bet · GH01JoU19 · 1994-03-29 00:00:00 — instämmer ibedömningen att det finns anledning att utreda förutsättningarnaför en skatteväxling.Jordbruksutskottet har ingen annan mening om behovet avutredning än regeringen och skatteutskottet. Enligt vadutskottet erfarit har regeringen numera beslutat om direktivtill utredning om förutsättningar för en ökad miljörelatering avskattesystemet (dir. 1994:11).Areella näringarPropositionenEnligt propositionen kommer ett miljövänligt jordbruk att haen mycket viktig roll i arbetet med att skapakretsloppssamhället. Råvaror från jordbruket kan användas föratt ersätta icke-förnybara råvaror. Olika former av bioenergi,t.ex. etanol, metanol eller flis, kan ersätta energi från kol,olja, naturgas och kärnkraft. Plast tillverkad av stärkelse kanersätta plast tillverkad av olja. En utredare har som tidigarenämnts tillkallats för att klarlägga möjligheterna attutveckla och öka användningen av biologiska råvaror.Det ekologiska jordbruket har en strategisk betydelse ochbygger på en helhetssyn som omfattar de ekologiska och socialasidorna av jordbruksproduktionen. Särskilt stöd lämnas till detekologiska jordbruket, bl.a. i form av rådgivning ochmarknadsfrämjande åtgärder. har lämnats anläggningsstödtill ekologiskt jordbruk.Av propositionen framgår vidare att en särskild utredaretillkallats med uppgift att lämna förslag till ett svensktprogram för stöd enligt EG:s förordning (nr 2078/92) ommiljövänliga jordbruksmetoder och bevarandet av landskapet.Utredaren bör enligt direktiven (dir. 1993:129) redovisa sinaförslag senast den 1 april 1994.Vad beträffar skogsbruket framhålls i propositionen attuppföljningen av de vid UNCED beslutade skogsprinciperna skersåväl nationellt som inom ramen för internationellaorganisationer. Den nationella uppföljningen har redan nåttlångt genom skogspolitiska beslut och de beslut ombiologisk mångfald i skogslandskapet som regeringen nyligenfattat.MotionernaI motion Jo21 (kds) framhålls att många miljöproblem av globalkaraktär bara kan åtgärdas på det lokala planet. Med hänvisningtill Brundtlandrapporten gemensamma framtid hävdarmotionärerna att människorna i den rika världen måste förändrasitt levnadssätt för att skapa ett allmännare välstånd. Endastdå kan en globalt bärkraftig utveckling bli möjlig. Nyckelordeni en process där den enskildes engagemang kan leda till resultatär överblick (kunskap), inflytande och ansvar. Delaktighet måstealltså göras möjlig, framhålls det. I motionen yrkas mot denbakgrunden att utökad areal ekologisk odling bör ingå istrategin för en mer bärkraftig utveckling inom jordbrukssektorn(yrkande 1) och att ett mål för naturreservatsavsättning avproduktiv skogsmark nedan skogsodlingsgränsen bör ses som en deli en strategi för uthållig utveckling för skogssektorn(yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen annan mening än motionärerna om vikten avatt arbetet för en hållbar utveckling måste föras på allanivåer, och inte minst på den lokala och individuella. Somframgår av referatet av propositionen delar även regeringenmotionärernas mening, att det ekologiska jordbruket har enstrategisk betydelse. Denna fråga behandlas ingående iutskottets betänkande 1993/94:JoU22. När det gällerskogspolitiken erinrar utskottet om beslutet om en nyskogspolitik (prop. 1992/93:226, JoU15).Jordbruksministern framhöll i det sammanhanget, med instämmandeav utskottet och , att det inte kan uteslutas att ennivå i storleksordningen av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen kan vara nödvändig att avsätta somreservat. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dettaavseende. Med det anförda torde syftet med motion Jo21yrkandena 1 och 2 i det väsentliga vara tillgodosett.Försvaret och miljönPropositionenI propositionen hänvisas till beslut omen grundläggande inriktning för försvarsmaktens miljöarbete(prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. Det kan inteundvikas att den fredstida verksamheten inom totalförsvaret ivissa fall kommer i konflikt med samhällets miljömål. Dettamåste enligt regeringen accepteras om försvaret skall kunnafullgöra de uppgifter som statsmakterna har bestämt, särskilt omman betänker att krig kan vara det mest allvarliga miljöhotet.Den fredstida verksamheten -- att vidta förberedelser för attförhindra krig -- har därför redan i sig ett positivtmiljövärde.Samtidigt framhålls att det bl.a. inom försvarsmakten utförsett betydelsefullt miljöarbete. Enligt regeringen är detangeläget att dessa insatser fortsätter och att de utvecklas.Regeringen förordar att försvarsmaktens verksamhet -- medbeaktande av de villkor som måste gälla -- i miljöhänseende sålångt det är möjligt och på olika plan integreras i samhället. Isammanhanget anförs att det också är angeläget attförsvarsmakten tar del av utländska erfarenheter från bl.a. attåterställa mark efter militär verksamhet. Vidare hänvisas tillplaneringsanvisningar som gavs till Överbefälhavaren år 1993.Dessa innehåller krav på redovisning av dels hur militärtbistånd skulle kunna lämnas vid miljökatastrofer, dels hurförsvarsmaktens miljöarbete bör drivas i förhållande till denationella miljömålen.MotionernaI motion Jo690 (s) framhålls att regeringen i propositionenbehandlat försvaret och miljön endast översiktligt.I första hand anser motionärerna att militären i möjligastemån skall omfattas av de miljöregler som gäller i samhälletsövriga verksamheter. Dessutom bör all militär verksamhetmiljökonsekvensbeskrivas och bedömas utifrån dessa kriterier.Enligt motionen är det vidare angeläget att områden som är ibehov av sanering åtgärdas. Detta bör ske inom ramen för detnormala försvarsanslaget (yrkande 11).I motion Jo691 (s) tas de minskande militära hoten somutgångspunkt för förslag om att militära resurser skall användasför att skydda, förbättra och återställa miljön. Motionärernahänvisar till för miljö och utveckling (UNCED) iBrasilien och den där framlagda rapporten somrekommenderar FN att stödja en miljöanvändning av militäraresurser på olika sätt. Alla miljökrav och all miljölagstiftningsom gäller det civila samhället borde enligt rapporten gälla allmilitär verksamhet. Efter att ha gett exempel på de miljöproblemsom motionärerna anser att det svenska militära försvaretorsakar hemställsatt begär att regeringen fullföljer FN-studiensnationella förslag och lägger fram förslag om att alla miljökravoch miljölagstiftning, som gäller i det civila samhället, ocksåskall gälla all militär verksamhet (yrkande 2),att hos regeringen begär en nationell aktionsplanför hur militära resurser kan användas för att rädda elleråterställa miljön i enlighet med motionen och (yrkande 3),att som sin mening ger regeringen till känna attmiljömässigt sund teknologi för förstörelse av vapen börutvecklas och att miljöhänsyn bör infogas i de militäraforsknings- och utvecklingsprogrammen (yrkande 4),att hos regeringen begär att en studie snarastgenomförs om militärens miljöförstörelse med förslag om hurden kan minskas (yrkande 5),att som sin mening ger regeringen till känna attmilitären skall återställa den miljö de skadat (yrkande 6),att som sin mening ger regeringen till känna attkostnaderna för att återställa tidigare militär miljöförstöringbör belasta försvaret (yrkande 7).FörsvarsutskottetI sitt yttrande FöU5y konstaterar försvarsutskottet attmiljöarbetet inom försvarsmakten har redovisats för riksdagenvid ett flertal tillfällen . Det bedrivs enligtutskottets uppfattning målmedvetet och på stor bredd: Enmiljöpolicy har antagits, en miljöberedning har inrättats och enmiljöplan håller på att utarbetas. Inom högkvarteret finns ensärskild enhet som har som uppgift att svara för det militäraförsvarets miljöfrågor. Försvarsmaktens miljöarbete torde liggaväl i linje med beslut och anda.Utskottet har sålunda ingen erinran mot vad regeringen iproposition 1993/94:111 anfört om försvaret och miljön.I yttrandet framhålls vidare att försvarsmakten delar desynpunkter som framförs i motion Jo690 (s) yrkande 11, attförsvaret i möjligaste mån skall