bet · GH01KU35 · 1994-03-30 00:00:00 — I betänkandet behandlas budgetpropositionens förslag om anslagför /95 under femtonde huvudtiteln, ochdess myndigheter m.m., utom anslaget B 2. revisorer.I betänkandet behandlas även ett antal motioner som rörriksdagens budget och organisationsfrågor m.m.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker samtligamotioner. Till betänkandet har fogats tre reservationer och enmeningsyttring. 1993/94:100 bilaga 16 A 1 vari yrkas att tillRiksdagens ledamöter och partier m.m. för /95anvisar ett förslagsanslag på 372 625 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 A 2 vari yrkas att tillRiksdagsutskottens resor utom för /95anvisar ett reservationsanslag på 18 500 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 A 3 vari yrkas att tillRiksdagens förlagsverksamhet anvisar ett förslagsanslag på 33914 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 A 4 vari yrkas att tillRiksdagens byggnader m.m. för /95 anvisar ettreservationsanslag på 127 733 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 A 5 vari yrkas att tillRiksdagens förvaltningskostnader för /95 anvisarett ramanslag på 242 101 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 B 1 vari yrkas att tillRiksdagens ombudmän, Justitieombudsmännen, för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på 32 280 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 B 3 vari yrkas att tillNordiska rådets svenska delegation och dess kansli /95 anvisar ett förslagsanslag på 7 960 000 kr.1993/94:100 bilaga 16 B 4 vari yrkas att tillNordiska rådets svenska delegation och dess kansli: Andel igemensamma kostnader för för /95anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94:K301 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att införa 020-nummer till riksdagen.1993/94:K304 av () vari yrkas attriksdagen beslutar öppna en 020-linje till riksdag.1993/94:K310 av m.fl. (fp, s, c) vari yrkas attriksdagen ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att utredaförutsättningarna och kostnaderna för utsändning per radio avdebatterna i kammaren så att många och efter hand allt fleramedborgare själva direkt skall kunna ta del av det som sägs ochavhandlas i riksdagen.1993/94:K312 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att till förvaltningskostnader /95 anvisar 230 000 000 kr.1993/94:K314 av (nyd) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att belysa problematiken kring affären riksdagenkontra ,. att , om utredningen enligt yrkande 1 påvisar attaf Forselles blivit oskäligt behandlad, reglerar de krav som haneller av honom utsett ombud eventuellt kommer att ställa,3. att i syfte att rädda de kulturellt värdefullariksdagsbyggnaderna ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag attpåbörja tredimensionell uppmätning av huskropparnas rörelser.1993/94:T808 av m.fl. (v) vari yrkas2. att beslutar ge förvaltningsstyrelsen i uppdragatt vidta åtgärder så att kan kommunicera medallmänheten via datorpost. Propositionens förslagRiksdagens ledamöter och partier m.m. (A 1)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till Riksdagensledamöter och partier m.m. anvisas ett förslagsanslag på372 . Från anslaget finansieras arvoden,kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter,arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantibelopp åtf.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningarvid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning förriksdagens ledamöter. Kostnader för ledamöternas deltagande iinternationellt parlamentariskt samarbete såsom ,, , IPU liksom bidragen till ledamöternas enskildastudieresor finansieras även från anslaget. Särskilda medel haravsatts för EG-delegationens och EES gemensammaparlamentarikerkommittés verksamhet. I anslaget ingår slutligenäven bidrag till riksdagsledamöternas föreningar/organisationer(bl.a. ) liksom bidraget till partigrupperna.Ledamöternas arvoden bestäms fr.o.m. avRiksdagens arvodesnämnd. I propositionen framhålls att vadnämnden kommer fram till beträffande arvodenas storlek kommeratt belasta detta anslag.Enligt uppgift från förvaltningskontoret kommer även arvodenatill ledamöterna i att belasta dettaanslag.