bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Motionärerna är beredda att satsa 2miljarder kronor för att skapa 70 000 arbeten för ungdomar.Programmet skall finansieras med den reservation som underinnevarande budgetår uppstått inom Arbetsmarknadsverket.Förslaget innebär i korthet bl.a. följande.Utbildningsbidragen höjs. Antalet ungdomar iarbetsmarknadsutbildning ökas kraftigt. Utbyggnaden av dentreåriga gymnasieskolan påskyndas. Gymnasieutbildade ungdomar skall kunna få särskildautlandsstipendier. Dessutom skall utbytesstuderande kunna fåbehålla sitt studiebidrag.Kommunerna ges ett ansvar för att ge alla ungdomar meningsfullsysselsättning t.o.m. vårterminen det år ungdomarna fyller -- ett s.k. utvecklingsår.Ett system med ungdomsintroduktion införs i stället för denuvarande åtgärderna ungdomspraktik och ALU.Utbildningsvikariaten inriktas mot ungdomsvikariat.En särskild garanti i form av praktiktjänstgöring införs förarbetslösa akademiker.Utvecklingsbolagen ges ytterligare resurser för att kunnaerbjuda ungdomar som vill starta företag riskvilligt kapital.Vänsterpartiet för i motion Fi32 också fram förslag för attkomma till rätta med ungdomsarbetslösheten.Motionärerna vill genomföra en ordning med ungdomsgarantisom innebär att ungdomar inte skall vara öppetarbetslösa . För ungdomar som är äldre skallgränsen gå vid 2--3 månader (yrk. 25).I motionen föreslås vidare införande av obligatoriskpraktikantplats för ungdomar på medelstora och storaföretag (yrk. 24).Motionärerna vill satsa resurser på ungdomsprojekt medmiljöinriktning. Tanken är att utnyttja ungdomarnasinitiativkraft och miljöintresse i samband med kommunernasarbete med att utarbeta kommunala (yrk. 26).Mikrostöd om högst föreslås för ungdomar mellan16 och som vill driva egen rörelse eller kooperativ (yrk.27).Ungdomspraktiken bör enligt motionärerna snabbt trappasned och ersättas av ett introduktionsprogram med kortare praktikkombinerat med anställning med rekryteringsstöd (yrk. 28).Partiets tidigare redovisade satsningar påarbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag är också förslagsom kommer ungdomar till del.UtskottetEnligt arbetslöshetsstatistik var iapril 80 092 ungdomar i åldern 18--inskrivna vidarbetsförmedlingen och beredda att direkt ta arbete. Det var ca2 200 färre än månaden och ca 4 700 färre änmotsvarande månad . Enligt samma källa var iår 87 331 ungdomar i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detvar ca 5 700 färre än och närmare 8 000 färre än iapril månad 1993.Utskottet bedömer arbetsmarknadsläget för ungdomar somfortsatt mycket bekymmersamt även om man kan skönja tendensertill en förbättring. Utskottet knyter förhoppningar till att denvändning i konjunkturen som skett kommer att leda till ökadefterfrågan på ungdomar i arbetslivet. Man kan dock förutse attbehovet av arbetsmarknadspolitiska resurser riktade tillungdomar kommer att vara stort även under nästa budgetår och dåsärskilt under de inledande sommarmånaderna.Det råder inga delade meningar om behovet av kraftfullasatsningar för att bekämpa arbetslösheten i stort och särskiltarbetslösheten bland ungdomar. Satsningen måste emellertidhållas inom ramen för vad en ansvarsfull ekonomisk politiktillåter. Utskottet menar att regeringens ansträngningar för attbekämpa arbetslösheten, mot bakgrund av det statsfinansiellaläget, är berömvärda.Erfarenheten visar att ungdomar har en i relation till äldrehög arbetslöshet även vid mera normala konjunkturlägen än detnuvarande. Det finns flera anledningar till detta förhållande.Ungdomar, liksom andra s.k. inträdargrupper, tenderar att ha enhög arbetslöshet eftersom de i förhållandevis stor utsträckningmåste finna ett arbete och således inte enbart hålla kvar etttidigare arbete för att undvika arbetslöshet. Ungdomar harvidare i allmänhet kort eller ingen arbetslivs- elleryrkeserfarenhet. Utskottet vill hänvisa till de förändringar somskett inom det arbetsrättsliga regelsystemet och som innebärförbättrade möjligheter för ungdomar på arbetsmarknaden, bl.a.