bet · GH01KrU32 · 1994-05-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet proposition 1993/94:182 sominnehåller förslag till en ny lotterilag, som skall träda ikraft . Enligt förslaget föreslåsfolkrörelserna få ökade intäktsmöjligheter, bl.a. genom att enny automatspelsform -- spel på värdeautomater på land -- tillåtsoch genom att vinstmöjligheter i andra lotterier och spelförbättras. Detta innebär bl.a. att vinsttaket förpenningvinster i lokala och regionala egentliga lotterier höjsfrån till ett basbelopp (år ).Penningvinster med samma vinsttak tillåts förekomma irikslotterier. I s.k. registreringslotterier höjs det tillåtnainsatsbeloppet till 20 basbelopp och penningvinster föreslås fåuppgå till högst ett basbelopp. När det gäller de icketillståndspliktiga lotterierna föreslås att högsta tillåtnavinst i folkrörelsernas lotterier höjs till 1/6 basbelopp (år1994 ). I betänkandet behandlas ett antal motioner medanknytning till propositionen.Utskottet tillstyrker i allt väsentligt regeringens förslag.Främst med anledning av motioner föreslår dock utskottet vissaändringar i lagförslaget. De ändringar som är av saklig naturframgår av följande redovisning. Utskottet anser att tillstånd att anordna egentliga lotterieroch bingospel även i fortsättningen skall kunna lämnas tillseriösa serviceföretag som anordnar lotterier till förmån för eneller flera ideella föreningar. Utskottet tillstyrker förslag i propositionen om attlottförsäljningsautomater inte får vara utrustade medslumpvalsgenerator eller elektroniskt minne. Utskottet föreslåratt tillstånd som gäller sådana lottförsäljningsautomater skallkunna förlängas längst t.o.m. , vilketinnebär att avvecklingstiden blir i stället för avregeringen föreslagna . Utskottet anser att endast ett tillstånd att anordna spelpå värdeautomater på land skall få ges. Tillståndet skall gestill ett folkrörelseägt spelföretag med statligt inflytande. Omsärskilda skäl föreligger får tillstånd i stället lämnas tillett annat folkrörelseägt spelföretag eller till ett spelföretagägt av staten. Utskottet understryker vikten av att överskottetav spelet främst kommer det lokala föreningslivets barn- ochungdomsverksamhet till godo. Utskottet föreslår att vinsttaketvid spel på värdeautomater bör bestämmas till tvåhundra gångerinsatsen i stället för hundra gånger insatsen som föreslås ipropositionen. Utskottet föreslår också vissa andra lagändringar (se främst18, 19, 22 och 45 §§).Ett antal motionsyrkanden avstyrks. Detta gäller bl.a.yrkanden om höjning av vinsttaket vid penningvinster i egentligalotterier, om antalet värdeautomater per spelplats och om enutredning om ytterligare miljöer där värdeautomater skulle kunnatillåtas samt om tillåtande av skicklighetsautomater på land.Till betänkandet har fogats två reservationer och ett särskiltyttrande. I proposition 1993/94:182 Ny lotterilag föreslår regeringen() -- efter hörande av Lagrådet -- attriksdagen antar i propositionen framlagt förslag tilllotterilag.Lagförslaget har intagits i bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden år 19941993/94:Kr408 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom koncession för Folkrörelsernas samarbetsorgan förlotterifrågor AB att bedriva automatspel.1993/94:Kr416 av och (fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett förslag lämnas till därLotteriutredningens förslag beaktas.Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:Kr4 av och () variyrkas att beslutar att lotterilagen utformas så attlottautomater utrustade med slumpvalsgenerator och elektronisktminne även fortsättningsvis är tillåtna.1993/94:Kr5 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillstånd för s.k. skicklighetsspel.1993/94:Kr6 av och () vari yrkas1. att beslutar att 6 § andra stycket lotterilagenskall ha följande lydelse: Med lotteriförsäljningsautomat avsesen automat som efter betalning förser deltagaren med enlottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om högsta värdet av vinsten vid spel påvärdeautomater,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att överskottet från nya automatspeloavkortat skall gå till det lokala föreningslivets barn- ochungdomsverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att koncessionen för de nya automatspelenskall ges till ett folkrörelsedominerat spelbolag.1993/94:Kr7 av () vari yrkas1. att beslutar att 6 § andra stycket lotterilagenskall ha följande lydelse: Med lotteriförsäljningsautomat avsesen automat som efter betalning förser deltagaren med enlottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om högsta värdet av vinsten vid spel påvärdeautomater,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att överskottet från nya automatspeloavkortat skall gå till det lokala föreningslivets barn- ochungdomsverksamhet.1993/94:Kr8 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att till 15 § lotterilagen lägga följande stycke:Tillstånd får lämnas till serviceföretag att bedrivaverksamheten till förmån för sammanslutning enligt ovan.1993/94:Kr9 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkrörelsernas och föreningslivetsmöjligheter till ökade intäkter av lotteri och spel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler för värdeautomater ochskicklighetsautomater,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillståndshavare i fråga om spelautomater.1993/94:Kr10 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att 22 § punkt 3 får följande lydelse: vinstplanenanslås i spellokalen, och.1993/94:Kr11 av m.fl. (s) vari yrkas1. att dels avslår regeringens förslag tilllotterilag såvitt avser anordnande av spel på värdeautomater iandra fall än som avses i 26 §, dels som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om parlamentariskutredning av frågan om vilka som skall kunna få tillstånd tillanordnande av spel på värdeautomater,2. att beträffande punkt 3 i övergångsbestämmelsernatill lotterilagen beslutar att tillstånd som gällerlottförsäljningsautomater vilka inte är tillåtna enligt den nyalagen får förlängas längst t.o.m. den 31 december 1999.1993/94:Kr12 av och (fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att folkrörelserna ges tillräckligtutrymme när det gäller möjligheten att bedriva spel- ochlotteriverksamhet.1993/94:Kr13 av () vari yrkas att riksdagenbeträffande förslaget till lotterilag beslutar att 6 § andrastycket skall ha följande lydelse: Med lottförsäljningsautomatavses en automat som efter betalning förser deltagaren med enlottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott.Ärendets beredning m.m.Utskottet har i ärendet uppvaktats av dels i lotterifrågor (FSL), vari bl.a.Riksidrottsförbundet ingår, dels Hotell- ochRestaurangföretagare () och dess Spelföretagsråd. Viduppvaktningen informerade företrädare för och om sin synpå regeringens förslag till ny lotterilag. FSL redovisade ävensin syn på det förslag om försäljning av AB Tipstjänst somregeringen lagt fram i proposition 1993/94:243 (se följandeavsnitt). Det huvudsakliga innehållet i propositionerna 1993/94:182 Nylotterilag och 1993/94:243 Försäljning av AB Tipstjänst tillsvenskt föreningsliv m.mRegeringen lägger i proposition 1993/94:182 fram förslag ny lotterilag som är avsedd att vid kommande årsskifteersätta lotterilag.Folkrörelserna föreslås få ökade intäktsmöjligheter, bl.a.genom att en ny automatspelsform, spel på värdeautomater,tillåts och genom förbättrade vinstmöjligheter i andra lotterieroch spel. En förstärkt tillsyn och kontroll av spelmarknadenföreslås. I följande avsnitt i betänkandet redovisar utskottetdet väsentliga innehållet i de olika delförslagen.I en annan proposition, 1993/94:243 Försäljning av ABTipstjänst till svenskt föreningsliv m.m., föreslås attriksdagen skall bemyndiga regeringen att överlåta AB Tipstjänsttill folkrörelser. Det föreslås också bl.a. att bingoskattenskall avskaffas samt