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagtill anslag för ledamöter och partier m.m.Riksdagsutskottens resor utom (A 2)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att tillRiksdagsutskottens resor utom anvisas 18 500 000 kr.Medlen har enligt uppgift från förvaltningskontoret beräknatsför mandatperioden /95--1996/97.Från anslaget finansieras utskottens utrikes resor. I anslagetingår numera även kostnaderna för medföljande tjänstemän vilkatidigare belastat annat anslag. Medlen disponeras under entreårsperiod som reservationsanslag i enlighet med regler somfastställs av talmanskonferensen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagtill anslag för riksdagsutskottens resor utom Sverige.Riksdagens förlagsverksamhet (A 3)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till Riksdagensförlagsverksamhet anvisas ett förslagsanslag på 33 914 000 kr.Under detta anslag har samlats alla kostnader och intäkter förde förlagsprodukter som ger ut liksom information ielektronisk form, bl.a. publika databaser ().Huvuddelen av kostnaderna avser riksdagstrycket som harbudgeterats för en volym om 60 000 sidor.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagtill anslag för förlagsverksamhet för budgetåret1994/95.Riksdagens byggnader m.m. (A 4)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till Riksdagensbyggnader m.m. anvisas ett reservationsanslag på 127 733 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagtill anslag för byggnader m.m.Riksdagens förvaltningskostnader (A 5)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till Riksdagensförvaltningskostnader anvisas ett ramanslag på 242 101 000 kr.Från anslaget utgår medel för riksdagsförvaltningen exkl.kostnaderna för förlagsverksamhet och fastighetsförvaltning.Kostnaderna avser bl.a. löner, administration, intern service,säkerhet, datateknik, bibliotek och informationsverksamhet.I propositionen anges att förvaltningskostnaderna, jämfört medinnevarande budgetår, beräknas öka med ca 12 miljoner kronortill följd av beräknade effekter av valet, ökade aktiviteterbl.a. på informations- och dataområdena, ianspråktagande av enny fastighet samt avtalade ökningar av lönekostnaderna. Iförslaget ingår även en fortsatt reinvestering av ADB-tekniken,vilken anges vara en förutsättning för fortsatt rationaliseringav verksamheten.MotionenI motion 1993/94:K312 yrkande 1 av m.fl.(nyd) yrkas att till förvaltningskostnaderför /95 anvisar 230 000 000 kr.I motionen framhålls att det är angeläget att ochriksdagens myndigheter underkastas samma hårda sparbeting somgäller för statliga myndigheter och bolag. Därför föreslårmotionärerna att förslaget på reduceras med 5 %till 230 000 000 kr.Utskottets bedömningI motion 1993/94:K312 yrkande 1 föreslås att anslaget avallmänna besparingsskäl skall reduceras till 230 000 000 kr.Utskottet avstyrker motionens krav på en reduktion ochtillstyrker förvaltningskontorets förslag.Riksdagens ombudsmän, 1)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till Riksdagensombudsmän, anvisas ett ramanslag på32 . Anslagsbeteckningen föreslås ändrad frånförslagsanslag till ramanslag.Av propositionen framgår att ämbetet i anslagsframställningenredovisat ett ettårigt budgetförslag /95 och hemställtatt verksamheten även i fortsättningen skall finansieras medförslagsanslag. Förvaltningskontoret uppger sig inte ha någonerinran mot Justitieombudsmännens medelsberäkning, men anser attäven denna verksamhet bör kunna bedrivas med ramanslag.