bet · GH01TU30 · 1994-05-19 00:00:00 — Härtillkommer för redan beslutade men då ännu ejfinansierade investeringar. Mot bakgrund av beslutuppdrog regeringen åt , och länsstyrelsernaatt upprätta investeringsplaner för perioden --2003.Banverket, och länsstyrelsernas förslag tilllångsiktiga investeringsplaner remissbehandlades under hösten1993. Planerna har därefter reviderats mot bakgrund av inkomnasynpunkter. och redovisade slutliga förslagtill investeringsplaner för regeringen i februari 1994.Länsstyrelserna har överlämnat fastställdainvesteringsplaner för regeringens kännedom eller förfastställelse i de fall och varit oenseom innehållet i länstrafikanläggningsplanen.Regeringen anser att utbyggnaden av trafiksystemet måste sesi ett sammanhang. Investeringsplanerna är enligt regeringenframtagna inom ramen för en gemensam och samordnadinvesteringsplaneringsprocess. Samtliga investeringsplaner,stomnätsplan, nationella- och regionalaväghållningsplaner samt länsstyrelsernas planer förinvesteringar i länstrafikanläggningar har remitteratssamordnat. Kommuner och andra berörda myndigheter har såledesför första gången fått möjlighet att yttra sig över samtligaplaner vid ett och samma tillfälle.Regeringen har givit samtliga länsstyrelser i uppdrag att,bl.a. som en del i genomförandet av investeringsplanerna,upprätta en regional trafik- och miljöanalys till grund för ensamhällsplanering som främjar utvecklingen av ett miljöanpassattransportsystem.1.2 MotionsförslagI motion T61 (v) framhålls att bör ge regeringen iuppdrag att genomföra ett utredningsarbete ominfrastrukturinvesteringar med utgångspunkt i målet att byggaett framtida kretsloppssamhälle. Enligt motionen börutredningsarbetet bedrivas så att senast den 1 juli1995 kan ta ett förnyat beslut om investeringar ikommunikationsinfrastrukturen.I motion T62 (s) framhålls att regeringens skrivelse om deviktiga och omfattande investeringar i trafikens infrastruktursom kommer att genomföras ärmycket bristfällig. Det är enligt motionen svårt för att intesäga omöjligt att utläsa vilka väg- resp. järnvägsinvesteringarsom kommer att fullföljas och vilka som endast kommer attpåbörjas . Regeringen bör därför återkommatill med en tydligare redovisning avinvesteringsplanerna för trafikens infrastruktur för perioden1994--2003.I motion T67 (kds, c) framhålls att ett genomtänkt program förett miljöanpassat trafiksystem i landets olika delar skall varaen viktig utgångspunkt för det långsiktiga arbetet med regionalutveckling och förnyelse av trafikens infrastruktur.Motionärerna föreslår att en noggrann trafik- och miljöanalysgenomförs i innan stora planerade trafikinvesteringargörs som kan visa sig vara ur samhällsekonomisk synvinkelolönsamma.1.3 Utskottets ställningstagandeRegeringens skrivelse redovisar resultatet av detplaneringsarbete som bedrivits mot bakgrund av beslutvåren angående investeringar i trafikens infrastruktur.Utgångspunkten för detta arbete var att ochregeringens inflytande över investeringsplaneringen bordestärkas utan att någon detaljstyrning får ske. Utskottet serdärför positivt på att regeringen nu redovisar för riksdagenresultatet av genomförd planering och regeringensställningstagande till upprättade planer.I motion T62 (s) riktas kritik mot skrivelsen för att den inteär tillräckligt tydlig. Av skrivelsen framgår dock attinnehållet endast är en sammanfattning av innehållet iBanverkets stomnätsplan och väghållningsplan och attytterligare information står att finna i dessa publikationer.Dessa publikationer har delgivits och de kommer ocksåefter regeringens fastställelse att revideras och tryckas upp ien stor upplaga. Enligt utskottets uppfattning kommer därförönskemålet om en tydlig redovisning att tillgodoses.Av skrivelsen framgår vidare att regeringen har givitsamtliga länsstyrelser