omfattas av de miljöregler somgäller för samhället i övrigt. Försvarsmakten tillämpar redansubstitutionsprincipen och har också börjat utveckla ettregister över miljöfarliga ämnen i syfte att kunna utökasubstitutionsmöjligheterna. I samband med tillstånds- ochkoncessionsansökningar för skjutfält och flygplatser genomförsmiljökonsekvensutredningar. Dessa utgör del avtillståndsmyndighetens beslutsunderlag. Sålunda miljöprövas förnärvarande samtliga flottiljflygplatser inför statsmakternaskommande ställningstagande till flygvapnets fredsorganisation.Försvarsmakten har kartlagt "miljöfarliga lämningar" och avserinom kort i samverkan med () påbörjaen riskklassificering av dessa för att få underlag föråterställningsåtgärder.Med anledning av motion Jo691 yrkandena 2--7 harförsvarsutskottet erfarit att det inom försvarsmakten finns ensträvan att infoga miljöhänsyn i militära utvecklings- ochforskningsprogram. Försvarsmakten har därför utarbetatanvisningar om att kretslopps- och försiktighetsprincipen skalltillämpas vid anskaffning av materiel och förnödenheter.Utskottet har vidare erfarit att () har fått i uppgift att identifiera miljöproblem därförsvarsmakten kan behöva kompetensstöd. FOA skall ocksåfastställa eventuella miljöeffekter av vissa ämnen samt studeramöjligheterna att på kemisk eller mikrobiologisk väg förstörasprängämnen.Försvarsmakten bör, med utgångspunkt i resultatet av SNV:sinventering, återställa den miljö som skadats i verksamheten. Ensamlad saneringsplan avses redovisas för (), helt i enlighet med den tidsplan somregeringen anvisat till SNV. Kostnaderna för att återställamiljön bör därvid inte ovillkorligen belasta försvarsanslaget.Miljöfarliga lämningar av äldre datum har i flertalet falluppkommit helt i enlighet med då gällande bestämmelser.I försvarsutskottets yttrande bemöts vissa sakuppgifter imotionen. Bl.a. anförs att flygbränslespillet reduceratsväsentligt sedan man bytt flygbränsle inom flygvapnet.Bullerproblemen från JAS-flygplanen har enligt försvarsutskottetöverdrivits av motionärerna genom att dessa utgått från alltförlåga gränsvärden, och den ammunitionsdestruering som pågår iÄlvdalen är i stort sett miljömässigt harmlös.Jordbruksutskottets övervägandenUtskottet delar regeringens mening att det inte kan undvikasatt verksamheten inom totalförsvarets militära del redan i fredkan komma i konflikt med samhällets miljömål. Att den militäraverksamheten innebär en miljöpåverkan är ofrånkomligt. Somframgår av försvarsutskottets bedömningar bedrivs emellertidmiljöarbetet inom försvarsmakten målmedvetet och på stor bredd.Försvarsmakten har i stor utsträckning samma mening sommotionärerna, att militären i möjligaste mån skall omfattas avde miljöregler som gäller i samhällets övriga verksamheter.Jordbruksutskottet finner således för egen del att deriktlinjer som angivits för försvarets miljöarbete och deåtgärder som redovisats i försvarsutskottets yttrande i viktigaavseenden ligger i linje med motionärernas yrkanden. Det ärangeläget att det miljöarbete som pågår inom försvaret även ifortsättningen bedrivs målmedvetet och på stor bredd. Detanförda innebär att motionernas syfte såvitt nu är i frågadelvis får anses tillgodosett. Någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionerna Jo690 yrkande 11och Jo691 yrkandena 2--7 är enligt utskottets mening intepåkallad.Regionalt och kommunalt arbetePropositionenUnder rubriken erinras i propositionen omatt länsstyrelserna har ansvar för samordning av bl.a. fysiskplanering, resurshushållning och kultur- och miljövård på detregionala planet. Arbetet med att utveckla och tillämpamiljökonsekvensbeskrivningar i en rad verksamhetsområdenaccentueras alltmer. I samverkan med övriga aktörer skalllänsstyrelserna utveckla de regionala miljöanalyserna tillregionala handlingsprogram.Under rubriken och framhålls attkommunerna bör följa rekommendationen i om att allalokala myndigheter i världen skall utarbetalokala handlingsprogram för en hållbar utveckling inför nästaårhundrade. Ideella