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagtill anslag för ombudsmän, /95.Nordiska rådets svenska delegation och dess kansli (B 3)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till svenska delegation och dess kansli anvisas ettförslagsanslag av 7 960 000 kr.Av propositionen framgår att förslaget ges i avvaktan på detförslag om organisationen av internationellaverksamhet som förvaltningskontoret avser att återkomma medunder våren.Utskottets bedömningFörvaltningskontoret har under ärendets beredning i utskottetanmält att man alltjämt avser att lägga fram förslagom hur svenska delegation skall organiseras iframtiden. I avvaktan på ett sådant eventuelltorganisationsförslag anser utskottet att anslaget kan föras uppmed det i budgetpropositionen föreslagna beloppet.Nordiska rådets svenska delegation och dess kansli: Andel igemensamma kostnader för (B 4)PropositionenRiksdagens förvaltningskontor föreslår att till svenska delegation och dess kansli: Andel i gemensammakostnader för anvisas ett förslagsanslag på12 797 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förvaltningskontors förslagtill anslag för svenska delegation och desskansli: Andel i gemensamma kostnader för Nordiska rådet.2. Telefonsamtal till riksdagenMotionernaI motionerna 1993/94:K301 av () och1993/94:K304 av () yrkas att riksdagenbeslutar införa 020-nummer till . I motionernaframhålls vikten av att underlätta kontakten mellanriksdagsledamöterna och väljarna. Ett sätt är att se till så för ett telefonsamtal till endast behöver betalaen markering, dvs. införa 020-nummer.Riksdagens tidigare behandling m.m.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen under senare årbehandlat och avstyrkt motioner om inrättande av 020-nummer församtal till , senast hösten 1992.Konstitutionsutskottet (bet. 1992/93:KU9) ansåg då att riksdagenborde avvakta STATTEL-delegationens arbete med frågan omanvändning av 020-linjer inom statlig verksamhet.STATTEL-delegationen tillsattes av regeringen ochhar enligt sina direktiv (dir. 1991:29) i uppdrag att genomföraåtgärder för att effektivisera statliga myndigheterstelekommunikationer. I direktiven uppmärksammas 020-tjänsten,som innebär att den som abonnerar på denna står förtrafikavgifterna för inkommande samtal med undantag för avgiftenför den första markeringen, vilken den uppringande står för. Detbetonas i direktiven att ett införande av en sådan tjänst bedömskraftigt öka statens kostnader, varför även andra lösningarmåste utredas.Riksdagens förvaltningskontorUtskottet har från inhämtatföljande upplysningar.STATTEL-delegationen förbereder f.n. en upphandling av entelefonitjänst för den statliga sidan. Kravspecifikationenkommer att innehålla krav på en tjänst som gör det billigare förallmänheten att ringa till myndigheter. En tjänst sommyndigheten själv sedan kan besluta att ansluta sig till ellerej. Enligt delegationens tidsplan skall en kravspecifikationvara färdig och upphandlingen vara avslutad tillslutet av 1995. Telefonitjänsten beräknas vara i bruk under1996.Årliga trafikundersökningar har visat en ökning avteletrafiken till med 10--. Detta harmedfört att telefonitjänsten, som dimensionerades för 10 årsedan, är mycket hårt ansträngd under trafiktoppar, med ökadesvarstider som följd. En reinvestering i och utbyggnad av en nytelefonväxel har föreslagits i årets budgetproposition (prop.1993/94:100 bil. 16 anslag A 4).Kostnaderna för att införa 020-nummer till ingårinte i förvaltningskontorets lämnade budgetförslag /95 men förvaltningskontoret har undersöktkostnaden för att införa 020-nummer till riksdagen.Ett 020-nummer till kan införas vid sidan om detvanliga telefonnumret . Ett nytt sexsiffrigt020-nummer kan kopplas till växeln. Direktval kan i dettaalternativ inte väljas, utan samtalet kopplas via växeln, vilketskulle kräva ytterligare en deltidstjänst. Dessutom skullekrävas ytterligare utbyggnad av antalet ledningar.Kostnaderna för teletrafiken med ett 020-nummer är svåra attberäkna men beräknas uppgå till 1,45 miljoner kronor.De sammanlagda engångskostnaderna för ett 020-nummer kopplattill växeln beräknas till och de årligakostnaderna för abonnent- och trafikkostnader m.m. till 1,66miljoner kronor.En beräkning har även gjorts för alternativet att förse varjeriksdagsledamot med ett eget 020-nummer, som komplement tillordinarie nummer i växel. De sammanlagdaengångsavgifterna för ett individuellt 