bet · GH01UbU11 · 1994-05-19 00:00:00 — Irapporten av skolan 1993 pekar bl.a. på attkommunernas skolplaner inte fått ett tillräckligtkonkret innehåll för att de skall kunna vara verksamma somkommunala styrinstrument. pekar också på attuppföljnings- och utvärderingsverksamheten är en svag länk ikommunernas styrning av skolan.Av skrivelsen framgår den vikt regeringen lägger vid attSkolverket utvecklar instrument för att kunna följa upp ochverka för den nationella skolpolitikens genomslag på lokal nivåi skolplaner och lokala arbetsplaner. Utskottet har erfarit attdet i regleringsbrevet för för /95kommer att markeras att verket skall arbeta för att åtgärda debrister som identifierats i rapporten av skolan. Somovan redovisats utgår regeringen från att också kommunernakommer att vilja ta itu med de brister i fråga om planering ochuppföljning som pekat på.Enligt vad utskottet inhämtat från revisorerkommer en skrivelse med revisorernas slutliga ställningstagandei granskningsärendet om tillsynen av skolan att avlämnas tillriksdagen innevarande år.Beträffande frågan huruvida fristående skolor bör ingå ikommunens skolplan och åläggas att medverka i kommunaluppföljning och utvärdering vill utskottet hänvisa till attriksdagen tidigare under denna vår avslagit likartademotionsyrkanden (bet. 1993/94:UbU6 s. 8).Med det anförda anser utskottet att bör avslåmotion 1993/94:Ub86 yrkande 9 och lägga regeringens skrivelse idenna del till handlingarna.En uppföljning av undervisningen i ämnena idrott och hälsasamt slöjd begärs i motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 3.Motionärerna menar att riksdagsbeslutet om timplanför innebar en nedskärning av timtalet för dessaämnen som kan komma att påverka eleverna negativt. Kunskapen omatt en grupp ungdomar genom aktivt idrottsliv har mycket godfysik medan en stor grupp ungdomar nästan helt avstår frånolika idrottsaktiviteter måste leda till stor uppmärksamhet påeffekterna av timplaneförändringen. Motionärerna pekar vidarepå värdet av goda kunskaper i ämnen som slöjd, men också på detpedagogiska värdet av att varva elevernas skoldag med praktiskaoch teoretiska ämnen. De beklagar därför den nedskärning somunder hösten gjordes av slöjdämnet.Utskottet vill påminna om att beslut om nyläroplan för , m.m. (prop. 1992/93:220, bet.1993/94:UbU1, rskr. 82) också har gett möjlighet att utökaantalet timmar i idrott och hälsa samt slöjd genom elevens egetval eller genom att skolan väljer att profilera sig mot dessaämnen. Enligt vad utskottet inhämtat är det regeringens avsiktatt följa upp effekterna av den nya läroplanen, timplanen ochkursplanerna i . I regeringens skrivelse framhållssärskilt att den pågående reformeringen innebär att den löpandeuppföljningen måste kompletteras med uppgifter om elevernas valav ämnen och utbildningsvägar och hur skolorna använder sinaprofileringsmöjligheter. Uppdraget att följa reformerna påskolområdet ligger på . Utskottet anser med detanförda att bör avslå motion 1993/94:Ub86 yrkande 3.Skrivelsen bör i motsvarande del läggas till handlingarna.Frågan om samverkan mellan skolan och det omgivandesamhället tas upp i motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 4. Detfinns enligt motionen en allvarlig risk för att beslutet om attinte säkra tid för praktisk arbetslivsorientering i timplanenför kan komma att leda till kraftiga nedskärningarpå många skolor som minskar många elevers möjlighet tillkontakt med arbetslivet. Motionärerna vill understryka viktenav att regeringen tar initiativ till samverkan mellan skolanoch det omgivande samhället och särskilt bevakar att allaelever får del av arbetslivsorientering.Utskottet har samma uppfattning nu som då förslaget till nyläroplan för , m.m. behandlades (bet.1993/94:UbU1 s. 68), nämligen att omfattningen av skolansarbetslivsorientering inte längre skall regleras på nationellnivå. Det bör ankomma på kommunerna och skolornas personal attbestämma hur denna verksamhet skall organiseras. I den avregeringen fastställda läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) åläggs