att reglerna om beskattning av roulett- ochkortspel skall förenklas. Regeringen redovisar i propositionensin uppfattning att kasinospel av internationellt slag förnärvarande inte bör tillåtas i Sverige.Sedan proposition 1993/94:243 hänvisats till finansutskottetför beredning, har nämnda utskott inhämtat yttrande frånskatteutskottet och kulturutskottet. I sitt avgivnabetänkande 1993/94:FiU24 har finansutskottet tillstyrkt deförslag regeringen lagt fram i propositionen. Finansutskottethar vidare då det gäller tillåtande av kasinospel avinternationellt slag gjort samma bedömning som regeringen, tillvars uppfattning också kulturutskottet anslutit sig.Kulturutskottets allmänna bedömning av förslaget till nylotterilag, m.m.Hösten 1990 uttalade sig efter förslag avkulturutskottet för att en översyn av lotterilagen skulle görasav en parlamentarisk utredning (bet. 1990/91:KrU8). I fempunkter angavs vilket uppdrag den förordade lotteriutredningenborde ha. Utskottet anförde att den gällande lotterilagen integer folkrörelserna tillräckliga möjligheter att utveckla ochförnya den spel- och lotteriverksamhet som bedrivs av dem ochatt ta till vara de tekniska landvinningar som redan utnyttjasav de statliga spelbolagen.Våren 1991 tillsatte regeringen en utredning (dir. 1991:22),som antog arbetsnamnet (C 1991:01).Utredningsdirektiven tillgodosåg de önskemål om utredningensinriktning som uttalat. avlämnadeLotteriutredningen sitt slutbetänkande (SOU 1992:130) Vinnaeller försvinna -- folkrörelsernas lotterier och spel iframtiden. Betänkandet har remissbehandlats. Förslaget iproposition 1993/94:182, som utskottet behandlar i det följande,grundar sig på utredningsförslaget.Regeringen anser i propositionen att spel- ochlotteriverksamheten även i fortsättningen i allt väsentligt börvara förbehållen staten och folkrörelserna, men attfolkrörelsernas roll på spelmarknaden bör stärkas. Det är enligtregeringen angeläget att -- i det statsfinansiella mycketansträngda läget som råder -- alla möjligheter till annanfinansiering än genom statliga bidrag undersöks och prövas ochatt så goda ekonomiska villkor som möjligt skapas förfolkrörelserna.Utskottet konstaterar att förslagen i propositionen i vissaavseenden är avsevärt mindre långtgående än vadLotteriutredningen föreslagit. Utskottet anser dock att deförslag som läggs fram i propositionen bör vara ägnade att iicke obetydlig utsträckning förbättra möjligheterna för defolkrörelser som så önskar att finansiera sin verksamhet genomlotterier och spel. Som utskottet framhöll i detovan angivna betänkandet är det angeläget att folkrörelsernaäven i fortsättningen får ett statligt ekonomiskt stöd.En under den allmänna motionstiden väckt motion, Kr416(fp, c), vari begärs ett uttalande om innehållet i den dåväntade propositionen är inte längre aktuell. Denpåkallar därför inte någon åtgärd.Egentliga lotterierMed egentliga lotterier avses enligt lagförslaget enverksamhet där en eller flera deltagare kan få en vinst till etthögre värde än vad var och en av de övriga deltagarna kan fågenom lottning, gissning, vadhållning -- med undantag avvadhållning i samband med häst- eller idrottstävling -- ellerliknande förfaranden samt genom marknads- och tivolinöjen.I propositionen föreslås i fråga om tillståndspliktigaegentliga lotterier i huvudsak följande. Tillstånd att anordnanämnda lotterier skall få ges till en svensk juridisk person somär en ideell förening och som enligt sina stadgar har tillhuvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigt ändamål inomlandet. Om särskilda skäl föreligger skall tillstånd få ges annan juridisk person än en ideell förening eller en juridiskperson som har till huvudsakligt syfte att främja ettallmännyttigt ändamål utom landet. Det tillåtna vinstbeloppetför penningvinster höjs i lokala och regionala lotterier. Sådanavinster blir tillåtna även i rikslotterier. I samtliga fall fårvinsterna uppgå till högst ett basbelopp (år ).Till förtydligande av vad som anförs i propositionen omvärdepappersvinster -- att tillåtande av sådana vinster utgör ennyhet (prop. s. 61) -- vill utskottet framhålla attLotterinämnden kan tillåta värdepappersvinster irikslotterier. Regeringens förslag innebär attvärdepappersvinster tillåts även i lokala och regionalalotterier. Liksom i rikslotterier får de utgöra högst avdet totala vinstvärdet. I s.k. registreringslotterier, dvs.lotterier som får anordnas , höjs detsammanlagda insatsbeloppet till 20basbelopp (år ). Förutom attvärdepappersvinster utan vinsttak tillåts i sistnämnda lotterierhöjs även vinstbeloppet för penningvinster till högst ettbasbelopp. I lotterier som inte behöver tillstånd, s.k.frisektorslotterier, föreslås vinsten vara högst 1/6basbelopp (år ) eller i vissa fall 1/60 basbelopp(år ). Insatsen föreslås vara högst 1/6 000basbelopp (år ). Det skall var möjligt att ivissa frisektorslotterier ha försäljning med lottlistor upp den tillställning eller sammankomst, i sambandmed vilken lotteriet anordnas, äger rum. Regeringen anför somskäl för detta att vissa föreningar, bl.a. kyrkligasyföreningar, använder sig av ett sådant försäljningssätt utanatt det påverkar lotterimarknaden negativt, varför det saknasanledning att förbjuda förfarandet.Utskottet övergår till att behandla motionsyrkanden rörandefrågan om tillståndshavare vid egentliga lotterier. Därefterbehandlas frågan om vinsttaket vid penningvinster,tillståndshavare vid s.k. frisektorslotterier, tillåtande avlottförsäljningsautomater utrustade med slumpvalsgenerator ellerelektroniskt minne och slutligen frågan om egentliga lotterieroch bingospel i radio och TV.Utskottet har inledningsvis redovisat vad i propositionenföreslås i fråga om tillståndshavare vid egentliga lotterier(15 §). Genom en hänvisning i 22 § föreslås att tillstånd attanordna bingospel skall få ges till en sådan sammanslutningsom avses i 15 §.Motionären bakom Kr8 (v) föreslår att tillstånd även skallkunna ges till serviceföretag att bedriva verksamhet till förmånför sådan sammanslutning som regeringen föreslagit. Motionärenanför att det är möjligt för serviceföretag atterhålla sådant tillstånd och att denna ordning innebär attmervärdesskatt inte utgår för de tjänster föreningarna köper avserviceföretagen, som operativt bedriver bingoverksamheten. Iproposition 1993/94:243 om försäljning av AB Tipstjänst tillsvenskt föreningsliv m.m. föreslås att bingoskatten avskaffasmed motiveringen att folkrörelsernas lotterier och spel börbeskattas likformigt samt att bingoskatten är av litenstatsfinansiell betydelse. I realiteten betyder regeringens tvåförslag att den vinst folkrörelserna gör genom att bingoskattentas bort tas tillbaka med råge genom att föreningarna tvingasbetala mervärdesskatt för serviceföretagens tjänster. Detta kan,enligt motionärens uppfattning, inte ha varit avsikten.Kulturutskottet vill erinra om att regeringen i proposition1993/94:243 om försäljning av AB Tipstjänst till svensktföreningsliv m.m. anser att övervägande skäl talar mot att tabort mervärdesskatten på konsulttjänster till allmännyttigaideella organisationer avseende lotterier. Intentionerna bakom1991 års skattereform var att åstadkomma en generell beskattningav såväl varor som tjänster och att medge undantag förlotteriområdet är enligt regeringen att ge fel signal.Regeringen anför slutligen att en momsbefrielse för den härtypen av konsulttjänster skulle strida mot Europeiska unionenssjätte mervärdesskattedirektiv.Skatteutskottet har i yttrande till finansutskottet övernämnda proposition (yttr. 1993/94:SkU8y) anfört att enskattehöjning i form av en ny mervärdesbeskattning för deföreningar som anordnar bingo och lotterier är helt oacceptabeloch måste avvisas. anser emellertid -- medhänvisning till vad regeringen anfört i frågan -- att det intenu är möjligt att införa ett särskilt undantag imervärdesskattelagen för dessa tjänster och att problemet