skattepolitik134Reklam- och miljöskatter135Företagsbeskattning och beskattning av aktier135Jordbrukspolitik136Näringspolitik137Åtgärder på kommunikationsområdet138Reduktion av räntebidragen139Åtgärder inom kulturområdet140Ny demokrati141Skattepolitiken141Bostadspolitiken141Behovsprövning av barnbidrag m.m.142Socialförsäkringssystemen142Bidragsfusk143Hemspråk143Trafikförsäkring144Åtgärder mot den politiska sektorn144Vänsterpartiet144Skattepolitik144Jordbrukspolitik145Finansutskottets ställningstagande145Hemställan146Reservationer1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (s)1562. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (nyd)1633. Penningpolitiken (mom. 2) (s)1654. Penningpolitiken (mom. 2) (nyd)1675. Den ekonomiska politiken och EU:s konvergenskrav (mom. 4) (nyd)1686. Arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattning (mom. 5) (s)1697. Arbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattning (mom. 5) (nyd)1708. förvaltningskostnader (mom. 6) (s)1719. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas inriktning (mom. 7) (s)17210. Främjande av kvinnligt företagande (mom. 8) (s)17311. Ungdomsarbetslöshet (mom. 9) (s)17412. Förstärkning av arbetsförmedlingen (mom. 11) (s)17613. Extra informationsinsatser (mom. 12) (s)17614. Akademikerpraktik (mom. 15) (s)17715. Anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2) (mom. 18) (s)17716. Anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2) (mom. 18) (nyd)17817. Lönebidrag (mom. 22) (s)17918. Anslag för underhållsåtgärder (mom. 25) (nyd)17919. (mom. 26, motiveringen) (nyd)18020. Skolväsendet (mom. 27) (s)18121. Folkbildningen (mom. 28) (s)18122. Dimensioneringen av läkar- och tandläkarutbildningen samt motsvarande anslag (mom. 31--33) (s)18223. Dimensioneringen av läkar- och tandläkarutbildningen samt motsvarande anslag (mom. 31--33) (nyd)18424. Anslag till Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (mom. 37) (s)18625. Trainee-utbildning (mom. 39) (s)18726. Studiehjälp, studiemedel och vuxenstudiestöd m.m. (mom. 41) (s)18827. Ränta på studielån under värnpliktstjänstgöring (mom. 43) (s)18928. Anslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. (mom. 48) (nyd)19029. Temporära uppehållstillstånd (mom. 51) (nyd)19030. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 54) (s)19131. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 54) (nyd)19632. Avyttring av och (mom. 55) (s)19933. Motionsfrågor från Socialdemokraterna som behandlats tidigare (mom. 62) (s)19934. Motionsfrågor från Ny demokrati som behandlats tidigare (mom. 63) (nyd)204Meningsyttring av suppleant (v)beträffande mom. 1, 5--7, 9, 14, 16, 18, 21, 25, 27, 28, 31--33, 36, 39, 41,57, 58 och 64 samt mom. 8, 11, 12, 15, 22, 37, 43 och 55, de senarelikalydandemed motsvarande reservationer (s)206Bilagor1. yttrande (1993/94:SkU9y)2263. yttrande (1993/94:FöU9y)2444. yttrande (1993/94:SfU7y)2485. yttrande (1993/94:SoU6y)2626. yttrande (1993/94:KrU10y)2747. yttrande (1993/94:UbU6y)2808. yttrande (1993/94:TU5y)3029. yttrande (1993/94:NU8y)31310. yttrande (1993/94:AU8y)32411. yttrande (1993/94:BoU9y)36712. offentliga utfrågning med Riksbanks- chefen om penning- och valutapolitiken380TabellerTabell 1. Bruttonationalproduktens utveckling i vissa OECD-länder39Tabell 2. Konsumentpriser och arbetslöshet i vissa OECD-länder41Tabell 3. Bruttoinvesteringar efter näringsgren48Tabell 7. Bruttoinvesteringar i näringslivet48Tabell 8. Budgetsaldo och upplåningsbehov för budgetåren 1991/92--1994/95113