020-nummer för varjeledamot beräknas till . De årliga kostnadernaför abonnent- och trafikkostnader m.m. skulle utgöra 8,5miljoner kronor.Sammanställning av kostnader1) Ett 020-nummer till växelnEngångsavgifter 0,11 mkrAbonnent- och trafikkost/år 1,66 mkr2) Ett individuellt 020-nummer för varje ledamotEngångsavgifter 1,1 mkrAbonnent- och trafikkost/år 8,5 mkrUtöver ovanstående beräkningar tillkommer kostnader förnytryck av brevpapper, visitkort m.m. för komplettering med020-nummer.Utskottets bedömningBeräknad kostnad för införande av 020-samtal till riksdagenframgår av förvaltningskontorets redovisning. Vidare framgår attSTATTEL-delegationens arbete med frågan om användning av020-linjer inom statlig verksamhet fortfarande pågår. Utskottetvidhåller sin tidigare inställning att detta arbete böravvaktas. Motionerna 1993/94:K301 och 1993/94:K304 avstyrks avutskottet.3. Direkta radiosändningar av riksdagsdebatterMotionenI motion 1993/94:K310 av m.fl. (fp, s och c) yrkasatt ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att utredaförutsättningarna och kostnaderna för utsändning per radio avdebatterna i kammaren.Enligt motionärerna vore det värdefullt för förståelsen av ochrespekten för den representativa demokratin om medborgarna fickmöjlighet att också direkt -- dvs. utan sovring och bearbetningav media och för debatten -- själva ta del av detsom sägs i kammaren och notera talarnas tonfall och engagemang ianföranden och repliker. Det skulle enligt motionärerna gemedborgarna ökad insyn i de parlamentariska arbetsformerna ochsannolikt också bidra till en större stringens i debatten ikammaren.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Konstitutionsutskottet avstyrkte vid /90 (bet.1989/90:KU36) en motion med yrkande om att talmanskonferensenskulle undersöka möjligheterna till sändning i radion avsamtliga kammardebatter. I samband härmed avstyrktes även enmotion som bl.a. gällde utredning av möjligheterna tillförbättrad information om arbete. Utskottet deladeden uppfattning som uttryckts i en av motionerna om attmassmediernas rapportering från kammaren delvis är beroende avnär debatterna och voteringarna äger rum. Om kammararbetetkoncentrerades mer var det enligt utskottet möjligt att ocksåetermedieföretagen gjorde den bedömningen frånnyhetsvärderingssynpunkt att sändningarna från böröka. Enligt utskottet borde inte göra något uttalandeom fler TV- eller radiosända debatter. följdeutskottet.Vid 1992/avstyrkte utskottet (bet.1992/93:KU9) motioner om ökade TV-sändningar av riksdagsarbetet.Utskottet ansåg att av den redovisning som då lämnats avförvaltningskontoret framgick att mycket omfattande insatsergjorts och var under övervägande inom informationsområdet.Enligt utskottet hade förvaltningsstyrelsen det övergripandeansvaret för informationsfrågorna, och styrelsen kunde genom sinparlamentariska sammansättning under talmannens ledning pålämpligt sätt initiera de förändringar och den utveckling somändrade förhållanden kan motivera. Frågor om ökade resurser fickaktualiseras i sedvanliga budgetsammanhang. Enligt utskottettorde den för informationsfrågorna särskilt tillsattaparlamentariska referensgruppen här ha särskild betydelse. Någrainitiativ från utskottets sida med anledning av motionerna ansågutskottet inte nu påkallade. följde utskottet.Riksdagens förvaltningskontorUtskottet har inhämtat följande upplysningar från riksdagensförvaltningskontor.Förvaltningskontoret vill här erinra om sina övergripande målatt aktivt informera allmänheten om arbete ocharbetsformer. Detta görs i olika former bl.a. genom service tillmassmedia men också genom information riktad direkt tillallmänheten. För beredning av viktigare policyfrågor inominformationsområdet finns det inom en parlamentariskreferensgrupp.Vissa riksdagsdebatter och öppna utskottsutfrågningar m.m.direktsänds ibland i radio och/eller TV. Beslutet att sända ärhelt och hållet massmedias eget medan svarar för attdet rent praktiskt m.m. ordnas på bästa sätt för massmedia.Det är av största vikt att allmänheten