bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — Bakgrunden till besluten är attväntetiderna, av skäl som varken myndigheter eller asylsökande kan lastas för,blivit alltför långa.Enligt utskottets mening saknas mot den angivna bakgrunden anledning förutskottet att rikta någon anmärkning mot regeringen när det gäller avvisningarav asylsökande kosovoalbaner.13. Privatiseringen av statliga företaga) Regeringens handläggning med anledning av riksdagensprivatiseringsbemyndigandeI en granskningsanmälan, bilaga A 10.1, har till granskning anmältsregeringens och det ansvariga statsrådets handläggning av privatiseringen avstatliga företag. Granskningen bör enligt anmälan särskilt avse upphandlingenav de konsulttjänster som har anlitats i sammanhanget. Anmälan har utgått fråndet privatiseringsbemyndigande som lämnade regeringen vidbehandlingen av regeringens proposition 1991/92:69 om privatisering av statligtägda företag m.m.Utskottet har inhämtat uppgifter från Statsrådsberedningen om vilka åtgärdersom regeringen vidtagit med anledning av privatiseringsbemyndigande.Dessa uppgifter har lämnats i en promemoria från Statsrådsberedningen, bilagaA 10.2. De berörda departementen har sedan, efter frågor från utskottet,kompletterat sina tidigare lämnade uppgifter.I en inom utskottskansliet upprättad promemoria, bilaga A 10.3, ges ensammanställning av de åtgärder som vidtagits med anledning av riksdagensprivatiseringsbemyndigande. Denna promemoria omfattar de uppgifter som lämnatsav departementen men innehåller också andra uppgifter, t.ex. från regeringensredogörelser för statligt ägda företag som avlämnas till riksdagen.Promemorian avslutas med en sammanställning av de uppgifter som departementenlämnat om kostnader.Regeringens proposition 1991/92:69 om privatisering av statligt ägda företagm.m.I november 1991 föreslog regeringen i proposition 1991/92:69 om privatiseringav statligt ägda företag m.m., att regeringen skulle få bemyndigande att säljastatens aktier i 35 aktiebolag eller delar av dessa. De aktuella bolagen angavsi en bilaga till propositionen, som också omfattade , och efter ombildning. Regeringen hemställde ocksåom ett bemyndigande att avveckla Förvaltningsaktiebolaget . Det föreslogsvidare att ett särskilt anslag skulle anslås för omstruktureringskostnader ivissa företag inför försäljningen och för direkta omkostnader i samband medförsäljningen.Bemyndigande att försälja statens aktier m.m.Vad gällde försäljningens inriktning och omfattning anfördes i propositionenbl.a. följande.KöparkategorierAllmänheten och de anställda borde enligt propositionen ges bred möjlighetatt teckna aktier m.m. De anställda borde få möjlighet att bli delägare i deföretag där de arbetar, vilket även skulle gälla anställda utomlands. Eftersomett decentraliserat ägande ansågs väsentligt borde allmänheten ges tillfälleatt teckna aktier. Enligt propositionen borde denna inriktning i flertalet fallkunna tillgodose kravet att försäljningarna ledde till industriellt riktigalösningar. I några fall kunde, av detta skäl, ett annat försäljningssätt behövaväljas. För att uppnå en industriellt riktig struktur kunde enligtpropositionen en direkt försäljning till ett annat företag i vissa fall varalämpligast.Olika köpare borde enligt propositionen ges likartade villkor inom ramen förde marknadsmässiga hänsyn som måste tas. Olika former för försäljning av aktierm.m. i samma företag kunde enligt propositionen av affärsmässiga skälsjälvfallet innebära olikheter i villkoren för olika köpare.I propositionen hänvisades till ett förslag från regeringen om upphävande avreglerna för utländska företagsförvärv. Detta förslag innebar attlagstiftningen om kontroll av utländska förvärv av dels företag och aktier,dels fastigheter som är avsedda för näringsverksamhet avskaffades i huvudsak.Riksdagen tillstyrkte detta förslag (prop. 1991/92:71, bet. 1991/92:NU15).Någon gräns för utländskt ägande vid försäljning av statens aktier borde intesättas enligt propositionen