ökade möjligheter till provanställning.Som framgår av finansplanen kan vidare de relativt högaungdomslönerna antas försvåra sysselsättningsmöjligheterna förungdomar.Utskottet anser i likhet med regeringen att staten skallförbättra sysselsättningsmöjligheterna för ungdomar genom bl.a.regelsystemet inom arbetsmarknadspolitiken. I finansplanen pekasdärvid bl.a. på att parterna har ett stort ansvar för attlönebildningen sker på ett sätt som inte försvårar för ungdomaratt få arbete.En särskild utredare har tillkallats (dir. 1992:107) meduppgift att beskriva och analysera ungdomars levnadsvillkor iekonomiskt och socialt hänseende. Utredaren kommer att bl.a.studera konsekvenser av lagar och avtal på arbetsmarknadsområdetsamt lönenivåns betydelse för ungdomars möjligheter att etablerasig på arbetsmarknaden. Utredaren kommer attpresentera sina förslag.Totalt satsas under nästa budgetår närmare 25,8 miljarderkronor över budgeten på olika arbetsmarknadspolitiska åtgärdervarav en stor del kan komma ungdomar till del. Härtill kommerinsatser på som finansieras viaArbetsmarknadsfonden. Beaktas bör vidare de åtgärder avarbetsmarknadsskäl som hänför sig till andra huvudtitlar ibudgeten. Dessutom sker resursförstärkningar på andra håll tillföljd av reservationer i innevarande års anslag.Utskottet delar regeringens uppfattning att det i ettförbättrat läge på arbetsmarknaden med ökad efterfrågan påreguljär arbetskraft finns anledning att något börja begränsaåtgärder som ALU och ungdomspraktik.De åtgärdsprogram för ungdomar som förs fram avSocialdemokraterna i motion Fi54 och i motionFi32 innebär i båda fallen stor extra belastning påstatsfinanserna. Det är självfallet angeläget att den tidvarunder ungdomar går arbetslösa är så kort som möjligt. Detförefaller emellertid inte realistiskt att denna strävan tarformen av en garanti. Utskottet har heller inget att invändamot förslaget att fler ungdomar fårutbildningsvikariat. Utskottet har som framgått ovanställt sig bakom regeringens förslag om att utöka antaletutbildningsvikariat med 1 000 personer till 15 000personer i genomsnitt.I några fall har de i programmen ingående delarna eninriktning som utskottet inte kan ställa sig bakom, det gällert.ex. förslaget om obligatorisk praktikantplats. I vissafall har förslagen också stora likheter med motsvarigheter i detbefintliga åtgärdsprogrammet, det gäller t.ex.ungdomsintroduktionen resp. introduktionsprogrammet. Detgäller också garantin för arbetslösa akademiker.Några av enskildheterna i motionärernas program har utskottetbehandlat och avstyrkt i andra sammanhang. Det gäller förslagenom ungdomsintroduktion och ungdomsprojekt med miljöinriktning.Utskottet återkommer i det följande beträffande den förstnämndafrågan.Utskottet anser sammanfattningsvis att de satsningarregeringen gör för att möta ungdomsarbetslösheten både tillinnehåll och volym är väl avvägda. Utskottet kan således intebiträda de program som motionärerna förordat. Motionerna Fi54(yrk. 11) och Fi32 (yrk. 24--27) avstyrks således.Socialdemokraternas och förslag om att ersättaungdomspraktiken med ett system med ungdomsintroduktionresp. introduktionsprogram innebär att ungdomarna efter enkortare praktikperiod skall anställas med rekryteringsstöd.Utskottet har behandlat denna fråga även i samband medbudgetbehandlingen av arbetsmarknadspolitiken tidigare underåret. I det av godkända betänkandet 1993/94:AU11uttalade utskottet bl. a. att det i nuvarande arbetsmarknadslägevar alltför optimistiskt att trappa ned eller helt avvecklaungdomspraktiken. Prognoserna beträffande ungdomsarbetslöshetennödvändiggjorde en fortsatt hög nivå på ungdomspraktiken.Utskottet underströk också att det alltsedan ungdomspraktikeninfördes varit möjligt att kombinera åtgärden medrekryteringsstöd. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt ochavstyrker motionerna Fi32 (yrk. 28) och Fi54 (yrk. 3).UngdomspraktikPropositionenSom redovisats ovan pågår inom ettöversynsarbete för att åstadkomma förenklade åtgärdsregler.Enligt propositionen skall en ny förenklad förordning omungdomspraktikanter börja gälla fr.o. m. den 1 juli 1994.Förenklingarna kommer att avse frågor bl.a. om förutsättningarnaför anvisningar, praktik på deltid, anvisningstiderna ochdefinitionen på funktionshinder.Regeringen begär godkännande av vad som anförts omförenklade regler inom ungdomspraktiken.UtskottetUtskottet noterar att, såvitt framgår av propositionen, deförenklade regler om ungdomspraktik som regeringen aviserar inteinnebär någon förändring av de grundläggande riktlinjerna föråtgärden. Utskottet har i övrigt med anledning av de uppgiftersom lämnats inget att erinra och tillstyrker vad regeringenanfört i frågan.AkademikerpraktikPropositionenI propositionen sägs att den nuvarande praktikperioden på tremånader för akademikerpraktik visat sig vara för kort.Regeringen föreslår att praktikperioden förlängs till högst sexmånader.I samband med införande av ett finansieringsbidrag förungdomspraktik uttalade regeringen att ävenfinansieringen av akademikerpraktiken skulle övervägas.Regeringen föreslår nu att anordnaren vid akademikerpraktikskall åta sig en delfinansiering genom ett finansieringsbidragpå per månad.MotionerSocialdemokraterna i motion Fi54 (yrk. 15) och Vänsterpartieti motion Fi32 (yrk. 19) yrkar att förslaget om förlängdpraktikperiod och finansieringsbidrag i akademikerpraktikenskall avslås.UtskottetI samband med budgetbehandlingen av arbetsmarknadsfrågorna sedan konstaterade utskottet att arbetslösheten varhögst bland de nyutexaminerade akademikerna. Mot den bakgrundenbedömdes akademikerpraktiken, som särskilt riktar sig tillkategorien nyutexaminerade akademiker, ha en viktig uppgift attfylla (1993/94:AU11, rskr. Utskottet anser alltjämt attåtgärden även under nästa budgetår kommer att utgöra ett viktigtinslag i samhällets insatser mot ungdomsarbetslösheten. Dentveksamhet som arbetsgivare uppenbarligen känt införakademikerpraktik och som lett till att åtgärden inte nått upptill önskade volymer kan bero på den korta anvisningstiden.Utskottet delar därvidlag regeringens bedömning och tillstyrkerförslaget att förlänga praktikperioden till högst sex månader.Förslaget att anordnaren vid akademikerpraktik skall åta sigen delfinansiering väcker frågan om inte ett finansieringsbidragsnarare skulle minska än öka åtgärdens attraktivitet blandarbetsgivare. Utskottet bedömer dock att finansieringsbidraget,särskilt med beaktande av att praktikperioden förlängs, är såutomordentligt blygsamt i relation till den kvalificeradearbetskraft som ställs till arbetsgivarens förfogande att detrimligen inte bör inverka negativt på viljan att anordnapraktik. Utskottet tillstyrker således regeringens förslagrörande akademikerpraktik och avstyrker motionerna Fi54 (yrk.15) och Fi32 (yrk. 19).Förstärkning av arbetsförmedlingenPropositionenSom tidigare redovisats bör AMS få disponera högst 395miljoner kronor för tillfällig förstärkning vidarbetsförmedlingen under /95.Regeringen föreslår att godkänner finansiering genomatt högst av medlen under anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfälligpersonalförstärkning vid arbetsförmedlingen (prop. avsnitt 2.3).MotionerSocialdemokraterna anser i motion Fi54 (yrk. 12 delvis) attden föreslagna förstärkningen av arbetsförmedlingen bör varapermanent. i motion Fi32 stöder den tillfälligaförstärkningen (men vill därutöver ha en permanentresursförstärkning).UtskottetArbetsmarknadsutskottet har i det föregående tillstyrkt entillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen med hänvisningtill konjunkturskäl. Som utskottet uttalat i sitt betänkandeAU11 är det mot denna bakgrund logiskt att använda sig avanslaget för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Arbetsmarknadsutskottet föreslår därför att finansutskottettillstyrker regeringens förslag i denna del och avstyrker motionFi54 (yrk. 12 i motsvarande del). bör såledesrekommendera att godkänna att högst 395 miljonerkronor av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderfår användas för tillfällig