insatser på miljöområdet bör främjas ochstimuleras.MotionernaI motion Jo690 (s) framhålls vikten av att länsstyrelserna meraktivt arbetar med landskapsplanering. Den regionala överblickengör det möjligt för länsstyrelserna att planera marken så attsmå biotoper, som är mycket värdefulla för naturmiljön inkl.växter och djur, bevaras i tillräcklig omfattning. Därtillbehövs spridningskorridorer till näraliggande marker, framhållermotionärerna (yrkande 10). När det gäller det lokala Agenda21-arbetet framhålls i motionen att det måste in en större delnytänkande i miljöarbetet. Förutom information och utbildningkrävs att folk aktivt stimuleras att anpassa sig till ett mermiljövänligt handlande. Som exempel anförs den sänktaavfallstaxa som praktiseras i allt fler kommuner. Andra exempelär mer storskaliga projekt som att ersätta dagens slösaktiga ochföga effektiva avloppssystem med något som bättre tar vara påavloppets resurser i form av näringsämnen och värme -- ettsystem som infogar hushållsavloppet i samhällets kretslopp.Miljöhandlingsprogram bör utnyttjas som pådrivare (yrkande 12).Enligt motion Jo21 (kds) har något övertolkats ipropositionen. Motionärerna anser att processen för omställningtill en bärkraftig utveckling enligt skall påbörjassenast . Av vikt är att kommunerna inte plockar inAgendaarbetet i traditionella beslutsförfaranden ochdokumentskapanden. Omställningen till en bärkraftig utvecklingär nämligen genom sin karaktär, där all planering ses ur ettminst 100-årigt perspektiv, annorlunda (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet kan ansluta sig till regeringens överväganden ipropositionen under hithörande avsnitt. Utskottet kan ävenansluta sig till syftet bakom motion Jo690 yrkandena 10och 12. Länsstyrelsernas ansvar för samordning på det regionalaplanet omfattar även frågor som landskapsplanering.Länsstyrelsernas samlade expertkunnande bör enligt utskottetsmening tas till vara och utvecklas i en bred dialog medkommuner, myndigheter, företag och organisationer. Även desynpunkter som anläggs i motionen på arbetet i kommunerna förframtagande av kommunala är enligt utskottets meningvärda att beaktas. Det anförda är ägnat att i allt väsentligttillgodose motionen såvitt nu är i fråga. Något särskiltuttalande från sida synes inte påkallat.Det anförda är även ägnat att tillgodose motion Jo21 yrkande 3som alltså inte bör föranleda någon ytterligare riksdagensåtgärd.Med det anförda tillstyrker utskottet att godkännervad i propositionen anförs om den huvudsakliga inriktningen avarbetet med genomförandet av Riobesluten i (prop.kapitel 4). bör avslå motion Jo690 yrkande 1i enlighet med vad som anförts i det föregående (s. 13).Strategi för globala samarbete för en hållbarutvecklingI avsnitt 5 av propositionen tar regeringen upp de åtagandenSverige gjort av internationell karaktär i UNCED-arbetet.Avsnittet berör dels miljökonventioner och andra internationellafrågor som hör under jordbruksutskottets beredningsområde, delsäven utvecklingsbiståndet och andra frågor som hör underutrikesutskottets beredningsområde. har i dendelen avgett yttrandet 1993/94:UU5y.Utskottet har funnit lämpligt att inledningsvis behandla dedelar av avsnitt 5 jämte motioner som hör underjordbruksutskottets beredningsområde. Därefter återges relevantadelar av utrikesutskottets yttrande.PropositionenRegeringen föreslår att aktiva och pådrivandeinsatser i det globala miljö- och utvecklingssamarbetet skallfortsätta och utvecklas. Det övergripande målet är attåstadkomma en integrering av UNCED-besluten i både det normativaoch det operativa internationella samarbetet och, där så ärlämpligt, sträva efter att få till stånd internationella avtalmed konkreta och tidsbestämda åtaganden och förpliktelser. Deriktlinjer och bedömningar som redovisas utgör grunden förregeringens strategi för den fortsatta inriktningen av detglobala samarbetet för hållbar utveckling enligt beslutet frånRiokonferensen. Även denna strategi utvecklas fortlöpande ochfördjupas i ljuset