om privatisering av statligt ägda företag. I ochmed att ett spritt ägande eftersträvas i de företag som säljs ansågs riskenvara liten för ett dominerande utländskt ägande med negativa effekter. Företag som i första hand borde bli föremål för försäljningEnligt propositionen borde endast företag som bedriver kommersiell verksamhetoch som arbetar på konkurrensutsatta marknader bli föremål för försäljning.Verksamhet som bedrivs på marknader med bristfällig konkurrens borde enligtpropositionen utsättas för konkurrens eller förändras strukturellt innanförsäljning blir aktuell. Val av tidpunkt för försäljning, prissättning m.m.Enligt propositionen borde tidpunkten för försäljning av enskildaförsäljningsobjekt väljas med omsorg. Försäljning av statens innehav i ett såstort antal företag som det var fråga om krävde enligt propositionen betydandetid att genomföra. Många statligt ägda företag behövde omstruktureras innan dekunde säljas. Generellt borde enligt propositionen gälla att statens tillgångarbör säljas till ett marknadssmässigt pris och vid en kommersiellt riktigt valdtidpunkt.När försäljning skall ske till ett större antal köpare genom t.ex. prospekt,börsintroduktion eller på annat sätt borde företagen uppfylla de krav marknadenställer eller kan ställa på struktur, strategi, intjänandeförmåga och ekonomiskstabilitet. I vissa situationer när det kan bli aktuellt att sälja företageller verksamheter till andra företag t.ex. av strukturskäl eller på grund avett behov att finna en stark och handlingskraftig ägare, blir försäljningen endirekt uppgörelse mellan berörda parter.Det fanns enligt propositionen anledning att ta hänsyn till om en försäljningav företaget skulle inverka negativt på andra företags verksamheter. Ipropositionen tänkte man här t.ex. på att en försäljning av kreditinstitut tillföretag inom den finansiella sektorn kan innebära att det totala utbudet avkrediter i landet minskar. Vidare borde vid försäljningar förvärvsreglerna ikonkurrenslagen beaktas.För kreditinstitut måste enligt propositionen försäljningen ske på ett sådantsätt och till sådana köpare att institutets kreditvärdighet inte försämras.Vid beslut om försäljning av statens andelar i de regionala investmentbolagenvar det enligt propositionen viktigt att se till att syftet med det statligaengagemanget inte går förlorat.Riskkapitalmarknadens situation angavs som en annan väsentlig faktor att tahänsyn till vid val av försäljningstidpunkten. Det ansågs viktigt attförsäljningen av statliga företag genomförs så att inte övriga företagsmöjligheter att skaffa kapital förhindras.I propositionen underströks att den i bilagan redovisade listan inte innebarnågot förslag om när eller i vilken form försäljning bör vidtas. Det bordeenligt propositionen ankomma på regeringen att från fall till fall avgöra dettamed hänsyn till de mål för försäljningen som tidigare redovisats samt medhänsyn till de enskilda företagens situation och riskkapitalmarknadensförutsättningar. Organisationen av försäljningen m.m.Vad gäller organisationen av försäljningen och omstruktureringen av destatligt ägda företagen ankom det enligt propositionen på regeringen attbesluta om hur arbetet skall organiseras. För information lämnades ipropositionen bl.a. följande uppgifter.Förberedelserna för försäljningen borde enligt propositionen skötas isamarbete med de enskilda företagens styrelser. Schematiskt kunde enligtpropositionen arbetet för ett enskilt företag delas in i olika faser:1. Analys av förutsättningarna för ägarspridning2. Strategisk och kommersiell anpassning av företagets affärsidé ochstruktur. I vissa fall kan kapitaltillskott, omstrukturering etc. erfordras.3. Beslut om hur en försäljning bör genomföras4. Genomförande av ägandeöverlåtelseVidare informerades om att frågor om försäljning m.m. bereds iregeringskansliet och att extern expertis kommer att anlitas i detta arbete.Regeringen beslutar om varje enskilt försäljningsärende. Här nämndes attavsikten var att