personalförstärkning vidarbetsförmedlingen.InformationsinsatserPropositionenRegeringen föreslår att godkänner att högst 10miljoner kronor av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder får disponeras för vissa informationsinsatser (prop.avsnitt 2.4). Dessa avser dels information om åtgärder somsyftar till att tidigarelägga nödvändiga nyanställningar (5miljoner kronor), dels information om den allmännaarbetslöshetsförsäkring som föreslås införd fr.o.m. den 1 juli1994 enligt proposition 1993/94:209 ().MotionerSåväl Socialdemokraterna i motion Fi54 (yrk. 14) somVänsterpartiet i motion Fi32 (yrk. 18) avvisar regeringensförslag i den del det rör medel för informationsinsatserangående den föreslagna arbetslöshetsförsäkringen. Bakgrunden äratt båda partierna avvisar regeringens förslag till nyarbetslöshetsförsäkring. Däremot anser att det ärutmärkt att stimulera tidigareläggningar av anställningar genomökad information om GAS och rekryteringsstöd.UtskottetArbetsmarknadsutskottet kommer att behandlaproposition /94:209, Den fortsatta reformeringen avarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet vill framhålla betydelsenav att information om förändringar i arbetslöshetsförsäkringenplaneras . Enligt utskottets bedömning är dettainformationsbehov oberoende av hur utskottet ställer sig tillenskilda frågor i propositionen. Utskottet anser således attA 2anslaget bör få användas för de informationsinsatser somregeringen föreslagit.Därmed avstyrker utskottet motionerna Fi32 (yrk. 18) och Fi54(yrk. 14) och tillstyrker att godkänner att högst 10miljoner kronor under A 2-anslaget får användas förinformationsinsatser.Bidrag till utbildning i företagPropositionenBidrag till utbildning i företag får enligt förordningen(1984:518) lämnas till arbetsgivare som tillhandahållerutbildning åt de anställda för att upprätthålla och främjasysselsättningen. Utbildning av arbetsgivare och företagare sominte är anställda berättigar däremot inte till bidrag.I propositionen föreslås att bidrag också skall få lämnas förutbildning av den som äger en del i ett litet eller medelstortföretag och som arbetar i verksamheten utan att vara anställddär. Den som berörs får dock inte ha ett väsentligt inflytandeöver verksamheten.Regeringen föreslår att godkänner förslaget ombidrag till utbildning i företag (prop. avsnitt 2.6).MotionerSocialdemokraterna framhåller i motion Fi54 (yrk. 16) att deflesta delägare rimligen har ett väsentligt inflytande öververksamheten. Begränsningen i regeringens förslag till delägareutan väsentligt inflytande över verksamheten är utomordentligtsvårtolkad, enligt motionärerna, som också anför att någonmotivering inte ges. Motionärerna föreslår därför attbegränsningen tas bort.Vänsterpartiet anför i motion Fi32 (yrk. 21) att det ärangeläget att höja kompetensnivån i de små och medelstoraföretagen. Även sådana delägare som har ett väsentligtinflytande över verksamheten bör därför kunna få bidrag tillutbildning. Annars föreligger risk att begränsningen omintetgöråtgärden.Vidare föreslår i samma motion (yrk. 20) attbidraget till utbildning i företag höjs från högst 60 till högst90 kr för att stimulera till kompetensutveckling.UtskottetArbetsmarknadsutskottet instämmer med regeringen ochmotionärerna att det är angeläget att höja kompetensnivån i desmå och medelstora företagen; att även delägare kan behövautbildningsinsatser är ofrånkomligt enligt utskottets mening.För att få bidrag till utbildning i företag anser regeringenatt den som berörs inte får ha väsentligt inflytande öververksamheten, medan motionärerna finner denna begränsningomotiverad.Utskottet gör för sin del bedömningen att det i dettaarbetsmarknadsläge finns behov av utbildning ochkompetenshöjning för såväl anställda som småföretagare. Utanunderlagsmaterial angående ekonomiska och andra konsekvenser vidolika omfattning av bidrag till utbildning i företag anserutskottet att det är svårt att ta ställning till den avregeringen föreslagna begränsningen avseende sådana delägare sominte har väsentligt