rektor ett särskilt ansvar förbl.a. "samverkan med mottagande skolor och arbetslivet utanförskolan för att ge eleverna egna konkreta erfarenheter avbetydelse för deras val av fortsatt utbildning ochyrkesinriktning". bör enligt utskottets mening avslåmotion 1993/94:Ub86 yrkande 4.I motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 10 föreslås att denparlamentariska beredningen om statsbidrag till kommunerna(Fi 1993:24) skall ges i uppdrag att utvärdera samstämmighetenmellan nationella mål och kommunernas resultat på skolansområde och att förorda åtgärder utifrån resultatet av dennautvärdering. Förslaget skall ses mot bakgrund av att despecialdestinerade bidragen till kommunernas skolverksamhetslopades och ersattes med ett samlat bidrag tillkommunen. Motionärerna anser att det nu är angeläget med ensådan utvärdering eftersom de ser effekter i skolan av kraftigabesparingar i kommunerna samt administrativa ochorganisatoriska förändringar.Utskottet hänvisar till att det ligger inom Skolverketsuppdrag att följa upp och utvärdera i vilken utsträckningkommunerna i skolverksamheten når upp till de nationella målenför skolan. Den av motionärerna åsyftade kommittén omstatsbidrag och utjämning i kommunsektorn bör enligt utskottetsuppfattning inte åläggas en sådan utvärdering. Motionsyrkandetavstyrks därmed.Ledarskaps- och kompetensutvecklingRegeringen framhåller i skrivelsen att det, mot bakgrund avde stora krav som ställs på ledningsfunktionen inomskolväsendet, är naturligt att anlägga ett helhetsperspektiv påledarskapsutvecklingen. En ny ledarskapsutbildning, som byggerpå genomgången såväl statlig rektorsutbildning som kommunalledarutbildning, bör inrättas. Frågor om utformningen avutbildningen och ansvaret för genomförandet av denna bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Enligt regeringen bör det statliga stödet till anordnande avfortbildning av lärare inriktas på att fortbildningen skallingå som en del i de enskilda skolornas utvecklingsstrategi.Fortbildning som resulterar i utveckling av skolarbetet ochbättre undervisningsresultat skall prioriteras.I skrivelsen anförs vidare om lektorstjänster att det ärangeläget att följa effekterna av att det i skollagen den 1juli 1994 införs en bestämmelse (2 kap. 3 § tredje stycket) omatt kommuner och landsting skall sträva efter att förundervisning i gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning anställa lärare som har forskarutbildning(prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. Dengymnasiala utbildningen bör kunna få tillgång till fler sökandetill lektorstjänster. Regeringens mål är nämligen att fördubblaantalet doktorsexamina fram till år 2000.Lärarprognoser bör enligt regeringen utföras så attresultaten går att använda både vid beslut om rikttal förexamination och som underlag för planering och beslut inomhögskolor och kommuner.Utskottet vill särskilt stryka under vikten av att regeringenföljer utvecklingen i fråga om tillgången på lektorer ochforskarkompetens inom gymnasieskolan.I motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 5 påpekas att dennationella utvärderingen av visat att behovet avpedagogisk utveckling i skolan är stort. Mycket spännandeutvecklingsarbete sker emellertid ute i de enskilda skolorna,där hängivna lärare tillsammans med sina elever och mångagånger i samverkan med närsamhället utvecklar nya pedagogiskametoder. Det är viktigt att kunskaperna sprids och inspirerarandra skolor. Motionärerna anser därför att metoder måsteutvecklas för att sprida kunskaper både från aktuellpedagogisk forskning och från pedagogiskt utvecklingsarbetepå enskilda skolor till yrkesverksamma lärare och skolledare.Utskottet vill erinra om att svarar för attbehoven av forskning och utveckling för att uppnå angelägnasamhällsmål inom skolsektorn blir tillgodosedda. Verket arbetarunder perioden /94--1995/96 med en treårsbudget förforskning inom skolväsendet. Riktlinjerna förforskningsprogrammet beslutades av efter förslag iden forskningspolitiska propositionen (prop.1992/93:170, bet. UbU15, rskr. Enligt (Verksamhet och inriktning 1994/95--1996/97, s. 21) skall bl.a.uppmärksammas hur forskningsresultat skall kunna utnyttjas iskolan. Ökade insatser krävs för att skapa nätverk förkommunikation kring forskning och forskningsresultat.Skolverket avser att verka för en utbyggnad av överblickbaraoch lättillgängliga databaser där kunskap kan sökas och för enutveckling av stödfunktioner i form av tidskrifter,kunskapsöversikter och offentliga redovisningar av gjordaerfarenheter.Såväl i utskottets betänkande med anledning av förslaget tillny läroplan för , m.m. (bet. 1993/94:UbU1 s. 73 f.)som i skrivelsen med utvecklingsplanen framförs att detpedagogiska utvecklingsarbetet inom skolan måste stimuleras.Utskottet ser det som självklart att resultat från pedagogiskforskning vid universitet och högskolor skall spridas genomfortbildning av lärare och skolledare samt genom Skolverketsförsorg. Det är också viktigt att det på samma sätt förmedlaskunskaper från pedagogiskt utvecklingsarbete ute på skolorna.Utskottet förutsätter att finner modeller för hurdetta skall ske.Utskottet anser att något uttalande inte behövsmed anledning av motion 1993/94:Ub86 yrkande 5, som därföravstyrks.Den parallella lärarutbildningen bör enligt motion1993/94:Ub86 (s) yrkande 6 upphöra. Skolsamhällets vilja att tatill vara kompetensen hos den grupp studerande som har särskildfallenhet för läraryrket men inte valt yrket när de startat sinhögskoleutbildning bör i stället mötas av generösa regler försneddning in till den sammanhållna lärarutbildningen.Regeringen bör återkomma med förslag till angåendelärarutbildningen i enlighet med det anförda.Utskottet påminner om att avslagit ettmotsvarande motionsyrkande, vilket utskottet behandlade i sittbetänkande 1993/94:UbU16 om vissa högskolefrågor (s. 14). Därhänvisades bl.a. till att , på eget initiativ,påbörjat planeringen för en utvärdering av lärarutbildningen ilandet. Denna utvärdering ger möjlighet till jämförelser av deolika studieorganisatoriska modeller för bl.a.grundskollärarutbildningen som finns parallellt vid olikalärosäten. Resultatet av utvärdering böravvaktas. Även motion 1993/94:Ub86 yrkande 6 bör därför avslås.KursplaneutvecklingIntresset för skolans innehåll bör breddas och fördjupas,anför regeringen. Regeringen vill skapa garantier för attkursplanerna hålls aktuella genom ett system med kontinuerligaöversyner. I detta system bör ingå ett utvidgat samarbete medskolans intressenter.Enligt utskottets mening ger redovisningen under dettaavsnitt inte anledning till något uttalande.Riksdagen bör lägga skrivelsen i denna del till handlingarna.Utveckling av gymnasieskolanRegeringen framhåller i skrivelsen att utvecklingen av dennya gymnasieskolan måste följas noggrant. Särskilt är detangeläget att följa hur den nya gymnasieskolans program- ochgrenstruktur svarar mot flickors och pojkars val ocharbetslivets behov samt utvecklingen inom industri- ochnaturvetenskapsprogrammen. Målet att alla ungdomar skall få enfullständig gymnasieutbildning ligger fast, anför regeringen.Inte minst den höjda ambitionsnivån inom den yrkesförberedandeutbildningen förutsätter en metodisk utveckling avundervisningen.I motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 11 hävdas att den nyalärlingsutbildningen, där ansvaret för yrkesutbildningenöverförts från skolan som huvudman till arbetsgivare, harmisslyckats. Enligt redovisning i Bilden av skolanfinns den nya lärlingsutbildningen, som genomfördes redan den 1juli 1992, endast i ett fåtal större och mellanstora städer,däremot inte i storstäder, glesbygds- eller landsbygdskommuner.Motionärerna anser att effekterna av att lärlingsutbildningenminskat måste belysas för att ge möjligheter till nyaställningstaganden.Utskottet erinrar om att lärlingsutbildningen inom ramen förgymnasieskolans individuella program infördes genom riksdagensbeslut (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr. 311) om vissagymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. Den utgör