av den globala miljösituationens förändringaroch den internationella utvecklingen.Enligt regeringens mening bör , där så är lämpligt,sträva efter att få till stånd internationella avtal medkonkreta och tidsbestämda åtaganden och förpliktelser. Inomramen för existerande regelverk, bl.a. klimatkonventionen ochkonventionen om biologisk mångfald, bör åtaganden ochförpliktelser konkretiseras och förstärkas. Riokonferensensbeslut bör utvecklas till mer förpliktande och operativaåtaganden i de frågor i vilka internationell reglering ter sigändamålsenlig. Vissa problemkomplex kan med fördel regleras iform av regionala avtal.Ökat europeiskt och nordiskt samarbete i det fortsattaförhandlingsarbetet kan medverka till bättre måluppfyllelse.Konventioner och fördragI propositionen framhålls att internationella legalainstrument i vissa fall kan vara verkningsfulla medel i arbetetför att främja en hållbar utveckling och genomföra besluten frånUNCED. För svensk del har vi i enlighet med folkrätten alltidutgått från att ingångna förpliktelser skall uppfyllas. Det ärdärför ett starkt svenskt intresse att verka för attinternationella legala instrument, som syftar till att främja enhållbar utveckling, utformas så att de innehåller klara ochkonkreta förpliktelser, som medger fortlöpande uppföljning. Detär vidare angeläget att internationella legala instrument påmiljö- och utvecklingsområdet kompletterar varandra och attöverlappning eller motstridiga förpliktelser undviks. Regeringenvill därför verka för förbättrad uppföljning av internationellakonventioner och ökad samordning mellan berördakonventionssekretariat.Klimatkonventionen fortsätter att utvecklas. Sverigekommer att delta aktivt under de fortsatta förhandlingarna medatt klargöra och revidera konventionen. Regeringen fäster storuppmärksamhet vid frågor som rör gemensamt genomförande,utvärdering av parternas rapporter och fortsattförhandlingsarbete rörande åtaganden. pågår förhandlingar föratt förbereda det första partsmötet. Vid detta möte skall manbl.a. se över de artiklar som reglerar industriländernasåtaganden. IPCC:s andra utvärdering kommer att bli ett viktigtunderlag för en bedömning av åtgärdsbehovet och möjligheternaatt begränsa utsläppen. Flera svenska forskare är också aktiva iarbetet med IPCC:s andra utvärdering. De svenska insatsernakoordineras av delegationen (1993:13) för klimatfrågor.Delegationen skall också samordna den svenska forskningen inomområdet.Inom ramen för Antarktisfördraget samt därtill knutnaprotokoll och avtal är skyddet av miljön och naturresurserna iAntarktis den alltmer dominerande uppgiften. Ett konkret uttryckför miljöfrågornas växande betydelse är det miljöskyddsprotokolltill Antarktisfördraget som undertecknades av Sverigesamt av ytterligare 22 av de 26 konsultativa parterna. Sverigespelade en aktiv och pådrivande roll i de förhandlingar somföregick protokollets tillkomst. har godkäntmiljöskyddsprotokollet (prop. 1992/93:140, bet. 1993/94:JoU7,rskr. 1993/94:28).Antarktis har inte utsatts för någon mera omfattandemänsklig påverkan och utgör därigenom ett viktigt referensområdeför forskningen, inte minst avseende de globala miljöfrågorna.Det är därför angeläget att upprätthålla ett genomgripande ocheffektivt miljöskydd i . Regeringen avser enligtpropositionen att ta fortsatt aktiv del i miljöarbetet iAntarktis.I propositionen anges FN:s kommission för hållbarutveckling, CSD, som ett viktigt politiskt organ för attupprätthålla och vidareutveckla det internationella samfundetssamsyn om miljö och utveckling som grundlades i UNCED-processen.Kommissionen har fastställt ett flerårigt rullande tematisktarbetsprogram för genomgång av . Vid kommissionens möte1994 kommer hälsorelaterade frågor, bosättningsfrågor, frågorkring färskvatten och frågor kring giftiga kemikalier ochmiljöfarligt avfall att diskuteras. Övriga ämnesområden kommeratt behandlas successivt så att alla kapitel i hargåtts igenom inför det uppföljningsmöte som skall äga rum igeneralförsamlingen 