inflytande över verksamheten. Sommotionärerna pekar på kan denna begränsning göra åtgärden mindreverkningsfull. Med anledning av propositionen i denna del ochmotionerna Fi32 (yrk. 21) och Fi54 (yrk. 16) bör regeringen tabort den föreslagna begränsningen. Detta bör ges regeringen tillkänna enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning.Vad gäller förslag om höjning av bidragetvid företagsutbildning har arbetsmarknadsutskottet sammauppfattning som i sitt betänkande AU11 . Utskottetvill liksom motionärerna framhålla betydelsen avföretagsutbildning, vilken givetvis kan ses somkompetensutveckling. Utskottet biträdde emellertid inte då ochbiträder inte heller nu en höjning av bidraget från 60 till 90kr . Motion Fi32 (yrk. 20) avstyrks således.Försöksverksamhet med rekryteringsstöd för högskoleutbildadePropositionenRegeringen föreslår, som en försöksverksamhet under nästabudgetår, ett rekryteringsstöd som skall underlätta förarbetslösa högskoleutbildade med arbetslivserfarenhet att återgåtill den reguljära arbetsmarknaden. Stödet bör få beviljas vidanställning i små företag som saknar motsvarandehögskolekompetens. En bakgrund är att dessa småföretag oftasaknar kunskap om vad kvalificerad arbetskraft kan bidra med föratt utveckla verksamheten. Bidragsperioden bör vara högst tolvmånader och bidrag lämnas med högst av den totalalönekostnaden. Kostnaderna för stödet bör inrymmas i de medelsom har beräknats för rekryteringsstöd under nästa budgetår.Regeringen begär godkännande angåendeförsöksverksamhet med rekryteringsstöd för högskoleutbildade(prop. avsnitt 2.7).MotionVänsterpartiet anför i motion Fi32 (yrk. 22) att man ärpositiv till åtgärden i sig men ifrågasätter bidragsdelen. Eftersex månaders anställning bör företaget självt bära en större delav lönekostnaden. Bl.a. rättviseaspekter talar för att begränsabidragsdelen. förordar därför att avlönekostnaderna utgår och 25 %under de följande sex månaderna.UtskottetArbetsmarknadsutskottet vill framhålla att den föreslagnaåtgärden med rekryteringsstöd för högskoleutbildade är enförsöksverksamhet under ett budgetår. Internationellamotsvarigheter har fallit väl ut. Såväl för att stödjahögskoleutbildade arbetslösa som för att lyfta kompetensen i desmå företagen finner utskottet åtgärden väl värd att pröva.Utskottet är medvetet om att det kan ta innan dehögskoleutbildades insatser i ett företag syns. Därför börbidragsperioden vara förhållandevis lång. En period är enligt utskottet en flexibel lösning. Med hänsyntill kravet på effektiv medelsanvändning bör det vara enrealitet att bidragsregeln om högst av lönekostnadernakommer att utnyttjas på ett sådant sätt att arbetsförmedlingeninte betalar ut mer än vad som krävs.Försöksverksamheten kommer enligt propositionen attutvärderas. I en sådan utvärdering får det förutsättas attbidragsnivå m.m. tas upp till diskussion inför en eventuellförlängning av åtgärden. Med hänvisning till vad som anförts börfinansutskottet tillstyrka ett godkännande av regeringensförslag om försöksverksamhet med rekryteringsstöd förhögskoleutbildade samt avstyrka motion Fi32 (yrk. 22).Flexiblare användning av rekryteringsstödetPropositionenRegeringen föreslår att godkänner vad som anförts ipropositionen om flexiblare användning av rekryteringsstödet(prop. avsnitt 2.9).Enligt propositionen har regeringen beslutat att införa merflexibla anvisningsregler för platser med rekryteringsstöd. Detskall inte längre vara nödvändigt att ha gått arbetslös resp. i minst en månad för en person under 25 år.Denna ändring medför att rekryteringsstödet kan användas meroffensivt, anförs det i propositionen.Vidare skall äldre arbetslösa, om det finns synnerliga skäl,kunna anvisas till platser med rekryteringsstöd i högst tolvmånader inom hela arbetsmarknaden i stället för som tidigareendast inom kommuner och landsting. Över hälften av dearbetslösa äldre är långtidsarbetslösa.MotionI motion Fi34 tar () upp de äldrearbetslösas situation. Med hänsyn till svårigheterna påarbetsmarknaden för äldre arbetslösa