enkombination av sådan yrkesutbildning som sker i ett företagsregi -- inom ramen för ett anställningsförhållande -- ochstudier av vissa ämnen i gymnasieskolan. Lärlingsutbildningenstår härigenom under ett delat huvudmannaskap. Företagen ärhuvudmän för den företagsförlagda delen av lärlingsutbildningenoch ansvarar för genomförandet av den. Skolans del iutbildningen utgörs av ett s.k. utbildningspaket med dekärnämnen som studeras i gymnasieskolan. För dessa allmännaämnen är kommunen huvudman.I av skolan 1993 (s. 77) gesföljande kommentar till att lärlingsutbildningen ännu inteinförts i någon större omfattning. "Arbetsmarknadsläget ochavsaknaden av utbildningsavtal mellan arbetsmarknadens parterär enligt kommunerna hämmande faktorer. Så länge de nationellaprogrammen inte är införda är det också svårt att anordnaundervisning i kärnämnena. Intresset för kärnämnena ärdessutom, enligt en del kommuner, svagt från såväl elever somarbetsgivare. "kommer enligt vad utskottet inhämtat att underkommande treårsperiod arbeta för att åtgärda de brister somidentifierats i bl.a. rapporten av skolan. Vidarenoterar utskottet att regeringen beslutattillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 1994:29) som skallfölja den pågående utvecklingen i gymnasieskolan i enlighet medriksdagens begäran (bet. 1993/94:UbU2, rskr. Kommitténskall vara verksam t.o.m. och redovisa sinabedömningar till regeringen.Utskottet utgår från att frågor om lärlingsutbildningenkommer att tas upp i nämnda sammanhang och att regeringenåterkommer till med förslag till ändringar avutbildningen om det visar sig att behov därav föreligger.Motionsyrkandet avstyrks därmed.I motion 1993/94:Ub84 (fp) begärs ett uttalande av riksdagenom det angelägna i att stimulera ungdomar att läsa vidtekniska och naturvetenskapliga utbildningar inomgrundskolan och gymnasiet för att få fram fler sökande tilldessa sektorer på högskolenivå. Motionären nämner den s.k.Teknikstugan i , där man inriktar sig på att få flickori att intressera sig för teknik, som exempel på enlyckad satsning.Utskottet delar motionärens uppfattning att det är viktigtatt öka ungdomarnas intresse för de tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningarna. Det övergripande syftet äratt öka rekryteringsbasen till högre utbildningar somkräver förkunskaper inom teknik och naturvetenskap. Utskotteterinrar om att regeringen har tagit flera initiativ i dettasyfte. Bl.a. har och Verket för högskoleservice fåtti uppdrag att inventera och genomföraåtgärder som långsiktigt kan öka ungdomars intresse ochförutsättningar för utbildningar med teknisk ochnaturvetenskaplig profil. Även den av regeringen tillkalladearbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan har i uppdrag attuppmärksamma varför ungdomars intresse för dessautbildningsvägar sjunker.I skrivelsen anges att regeringen räknar med att inom någraår ha underlag för en bedömning av om det finns anledning tillförändringar av det naturvetenskapliga programmet. Medhänvisning härtill och till att en parlamentarisk kommitté hartillkallats för att följa utvecklingen i gymnasieskolanavstyrker utskottet motion 1993/94:Ub84.Industriprogrammet inom gymnasieskolan har haft storarekryteringsproblem och även problem med avhopp, påpekas det imotion 1993/94:N284 (fp) som väcktes . Motionärerna anser därför att hosregeringen bör begära en utredning med uppgift att göra enöversyn av industriprogrammet (yrkande 3). Enligt motionenkan en bättre koppling mellan teori och praktik vara ett sättatt minska avhoppen. Intressanta förebilder finns i vissaföretagsskolor.Utskottet hänvisar till att regeringen i skrivelsenframhåller att uppgiften att analysera hur industriprogrammetskonstruktion kan förändras är en av de viktigaste under denärmaste åren. Exempelvis kan industriprogrammet delas upp iflera program eller det matematisk-tekniska inslagetförstärkas. I det sistnämnda avseendet finns enligt regeringenredan utbildningar som kan ge värdefullt underlag, såsom detspecialutformade naturvetenskapliga programmet med industrielloch motorteknisk inriktning i . Utskottet ser det sompositivt att industriprogrammet nu analyseras i syfte att göraprogrammet mer attraktivt för ungdomarna. Syftet medmotionsyrkandet är därmed tillgodosett, varför yrkandetavstyrks.