tillsätta en särskild kommission som skulle stå tillregeringens förfogande för bedömning av villkor m.m. för enskildaförsäljningsärenden innan regeringen fattar sitt beslut. Nedan redogörs fördenna s.k. Privatiseringskommission.Avveckling av Förvaltningsaktiebolaget propositionen föreslogs också att regeringen skulle bemyndigas att avvecklaFörvaltningsaktiebolaget . Detta bolag bildades efter beslut avriksdagen och hade till uppgift att förvalta aktierna i vissa av staten hel-eller delägda industriföretag vilka tidigare förvaltats avIndustridepartementet. Till Fortia överfördes genom apportemission statensägarandelar i , , , AB (), , , ,, och Cementa AB.Den 1 juni 1991 förvärvade samtliga aktier i propositionen hänvisades till vad som i propositionen framgått om attberedningen av frågor rörande utförsäljning av statliga företag skulle ske inomregeringskansliet och att det slutliga beslutet om utförsäljning borde fattasav regeringen. Fortia skulle därmed enligt propositionen inte ha någon sådanuppgift att fylla i samband med genomförandet av den föreslagnaägarspridningen, varför Fortia borde avvecklas. Efter avvecklingen av Fortiaborde enligt propositionen samtliga aktieinnehav återföras tillNäringsdepartementet.Omstruktureringsinsatser m.m.I propositionen föreslogs att ett särskilt anslag skulle föras upp påstatsbudgeten för kapitalinsatser i vissa av de angivna företagen iomstruktureringssyfte som förberedelse för försäljning samt för direktaförsäljningsomkostnader. Här anfördes i propositionen att för att underlättamöjligheterna att ge kapitaltillskott i de aktuella företagen föromstruktureringsåtgärder m.m. erfordrades att regeringen fick möjlighet att ivissa fall när det är kommersiellt motiveratlämna ägartillskott till dessa företag utan medgivande. Insatserkunde behövas i vissa företag innan en försäljning är möjlig. Vidare krävdesenligt propositionen vid försäljning av större aktieinnehav i vissa fall attdirekta försäljningsinsatser, reklam etc. betalades av säljaren. Ipropositionen föreslogs att regeringen bemyndigades att besluta om särskildainsatser i vissa av de företag som angavs i bilagan i syfte att möjliggöra enförsäljning. För att uppnå detta förordades att ett särskilt förslagsanslag(får överskridas av regeringen utan hörande om det behövs för attändamålet med anslaget skall uppfyllas) om inrättades under tolftehuvudtiteln.Kostnaderna för försäljningen, anslagsfrågor m.m.I propositionen anfördes att det i samband med försäljningen ochägarspridningen uppkom vissa kostnader för ägaren staten bl.a. . Det förordades i propositionen att kostnadernabelastade resp. departements utredningsanslag. Regeringen borde enligtpropositionen t.ex. i budgetpropositionen redovisa resultaten avförsäljningarna för . Då borde även belastningen på det föreslagnaanslaget för omstruktureringskostnader m.m. redovisas.Riksdagens beslut om privatisering av statligt ägda företag m.m.I december 1991 behandlade näringsutskottet propositionen i betänkandet1991/92:NU10. Yttranden inhämtades från finansutskottet,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, trafikutskottet ochjordbruksutskottet.Näringsutskottet tillstyrkte att regeringen bemyndigades att, i enlighet medvad som angavs i propositionen, sälja statens aktier m.m. och delar avverksamheter inkl. fast egendom i följande 34 företag.1. (efter genomförd ombildning till AB)3. AB Svensk Bilprovning5. Svenskt Stål AB10. SGAB, Geologiska AB19. AB Svensk Anläggningsprovning21. Satellitbild i Kiruna AB22. (efter genomförd ombildning till AB)25. (efter genomförd ombildning till AB)26. Bergslagens Teknikutvecklings AB30. Troponor Invest AB32. Svensk Avfallskonvertering ABNäringsutskottet tillstyrkte även att regeringen bemyndigades att på annatsätt än genom försäljning av aktier minska statens ägarandel i de angivnaföretagen. Utskottet tillstyrkte också att regeringen bemyndigades att avvecklaFörvaltningsaktiebolaget i enlighet med vad som angavs i propositionen.Näringsutskottet