bör speciellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder införas för personer över 50år.UtskottetArbetsmarknadsutskottet instämmer med regeringen i att dengenomförda ändringen möjliggör att rekryteringsstödet kananvändas på ett mera offensivt sätt. Utskottet ser positivt påen sådan ändring som vidgar användningsområdet förrekryteringsstödet och stimulerar till fasta anställningar.Likaså är utskottet positivt till den ändring som ger äldrearbetslösa möjlighet att få plats med rekryteringsstöd inom hela arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet har förståelse för de synpunkter somframförs i motion Fi34 och vill väcka frågan om och hur man börangripa föråldrade attityder till olika grupper påarbetsmarknaden. Över hälften av de arbetslösa äldre ärlångtidsarbetslösa. Utskottet vill inte se att man ställer äldremot yngre inom arbetsmarknadspolitiken men vill erinra om attenligt gällande riktlinjer skall långtidsarbetslösa vara denmest prioriterade gruppen vid beviljande avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vidare ligger de av regeringennyligen beslutade förändringarna i rekryteringsstödet i linjemed motionärens önskemål. Någon ytterligare åtgärdbör inte vara påkallad.Arbetsmarknadsutskottet föreslår att finansutskottettillstyrker ett godkännande av vad regeringen anfört omflexiblare användning av rekryteringsstödet och avstyrker motionFi34.Medelsanvisning på anslag A 2. ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderPropositionenI propositionen föreslås -- med ändring av tidigarebeslut (bet. 1993/94:AU11, rskr. 189)-- med motiveringar som harframgått i det föregående att anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder bestäms till 25 766 738 000 krför nästa budgetår.Socialdemokraterna avvisar i motion Fi54 (yrk. 17 delvis)regeringens förslag till minskning av A 2-anslaget och anser försin del att anslaget bör uppgå till utövervad som tidigare beslutats resp. föreslagits i detta sammanhang.Som tidigare redovisats inbegriper Socialdemokraternas budgetäven , vilka avräknats som "oanvända medeli ".Ny demokrati förordar i motion Fi31 (yrk. 18 delvis) att A2-anslaget kan minskas med 5 jämfört medregeringens förslag. Detta innebär ett anslag på 20 miljarderkronor.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 (yrk. 13) att A2-anslaget fastställs till 33 . Dettaanslagsbelopp baseras -- som tidigare redovisats -- på attVänsterpartiet vill utöka budgetmedlen med 3 500 miljoner kronorjämfört med propositionen. Därutöver har avvisatöverföringar från A 2-anslaget till andra användningarmotsvarande ett belopp på 4 320 miljoner kronor.UtskottetArbetsmarknadsutskottet har i det föregående ställt sig bakomregeringens förslag till tillägg och ändringar beträffande denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Utskottet har vidareavstyrkt olika motionsförslag som har en annan syn påomfattningen och fördelningen av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder än regeringen och utskottet har. Utskottet har vidareredovisat att de tidigare icke fördelade medlen på 1 940,6miljoner kronor nu är budgeterade för olika ändamål.Utskottet har ställt sig bakom ett initiativ att minskaanslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med 50 miljonerkronor till förmån för ett nytt anslag för insatser i syfte attfrämja kvinnligt företagande.I konsekvens med de ställningstaganden som redovisats i detföregående anser arbetsmarknadsutskottet att det av regeringenbegärda beloppet minskat med bör beviljastill anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret1994/95, dvs. Motionerna Fi31 (yrk. 18 imotsvarande del), Fi32 (yrk. 13) och Fi54 (yrk. 17 i motsvarandedel) bör således avstyrkas av finansutskottet.LönegarantifondenPropositionenEn arbetstagare som blir utan lön på grund av arbetsgivarenskonkurs kan i vissa fall få ersättning från Lönegarantifondenenligt bestämmelser i lönegarantilagen.Lönegarantifonden finansieras via en arbetsgivaravgift på 0,av arbetsgivarens lönekostnad.