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna, såvitt avser avsnittet om utveckling avgymnasieskolan.Elever med svårigheterRegeringen anför i skrivelsen att tendenserna till att eleversom behöver stöd inte får detta i tillräcklig omfattning börägnas stor uppmärksamhet under den kommande treårsperioden.Enligt skrivelsen har såväl som Statens institutför handikappfrågor i skolan visat att en alltföradministrativt rationell resurshantering och schablonmässigfördelning av resurser i kommunerna kan ställa till problem dådet under läsåret uppkommer behov av särskilda resurser för enelev. Myndigheterna påpekar dock att det i kommunernafinns en vilja till att utveckla styrinstrument för att undvikasådana risker. Regeringen säger sig följa utvecklingen avresursfördelningen och införandet av nya styrsystem för skolani kommunerna.I motion 1993/94:Ub361 (s), väckt , begärs en utvärdering av skolpengens effekterför funktionshindrade. Motionären hävdar att skolpengen, somär ett generellt bidrag kopplat till varje elev, inte tarhänsyn till om eleven har särskilda behov av t.ex. läromedel,assistent eller anpassningar i skolan. Det ligger då nära tillhands för kommunerna att försöka samla elever med särskildabehov på en skola för att hålla nere utgifterna. Denfunktionshindrade elevens frihet att själv välja skola blirbeskuren.Utskottet instämmer med regeringen i att det är en viktiguppgift att uppmärksamt följafrågan huruvida elever med behov av stöd får detta itillräcklig omfattning. Utskottet noterar medtillfredsställelse att regeringen i sammanhanget säger sigfölja utvecklingen när det gäller resursfördelningen ikommunerna. Därmed avstyrker utskottet bifall till motion1993/94:Ub361. Skrivelsen i denna del bör lägga tillhandlingarna.Invandrarelevers kunskaper i svenska språketI skrivelsen redovisas att regeringen har tagit del avrapporter från bl.a. skolor i invandrartäta områden ominvandrarelevernas bristfälliga kunskaper i svenska. Mångaelever klarar inte sina gymnasiestudier på grund av sittspråkliga handikapp. Vidare visar ett flertal undersökningarett tydligt samband mellan studieresultat och språkfärdighet isvenska. Det är därför enligt regeringen väsentligt attkraftfulla insatser i svenskundervisning sätts in på ett tidigtstadium för att underlätta fortsatta studier. Speciellainsatser i form av särskild studie- och yrkesorientering (syo)för dessa elever kan också vara aktuella. Regeringen anmäler iskrivelsen sin avsikt att tillsätta enarbetsgrupp med representanter från storstadsområdena.Arbetsgruppen skall ha till uppgift att analysera problemen ochkomma med förslag till åtgärder.Enligt motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 2 bör regeringen nogafölja effekterna av pågående nedskärningar av undervisningeni hemspråk och svenska som andraspråk och särskiltuppmärksamma effekterna av beslutet om att skolan inte längreskall ha en särskild kursplan i svenska som andraspråk. Det börankomma på regeringen att vidta åtgärder för attinvandrarelever skall ges en grund i svenska språket som säkrarderas möjligheter till goda resultat i grund- ochgymnasieskolan, anför motionärerna.Utskottet anser det självklart att undervisningen i hemspråkoch svenska som andraspråk, liksom all annan undervisning,skall följas upp och utvärderas. Av skrivelsen framgår attregeringen avser att ta itu med problemen kringinvandrarelevers bristfälliga kunskaper i svenska språket. Medhänvisning härtill bör avslå motionsyrkandet ochlägga regeringens skrivelse i berörd del till handlingarna.SkolstartenRegeringen redovisar i skrivelsen att i rapportenBilden av skolan 1993 påtalat brister i kommunernashandläggning av ärenden om tidigare skolstart, dvs. rätten försexåringar att börja skolan. Av rapporten framgår att kommuneninte alltid tar ställning till