anslöt sig till de riktlinjer för försäljningen av statligtägda företag som angavs i propositionen och hemställde om riksdagensgodkännande av dessa.Till kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 under tolftehuvudtiteln tillstyrkte utskottet anvisande av ett förslagsanslag på 1 000 kr.Enligt utskottet borde slutligen som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om organisation av arbetet med och genomförande avprivatiseringen av vissa statligt ägda företag.Näringsutskottet anförde i betänkandet bl.a. följande.Näringsutskottet framhöll att den statliga företagsgruppen hade en mycketvarierad verksamhetsinriktning. Den brokiga sammansättningen av företagspeglade enligt utskottet väl det faktum att uppbyggnaden av den statligaföretagsgruppen inte hade skett enligt några vägledande principer. Det hadeofta varit speciella orsaker som föranlett staten att engagera sig i olikabolag. De försäljningar av företag som hade förekommit hade huvudsakligengenomförts utifrån resp. företagslednings bedömning. Någon översyn frånprincipiella utgångspunkter av statens företagsverksamhet hade inte gjorts.Enligt näringsutskottet är ett spritt enskilt ägande och en fri konkurrensgrundstenar i en vital ekonomisk politik. Utskottet instämde i regeringensuppfattning att värnandet om rättvisa och fri konkurrens kräver att staten stårneutral mellan olika företag på marknaden. En privatisering av statliga företaginnebär enligt utskottet att de livskraftiga företagen ges bättre finansiellautvecklingsmöjligheter. Försäljningen av statliga företag ansågs också hafördelar från ägarspridningssynpunkt. Enligt utskottet bör vid försäljningen avstatligt ägda aktier, i enlighet med vad som anfördes i propositionen,allmänheten och de anställda ges bred möjlighet att teckna aktier. De anställdakan därigenom enligt utskottet få ett ökat inflytande över företagensverksamhet. Enligt utskottet är det av betydelse för svensk ekonomi att flermänniskor engagerar sig såsom ägare i företagens utveckling. Mot bakgrund avdetta tillstyrkte utskottet, med undantag för Statens bakteriologiskalaboratorium, regeringens förslag om privatisering av statligt ägda företag.Här anförs vidare följande (s. 21).Försäljningarna kommer att utsträckas . För attaffärsmässigt goda resultat skall uppnås måste tidpunkten för försäljningarnaav de enskilda företagen väljas med omsorg. Det är väsentligt att valet avtidpunkt också görs med beaktande av förhållandena på riskkapitalmarknaden.Försäljningarna får inte leda till att det övriga näringslivets möjligheter atttillförsäkra sig riskkapital sätts i fara. Utskottet ansluter sig därför tillförslaget i propositionen att regeringen skall ges ett generellt bemyndigandeatt sälja statens aktier m.m. i de aktuella företagen och-- om så behövs -- efter erforderlig strukturanpassing etc. Vidare tillstyrksatt regeringen bemyndigas att på annat sätt, t.ex. vid en nyemission, minskastatens ägande i företagen. Utskottet ansluter sig också till de riktlinjer förförsäljningarna som anges i propositionen och till vad som där i övrigt anförsom organisation och genomförande av dessa. Härav följer att utskottet äventillstyrker att regeringen bemyndigas att avveckla FörvaltningsaktiebolagetFortia. Också det föreslagna anslaget för vissa omstruktureringar m.m.tillstyrks.I propositionen hade anförts att intäkterna från försäljningen av de statligaföretagen kunde utnyttjas på olika sätt. En utförsäljning av statligatillgångar inbringade enligt propositionen betydande belopp. För att inteminska statens förmögenhet borde enligt propositionen dessa medel användas tillinvesteringar i infrastruktur som skapar förutsättningar för tillväxt, dvs. haren hög samhällsekonomisk avkastning, till investeringar i verksamheter som germinst lika bra avkastning som de sålda verksamheterna eller för att amorterastatsskulden. Enligt näringsutskottets mening borde regeringen även kunnabesluta om att influtna medel från försäljningarna skall kunna