1997.FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, FAO, har inomsitt sakområde ansvar för vissa åtaganden inom ramen för denbiologiska mångfaldskonventionen, bl.a. avseende dendomesticerade biologiska mångfalden samt för flera områden iAgenda 21 och Skogsprinciperna. FAO förbereder inom ramen försitt växtgenetiska program en internationell konferens omväxtgenetiska resurser till 1995. Arbetet inför konferensensyftar framför allt till att stärka inhemsk kapacitet,strukturer och program för rationellt bevarande och hållbartutnyttjande av växtgenetiska resurser för föda och för etthållbart jordbruk på nationell och regional nivå. kommer en statusrapport för världens växtgenetiskaresurser att tas fram. Vid konferensen skall vidare etthandlingsprogram för bevarande och hållbart nyttjande avgenetiska resurser antas.Genom svenskt initiativ kommer också överläggningar attinledas inom FAO:s ram om villkoren för tillträde till genetiskaresurser i enlighet med överenskommelserna i konventionen ombiologisk mångfald. verkar för att dessa överläggningarskall leda fram till ett protokoll om växtgenetiska resurserunder konventionen om biologisk mångfald, men medorganisatoriskt säte i , i syfte att tillämpa principen omsektorernas miljöansvar.Regeringen har här spelat en aktiv och pådrivande roll, inteminst för att stärka kopplingen till den biologiskamångfaldskonventionen. Regeringen önskar dock se en mer aktivuppföljning av UNCED i jordbruksprogrammet och avser här drivaen politik som främjar detta.MotionernaI motion Jo690 (s) framhålls att många utvecklingsländersgenmaterial blir kommersiellt viktigt i bioteknikens spår. Detfinns även risk för att utvecklingsländerna med sin sämremiljölagstiftning och sämre kontroll blir försöksfält förutplantering av genetiskt modifierade grödor eller andraorganismer. bör verka för skarpare regler vad gälleranvändning av ländernas genetiska resurser och forskning ochanvändning av genetiskt modifierade organismer, ansermotionärerna (yrkande 14). De yrkar vidare att börarbeta för en skärpning av klimatkonventionen (yrkande 15) sominnebär att målet att stabilisera CO2-utsläppen till år 2000på nivå blir bindande. Vidare bör konventionen utvidgastill att även innehålla målsättningen att därefter minskautsläppen. Enligt yrkande 16 bör uttala att Sverigebör verka för ett särskilt protokoll med regler för turism iAntarktis. I yrkande 17 framhålls att bör överväga omdet behövs en ny konvention om spridning av spårämnen ochlånglivade organiska ämnen. Inför årets temamöte med CSD är detviktigt att driver de miljöfrågorna(yrkande 18).Utskottets övervägandenDet finns enligt utskottets mening anledning att särskiltbetona vikten av att de internationella avtal som arbetades framinför vidareutvecklas och att de efter hand blirstyrande för deltagarländernas praktiska politik. Utskottetdelar således regeringens mening att det är ett starkt svensktintresse att internationella instrument som syftar till attfrämja en hållbar utveckling utformas så att de innehåller klaraoch konkreta förpliktelser. De bör också medge fortlöpandeuppföljning.Som framgår av propositionen utvecklas klimatkonventionenvidare. Det första partsmötet kommer att ägnas åt översyn av deartiklar som reglerar industriländernas åtaganden vilka harsärskilt stor tyngd när det gäller att begränsa utsläppen avkoldioxid och andra växthusgaser. Ett förberedande arbete pågårdär delegationen för klimatfrågor företräder i deinternationella förhandlingarna. Utskottet har inhämtat att enomfattande utvärdering av konventionen förbereds i två steg.Inom gruppen industriländer är delegaterna nu överens om attkonventionens nuvarande åtgärdsprogram är otillräckligt för attnå målet att skydda klimatsystemet åt nutida och framtidagenerationer. Från svensk sida har man också anslutit sig tilldenna uppfattning. Vilken ambitionsnivå som erfordras kan inteanges förrän utvärderingen är klar. Det blir sedan en politiskfråga att bedöma vilka åtgärder som ytterligare kan och börvidtas.