informeras omriksdagens arbete. Det ankommer dock inte på att styramassmedias nyhetsvärdering eller vilka debatter som skall sändasdirekt. Däremot ankommer det på att underlättamassmedias bevakning av riksdagsarbetet.Fr.o.m. 1993/finns en länk mellan riksdagenoch . Genom paraboler direktöverförs ljud och bildfrån kammaren till Kaknäs. Massmediabolag kan sedan direkt,eller genom markbunden förlängning, "tappa" och sända debatter.Hyran för länken bekostas av med per år.Sedan nya rörliga kameror installerades i kammaren för några årsedan är såväl ljud- som bildkvalitet via länken av mycket högkvalitet.Åtgärderna har vidtagits för att underlätta massmediasbevakning av arbete. Länken har t.ex. gjort detmöjligt för redaktion att vara ständigt uppkopplad tillriksdagen via Kaknästornet.Förvaltningskontoret anser det inte, bl.a. av kostnadsskäl, vara realistiskt med egna radiosändningar från . Enkontinuerlig utveckling av informationsverksamhet ärdock av stor vikt.Utskottets bedömningUtskottet anser att det är av stor vikt att riksdagensinformationsverksamhet kontinuerligt utvecklas. I likhet medföregående år vill utskottet framhålla att förvaltningsstyrelsenhar det övergripande ansvaret för informationsfrågorna och attstyrelsen genom sin parlamentariska sammansättning, underledning av talmannen, på ett lämpligt sätt kan initiera deförändringar och den utveckling som kan motiveras av ändradeförhållanden.Av förvaltningskontorets redovisning framgår att åtgärdervidtas för att underlätta massmedias bevakning av riksdagensarbete. Utskottet anser inte att det är påkallat med någotinitiativ från sida med anledning av motionen. Motion1993/94:K310 avstyrks av utskottet.4. Kommunikation med allmänheten via datorpostMotionenI motion 1993/94:T808 yrkande 2 av m.fl. (v)begärs att skall besluta ge förvaltningsstyrelsen iuppdrag att vidta åtgärder så att kan kommunicera medallmänheten via datorpost.Enligt motionärerna bör riksdagsledamöter och andraförtroendevalda vara möjliga att nå via elektronisk post.Offentliga handlingar hos myndigheter bör finnas tillgängliga pånätet. Datanätet bör enligt motionärerna kompletteras med"Medborgarnas datakontor" där vem som helst kan få fram materialfrån myndigheter.Riksdagens förvaltningskontorUtskottet har inhämtat följande upplysningar från riksdagensförvaltningskontor.Riksdagens datasystem är anslutet till deninternationella standarden för elektronisk post, X.400.Alla Allin1-användare kan via en tjänst i riksdagenselektroniska post kommunicera med det publika X.400-nätet.Således kan även extern elektronisk post sändas till riksdagensdataanvändare genom X.400-nätet. För kommunikation mellan någrapartikanslier i och deras partiorganisationer har ävenupprättats en speciell kommunikation via X.400.Sedan hösten 1993 deltar förvaltningskontoret i ettpilotprojekt där man knyter ihop X.400 med de facto-standardenInternet. Försöket går ut på att via X.400-koppling kunna taemot och skicka elektronisk post även till Internet.Kommunikationen mellan de två näten och datasystemsker via en dator på det företag som svarar för projektet. Avsäkerhetsskäl föredrar ADB-enhet enkommunikation med Internet via en X.400-koppling.De Allin1-användare som är intresserade av tillgång tillelektronisk post via X.400 och Internet kan således erbjudasdetta genom pilotprojektet. Adresseringen kan dock fortfarandevara besvärlig men genom ADB-enhetens försorg kandistributionslistor eller kortnamn skapas. En permanentning avförsöket kommer att övervägas senare under året.Externa användare av databas har dessutomvisat intresse för direkt kommunikation via Internet.Förvaltningskontoret försöker att lösa säkerhetsproblemen isamband med en anslutning av enbart Rixlex till Internet.Förvaltningskontoret följer i övrigt utvecklingen på området.Utskottets bedömningMotionärerna yrkar att förvaltningsstyrelsen skall få iuppdrag att vidta åtgärder så att kan kommunicera medallmänheten via datapost. Av förvaltningskontorets redovisningframgår att flera åtgärder har vidtagits och