vilken verksamhet barnen deltari. En del sexåringar skrivs in i skolor där verksamheten enligtSkolverkets uppfattning närmast kan liknas vid förskolans. Iandra kommuner undviker man inskrivning trots att verksamhetenmer liknar skolans. avser därför att i sittuppföljnings- och tillsynsarbete särskilt följa frågan omtidigare skolstart.Regeringen ser det som angeläget att göra en tydliggränsdragning mellan skolans och barnomsorgens uppgifter.Skolan är en obligatorisk verksamhet som regleras i skollagen,medan förskolan är en frivillig verksamhet som regleras isocialtjänstlagen. Det är därför ett oavvisligt krav att bådeskolan och föräldrarna vet om barnet går i skolan eller iförskolan. I bl.a. läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet har regeringen betonat vikten av samverkan mellanförskolan och den obligatoriska skolan.I motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 8 begärs att görett uttalande om att regeringen aktivt bör verka för närasamverkan mellan skola och barnomsorg. En striktåtskillnad mellan verksamheterna motverkar en nödvändighelhetssyn på barn och unga. Barnomsorgspersonalens kompetensbör tas till vara i skolarbetet.Utskottet hänvisar till den av regeringen fastställdaläroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Därsägs (s. 14 f.) att skolan skall sträva efter att nå ettförtroendefullt samarbete med förskolan och skolbarnsomsorgenför att stödja barnens allsidiga utveckling. För de barn somännu inte har börjat skolan skall skolstarten underlättas genomett nära samarbete med den skolförberedande verksamheten.Vidare sägs att läraren bl.a. skall ta del avförskolepersonalens kunskaper och erfarenheter och samverka meddem. Utskottet finner inte skäl för något riksdagsuttalande ifrågan. bör lägga skrivelsen till handlingarna iaktuell del och avslå motion 1993/94:Ub86 yrkande 8.Datoranvändningen i skolanEnligt regeringen används datorer inte i tillräckligomfattning i dagens skola, vare sig som generellt arbetsverktygeller som specifikt pedagogiskt hjälpmedel. Skolan är, under detre kommande åren, i behov av aktivt stödjande åtgärder frånstatens sida om eleverna skall kunna erbjudas en modernundervisning.Regeringen erinrar om att har iuppdrag att ansvara för genomförandet av den nationellaskoldatapolitiken. I skrivelsen redovisas Skolverketshittillsvarande undersökningsresultat och aktiviteter påområdet. Enligt regeringens uppfattning måste iklädasig en betydligt mera aktiv roll i arbetet med att stimuleraanvändandet av informationsteknologi i skolan. Ävenlärarhögskolorna kan göra viktiga insatser genom att gestudenterna kunskaper om hur datorn kan användas iundervisningen. Regeringen räknar också med att det arbete sombedrivs i den tillsattainformationsteknologikommissionen kommer att främjadatoranvändningen i skolan.Datautbildningen i skolan tas upp i motion 1993/94:Ub354 (s),väckt under den allmänna motionstiden. Motionärerna föreslåratt skall få i uppdrag att omgående undersökaförutsättningarna för att ge alla barn möjligheter att inhämtakunskaper och färdigheter inom dataområdet redan frånskolstarten.Utskottet har samma uppfattning som regeringen ochmotionärerna när det gäller vikten av att stimuleradatoranvändningen i skolan och att tar på sig enmera aktiv roll i detta arbete. Enligt vad utskottet erfarithar också , genom regeringsbeslut ,fått i uppdrag att utveckla och driva det svenskaskoldatanätet. Syftet med motion 1993/94:Ub354 är därmed ihuvudsak tillgodosett. Utskottet föreslår att medavslag på motionen lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna såvitt avser skolans datoranvändning.Utvecklingsplanen i övrigtUtskottet föreslår att lägger regeringens skrivelsemed utvecklingsplan för skolväsendet, i den mån den intetidigare behandlats i detta betänkande eller avser frågor omdistansundervisning, till handlingarna. beträffande segregationstendenser i skolanatt avslår motionerna 1993/94:Ub85 yrkande 1,1993/94:Ub86 yrkande 1, 1993/94:Ub341 yrkande 3 och1993/94:Ub905 yrkande 1,res. 1 (s)men. (v) - delvis2.