användas fördirekt amortering på statsskulden utan att intäktföras på statsbudgeten.Regeringen borde löpande, t.ex. i budgetpropositionen, lämna en redovisningöver vilka försäljningar som har genomförts, vilka intäkter dessa har givitsamt i vad mån intäkterna har använts för direkt amortering på statsskulden.Om inte annat följde av det som sagts i betänkandet, anslöt signäringsutskottet slutligen till vad som i övrigt anförts i från andrariksdagsutskott inhämtade yttranden över propositionen såvitt den gälldeföretag inom resp. utskotts beredningsområde. Vad utskotten härvid anförtberörs i vissa delar i bilaga A 10.3, i samband med redogörelsen för deåtgärder som vidtagits med anledning av privatiseringsbemyndigande.I en reservation till näringsutskottets betänkande avvisade utskottetssocialdemokratiska ledamöter det i propositionen framlagda förslaget omförsäljning av statliga företag. Förslaget syntes enligt reservanterna enbartha en ideologisk utgångspunkt. Reservanterna var starkt kritiska mot attregeringen i propositionen inte lämnat några uppgifter eller motiveringarbeträffande de enskilda företagen. I reservationen anfördes att staten ävenfortsättningsvis bör ha en viktig roll som ägare av företag inom såvälbasindustrierna som andra branscher. Man avvisade inte kategoriskt förändringari det statliga ägandet, men enligt reservanterna måste förändringar av detstatliga ägandet prövas från fall till fall och i vederbörlig ordningunderställas för beslut.Riksdagen följde näringsutskottets majoritet.Statens bakteriologiska laboratoriumPropositionens bilaga omfattade även (efter bolagsbildning). Privatiseringen härav behandlades dock inte avriksdagen (bet. 1992/93:SoU28).Anledningen till att frågan om privatisering av Statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) inte behandlades av näringsutskottet var att denna fråga dåbedömdes behöva anstå i avvaktan på att en aviserad proposition om överföringtill bolagsform av verksamheten hos SBL med produktion av vacciner. Dennaproposition skulle behandlas av socialutskottet och därför överlämnades fråganom en privatisering av SBL till detta utskott.Socialutskottet tillstyrkte propositionens förslag. Utskottet framhöll att eneventuell försäljning i enlighet med beslut om ett moratorium förförsäljning av statliga företag och fastigheter (se nedan) skulle föregås avsamråd mellan regeringen och Socialdemokraterna. I en socialdemokratiskreservation avstyrktes propositionens skall enligt sina direktiv (dir. 1992:1) gesynpunkter på de förslag till försäljningar av statliga företag som förberedsinom och som överlämnas till kommissionen. Kommissionen skallavge sina yttranden till regeringen vilka skall ingå i regeringensbeslutsunderlag. Inför ett beslut som fattas av regeringen skallPrivatiseringskomissionen bedöma vissa centrala frågor i de ärenden somöverlämnas till kommissionen. Kommissionens bedömning skall bidra till atttillgodose kravet på objektivitet och sakkunskap i fråga om försäljning avstatlig egendom.Kommissionens uppgift skall vara att inför regeringens beslut i ettförsäljningsärende lämna ett utlåtande till regeringen om pris och villkor m.m.som föreslås i ärendet och, i förekommande fall, om den industriella lösningen.Generellt bör, enligt direktiven, gälla att statens tillgångar skall säljastill ett marknadsmässigt pris och vid en av staten som aktieägare kommersielltriktigt vald tidpunkt. Vid bestämmandet av tidpunkt skall hänsyn också tas tillprivatiseringsplanen som helhet. Förutom villkor och tidpunkt för försäljningenbör kommissionen också yttra sig över lämpligheten av den föreslagna nyaägarstrukturen i bolaget med tanke på företagets framtida utveckling.Kommissionen har i uppgift att yttra sig över om förslag till villkoren förförsäljning av aktier till en bredare ägarkrets står i överensstämmelse med deetiska regler som utformats av bl.a. och styrelsen förStockholms Fondbörs samt om företagen uppfyller de krav aktiemarknaden ställerpå noterade