därförmåste lösas genom att den nya lotterilagen kompletteras medregler som innebär en kodifiering av den praxis som utvecklatsig.Kulturutskottet delar skatteutskottets uppfattning att den avmotionären aktualiserade frågan inte bör lösas genom ändringar imervärdesskattelagen.Kulturutskottet konstaterar att det enligt 15 § andra stycketpropositionens lagförslag är möjligt att ge lotteritillståndtill andra juridiska personer än ideella föreningar, om detfinns särskilda skäl för det. Detta överensstämmer med denordning som gäller . Ett särskilt skäl att lämna tillståndtill någon annan juridisk person än en ideell förening kan t.ex.vara att lotteriet anordnas till förmån för ett allmännyttigtändamål. Som exempel på fall där särskilda skäl har ansettsföreligga kan nämnas Litteraturfrämjandet och Konstfrämjandet. Ipraxis har också tillstånd med stöd av undantagsregeln lämnatstill seriösa serviceföretag som anordnat lotterier till förmånför en eller flera ideella föreningar, t.ex. Folkrörelsernaslotteribyrå. Utskottet ansluter sig till förslaget att behålladen ordning som gäller i fråga om vem som kan få tillståndatt anordna egentliga lotterier och bingospel. Utskottet villför sin del framhålla att kravet på särskilda skäl innebär attundantagsreglen liksom skall tillämpas restriktivt. Denbehandlade motionen får anses tillgodosedd genom vad utskottetanfört (Kr8).Vad gäller vinsttaket vid penningvinster i egentligalotterier har regeringen, som inledningsvis angetts,föreslagit att penningvinster om högst ett basbelopp skalltillåtas i både lokala och regionala lotterier samt irikslotterier (16 § första stycket 1).I motion Kr9 (v) föreslås att penningvinster om högst trebasbelopp skall tillåtas i lokala och regionala lotterier (år1994 ) samt att ett vinsttak om högst tio basbelopp(år ) skall tillåtas i rikslotterier (yrkande1). Motionären anser som skäl härför att det är angeläget attfolkrörelserna bereds möjlighet att öka sina intäkter av lotterioch spel.Utskottet erinrar om att regeringens förslag i förhållandetill vad som gäller innebär att vinsttaket för penningvinsteri lokala och regionala lotterier höjs från till ettbasbelopp (år ). Förslaget innebär vidare attpenningvinster med samma vinsttak tillåts förekomma irikslotterier samt att värdepappersvinster blir tillåtna ilokala och regionala lotterier. Utskottet anser sig medbeaktande av vad som anförts böra godta regeringensbedömning. Motionen i denna del avstyrks (Kr9 yrkande 1).Enligt 19 § förslaget till lotterilag skall under vissaförutsättningar sammanslutningar få ordna egentliga lotterierutan tillstånd, s.k. frisektorslotterier. Regeringenslagförslag bör jämkas så att det framgår att det endast ärsammanslutningar som avses i första stycket i 15 § lotterilagensom skall få anordna lotterierna.I vissa fall säljs lotter i egentliga lotterier i automat.Vissa lottförsäljningsautomater med slumpvalsgenerator ellerelektroniskt minne har typgodkänts och lotteritillstånd harmeddelats som innebär att automaterna får användas.Med lottförsäljningsautomat avses enligt det av regeringenframlagda lagförslaget en automat som inte är utrustad med enslumpvalsgenerator eller ett elektroniskt minne och som efterbetalning förser deltagaren med en lottsedel som antingen är envinstlott eller en nitlott (6 § andra stycket lagförslaget). Somskäl för att inte tillåta lottförsäljningsautomater medslumpvalsgenerator eller elektroniskt minne anförs att sådanaautomater till förväxling liknar de av regeringen föreslagnavärdeautomaterna. Det föreslås dock i en övergångsbestämmelsetill den nya lagen (tredje meningen i punkten 3) att tillståndsom gäller sådana lottförsäljningsautomater skall få förlängaslängst t.o.m. den 31 december 1997.Genom motioner och genom ett antal skrivelser i ärendet sominkommit till utskottet från bl.a. föreningar som har tillståndatt använda lottförsäljningsautomater har aktualiserats frågorom lottförsäljningsautomater