att ytterligareåtgärder är under övervägande vad gäller kommunikation viadatanät och informationsspridning i elektronisk form. Motbakgrund härav anser inte utskottet att det är påkallat mednågot initiativ från sida med anledning av motionen.Utskottet avstyrker motion 1993/94:T808 yrkande 2.5. Ersättning till motion 1993/94:K314 yrkandena 1 och 2 av (nyd)yrkas att skall begära att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att belysa problematiken kring affärenriksdagen kontra . Vidare yrkas att ,om utredningen påvisar att blivit oskäligtbehandlad, reglerar de krav som han eller av honom utsett ombudeventuellt kommer att ställa.Riksdagens tidigare behandlingFrågan om ekonomisk ersättning från sida till Olofaf Forselles har behandlats vid ett flertal tillfällen medanledning av motioner, (bet. 1992/93:KU29). Enredovisning av frågan har lämnats i betänkandet 1987/88:KU10.Utskottet erinrade vid /89 (bet. 1988/89:KU24)om att den 3 december 1986beslutat tillerkänna ett belopp ex om5 med början och medupphörande (den månad då ). Utskottet avstyrkte motionsyrkande omytterligare ersättning under hänvisning till tidigare intagenprincipiell ståndpunkt att en fråga av förevarande karaktärborde behandlas av förvaltningsstyrelsen.Utskottet avstyrkte under /93 (bet.1992/93:KU29) en motion med yrkande om ersättning till afForselles, under hänvisning till utskottets tidigareställningstaganden till motioner med samma syfte som den dåbehandlade. Den aktualiserade frågan fick enligt utskottet ansesavgjord för del genom förvaltningsstyrelsens beslutden 3 december 1986.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan omersättning till , varför motion 1993/94:K314yrkandena 1 och 2 avstyrks.6. Tredimensionell uppmätning av riksdagshusenMotionenI motion 1993/94:K314 yrkande 3 av (nyd) begärsatt i syfte att rädda de kulturellt värdefullariksdagsbyggnaderna ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag attpåbörja tredimensionell uppmätning av huskropparnas rörelse.Enligt motionären rör sig riksdagshusen rejält, vilket på siktkommer att medföra stora skador. Den planerade höjningen avgrundvattennivån kommer enligt motionären inte att återge de avröta skadade pålarna deras förmåga att bära den last de äravsedda att göra.Riksdagens förvaltningskontorMed anledning av att utskottet begärt upplysningar frånriksdagens förvaltningskontor, har förvaltningskontoret inhämtatett yttrande från som anförföljande.Statens geotekniska institut () har 1990 på riksdagensuppdrag analyserat riksbyggnadernas grundläggning. SGIssammanfattande bedömning enligt skriftlig rapport är attbyggnadernas bestånd ej är i fara. Den omfattande pålningenunder byggnaderna innebär att det ej finns risk för attbyggnaderna skall falla sönder. Vad som kan hända är att nyasprickor inträffar till följd av de långsamma sättningar sompågår.Byggnaderna utsattes redan under uppförandet vid sekletsbörjan och därpå för betydandesättningar. Sättningarna har därefter tillväxt i relativtlångsam takt. De är föranledda av s.k. krypdeformationer igrundkonstruktioner och undergrund och kan förväntas fortsättaunder . Sättningshastigheten är i genomsnitt0,3 à per år.Sättningsuppföljningar utförs genom s.k. precisionsavvägning.Mätpunkterna består av särskilt för ändamålet i byggnaderna fastmonterade ståldubbar. Avvägning innebär att mätpunkternashöjdläge (nivå) vid varje mättillfälle bestäms i förhållandetill fasta referenspunkter. Metoden är erkänd och vedertagen förnoggranna sättningsobservationer av bl.a. byggnader och harfördelen att mätningarnas noggrannhet kan värderas urmätresultaten. Genom mätningarna kan byggnadernas rörelsemönsterkartläggas.För att kunna följa rörelserna i byggnaderna mer i detaljinstallerades ett antal nya mätpunkter inne i byggnaderna underhösten 1992. Mätningar utförs av samtligamätpunkter 2 gånger per år.För uppmätning av de små rörelser, som här är aktuella, krävslångsiktiga mätningar med tillförlitliga metoder,som har känd felmarginal. Nuvarande mätningar ger erforderliginformation.