bolag.Kommissionen har vidare enligt direktiven i uppgift att bedöma om försäljningav aktier till en bredare ägarkrets sker att andraföretags möjligheter att skaffa kapital på marknaden inte väsentligt försvåras.Kommissionen har också att bedöma om försäljningen inverkar negativt på deaktuella företagens utvecklingsmöjligheter eller på andra företagsverksamheter. Härvid bör särskild hänsyn tas till konkurrensfrågorna.Enligt direktiven bör berörda statsråd också kunna begära att kommissionenyttrar sig över andra frågor i anslutning till de statliga företagen ochprivatisering av dessa. Enligt direktiven bör ett ärende föredras förkommissionen av företrädare för berört departement och bolag samt av sådanaexterna konsulter som varit anlitade för att utarbeta förslaget.Kostnaderna för skall belasta tolfte huvudtitelns() anslag Utredningar m.m.Ordförande i är teknologie doktorCurt . Övriga ledamöter är hovrättspresidenten ,bankdirektören , verkställande direktören , f.d.statsministern , direktören , verkställandedirektören , direktören och direktören för försäljning av statliga företag och fastigheterEnligt överenskommelsen mellan företrädare för regeringenoch Socialdemokraterna skulle i princip ett moratorium införas för försäljningav statliga företag och fastigheter. Detta skall inte hindra omstruktureringari de fall då sådana är lämpliga och nödvändiga. En marknadsmässig bedömningskall göras av de fortsatta möjligheterna till spridning av ägandet. Eventuellförsäljning skall föregås av samråd mellan regeringen och Socialdemokraterna. Iproposition 1992/93:50 begärde regeringen att skulle godkänna detta.Riksdagen (bet. 1992/93:FiU1) godkände vad som förordats beträffandeförsäljning av statliga företag och fastigheter.I samband med näringsutskottets (bet. 1993/94:NU16) behandling avbudgetpropositionen 1993/94:100 bil. 13 () anfördeutskottet bl.a. följande.Då det gäller kritiken mot regeringen för att den inte följt överenskommelsenfrån krisuppgörelsen vill utskottet understryka attomstruktureringar i de statliga företagen i de fall sådana är lämpliga ochnödvändiga inte skulle hindras enligt överenskommelsen. Enligt vad utskottethar erfarit har Socialdemokraterna vidare erbjudits samråd i samtliga fall somvarit aktuella efter den nämnda uppgörelsen. Ett av skälen till att moratorietinfördes , nämligen knappheten på riskvilligt kapital, har numerabortfallit. Den ökade kapitaltillgången har skapat utrymme för en ökad takt iprivatiseringen. I denna situation har det enligt uppgift varit svårt förregeringen att få besked från Socialdemokraterna när samråd erbjudits. Samrådethar därför upphört. Mot denna bakgrund är det utskottets bedömning attregeringen gjort vad på den ankommer för att uppgörelsen skullefullföljas.Regeringens redovisningar av försäljningarna av statligt ägda företag m.m.Som framgått ovan (bet. 1991/92:NU10) skall regeringen löpande, t.ex. ibudgetpropositionen, lämna en redovisning över vilka försäljningar somgenomförts, vilka intäkter dessa har givit samt i vad mån intäkterna använtsför direkt amortering på statsskulden. Regeringen har lämnat redogörelserenligt följande.Budgetpropositionen 1991/92:100 bil. 13 ()Under rubriken lämnades i propositionen en redogörelse förbemyndigandet. Vidare lämnades uppgift om att ombildningen av beräknades ske . Vissa uppgifter lämnadesockså om Förvaltningsaktiebolaget och vidare lämnades uppgift om attaktierna i förvärvats av Industrier AB.Under anslaget E 1. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag m.m. hemställdes om ett förslagsanslag på för budgetåret1992/93. Under anslaget A 3. Utredningar m.m. angavs att vid beräkningen avanslaget hade hänsyn även tagits till att vissa kostnader i samband medförsäljningen av aktier eller andra tillgångar i statligt ägda företag uppkomför ägaren staten och att en del av dessa kostnader borde belastautredningsanslaget. tillstyrkte budgetpropositionens förslag i dessadelar.Kompletteringspropositionen 1991/92:150 bil.