med slumpvalsgenerator ellerelektroniskt minne generellt skall tillåtas i fortsättningen och-- om utskottet följer regeringsförslaget då det gällerdefinitionen av lottförsäljningsautomater -- hur långövergångstiden bör vara för lotteritillstånd som gäller sådanalottförsäljningsautomater.Motionärerna bakom motionerna Kr4 (c), Kr6 (m), Kr7 (fp) ochKr13 (m) anser att lottförsäljningsautomater medslumpvalsgenerator eller elektroniskt minne skall tillåtas äveni fortsättningen. De anför med vissa inbördes variationerföljande skäl för detta. Regeringens förslag innebär förbud förca 1 200--1 500 godkända lottförsäljningsautomater, vilkautplacerats bl.a. i varuhus och bensinstationer och ofta skötsav frivilliga krafter från föreningarna. Automaterna har nettoinbringat till de föreningarsom använt dem, och regeringens förslag skulle således innebäraatt föreningarna förlorar denna intäktskälla. Det går varken avutseendet på lottförsäljningsautomaterna eller på de lotter somdessa automater producerar att avgöra vilken av de på marknadenförekommande typgodkända lottförsäljningsautomaterna som harslumpvalsgenerator eller elektroniskt minne eller som lämnar uti förväg tryckta och slumpmässigt blandade lotter. Den påtagligaskillnaden är dock, anförs det i en av motionerna, attmöjligheterna att fuska i möjligaste mån undanröjts vad gäller"spel" på lottförsäljningsautomater med nämnda utrustning.Motionären hänvisar i detta avseende till en bedömning somgjorts av . Det är vidare lättatt konstatera skillnaden mellan de sistnämndalottförsäljningsautomaterna och de av regeringen föreslagnavärdeautomaterna. De förra är försedda med en vinstplan ochförser spelaren med vinst i form av en vinstlott. De senare haringen vinstplan och förser spelaren med vinst i form avvärdebevis eller spelpollett, anförs det motionsvägen.I motion Kr11 (s) föreslås att övergångsbestämmelserna ändrasså att tillstånd som gäller lottförsäljningsautomater utrustademed slumpvalsgenerator eller elektroniskt minne får förlängaslängst t.o.m. (yrkande 2). Motionärernaanför som skäl härför att många föreningar genom automater avdetta slag erhåller ett stort ekonomiskt tillskott till sinverksamhet.Utskottet har ingående övervägt vilken lösning som bör väljasdå det gäller de här aktuella frågorna omlottförsäljningsautomater. Med beaktande av de skäl som anförs ipropositionen och innehållet i de regler som i denna föreslåsför lotteritillstånd då lotterna skall säljas ilottförsäljningsautomat har utskottet stannat för att tillstyrkaregeringsförslaget om att sådana automater inte får varautrustade med slumpvalsgenerator eller elektroniskt minne.Utskottets ställningstagande innebär att följande motioneravstyrks, nämligen Kr4, Kr6 yrkande 1, Kr7 yrkande 1 och Kr13.Definitionen av lottförsäljningsautomat bör tas in i ett andrastycke i 4 § lotterilagen i stället för, som regeringenföreslagit, i 6 § andra stycket lotterilagen.För att möjliggöra en rimlig avvecklings- och avskrivningstidi fråga om lottförsäljningsautomater med slumpvalsgeneratoreller elektroniskt minne bör enligt utskottets mening i fråga omtillstånd som gäller sådana automater avvecklingsperiodenbestämmas till i stället . Detta innebär enändring av tredje meningen i punkt 3 i regeringens förslag tillövergångsbestämmelser. Utskottets ställningstagande innebär attutskottet tillstyrker motion Kr11 yrkande 2.Utskottet anser att uppräkningen av automatspelsformer i 6 §lotterilagen i konsekvens med sättet att i övrigt görauppräkningar i lagförslaget bör numreras.Utskottet vill tillägga följande. I ett antal av de skrivelsersom inkommit till utskottet framhålls att många lokalaföreningar, främst idrottsföreningar, får en betydande del avsin inkomst från lotterier där lotterna säljs genomlottförsäljningsautomater med slumpvalsgenerator ellerelektroniskt minne. Likartade synpunkter anförs, som ovanredovisats, i de motioner som behandlats i det föregående.