i uppdrag att, bl.a. som en del igenomförandet av investeringsplanerna, upprätta en regionaltrafik- och miljöanalys till grund för en samhällsplanering somfrämjar utvecklingen av ett miljöanpassat transportsystem.Utskottet ser mycket positivt på att regeringen initierat dettaarbete, inte minst mot bakgrund av den kommande revideringen avinvesteringsplanerna. Utskottet anser mot bakgrund avregeringens uppdrag till länsstyrelserna att syftet med motionT67 (kds, c) i allt väsentligt kan tillgodoses.I motion T61 (v) framhålls att regeringen bör genomföra enutredning om infrastrukturinvesteringar utifrån målet att byggaett framtida kretsloppssamhälle. De investeringsplaner somregeringen nu redovisar för är framtagna inom ramenför en gemensam och samordnad investeringsplaneringsprocess dären viktig utgångspunkt varit att uppnå ett miljöanpassattrafiksystem. Samtliga planer har remitterats. Utgångspunktenför planerna är också beslut i juni 1993.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetsamtliga nu berörda motionsyrkanden.2 Järnvägar2.1 Regeringens skrivelseRegeringen framhåller i skrivelsen att upprättadestomnätsplan i allt väsentligt följer den inriktning somriksdagen har beslutat vad gäller järnvägsnätets utbredning ochutveckling. Stomnätsplanen omfattar investeringar för totalt38,fördelade . Tyngdpunkten i planenligger . Av skrivelsen framgår att ett skältill att byggandet av nya järnvägar har koncentrerats till dennaperiod är den stora grundsatsning för hela järnvägsnätet somriksdagen har beslutat om och som kommer att slutföras under densenare delen av . Grundsatsningen omfattar bl.a. enfortsatt snabbtågsanpassning och utökad kapacitet förgodstrafiken.Av skrivelsen framgår också att i början av 2000-taletkommer huvudintresset att riktas mot att påbörja ett antalstorprojekt såsom att bygga ut tillhöghastighetsstandard, att bygga en första etapp på Botniabananoch att fortsätta bygga ut Nordlänken.Regeringen fastställde med vissajusteringar stomnätsplan. Regeringen beslutade attden totala investeringsramen för skall minskasmed . I ställetskall den totala investeringsramen för Ostkustbanan(------) vidgas liksom dentotala investeringsramen för åtgärder i . Regeringensbeslut innebär att den totala investeringsramen för dessaändamål utökas med och att den exaktafördelningen mellan projekten får beslutas då förhandlingarna omArlandabanan har slutförts.2.2 MotionsförslagI motion T58 (nyd) framhåller motionärerna att de i storadelar ställer sig bakom den redogörelse regeringen har lämnatför innehållet i de investeringsplaner som , Vägverketoch länsstyrelserna upprättat för perioden --2003. Imotionen framhålls dock att bör läggas nedoch att anslagna medel bör tillfalla annan infrastruktur i denberörda regionen.I motion T226 (nyd) framhålls att inte bör byggas.I motionen föreslås i stället att de medel som är avsatta tillBotniabanan, , reserveras till annaninfrastrukturutbyggnad i regionen.I motion T59 (s) framhålls att om planerna på en Botniabanaskall bli något mer än yviga visioner bör statsmakterna nubestämma att den första etappen mellan och Husumskall genomföras . Vidare anser motionärernaatt det bör klargöras att upprustning skallgenomföras. De utredningar som erfordras för en fortsattutbyggnad kan bäst genomföras av Banverket.I motion T69 (s) framhålls att en första etapp av ,--, bör påbörjas och färdigställas underplanperioden samt att bör överföras tillstomjärnvägsnätet.I motion T204 (fp) framhålls att regeringen bör sätta enutbyggnad av högt på en framtida prioriteringslista.I motion T539 (kds, c, fp, m) föreslås att en förprojekteringav hela bekostas med medel ur anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Enligt motion T502 (s) måste Nordlänken ges en högreprioritering än vad föreslagit i sin stomnätsplan.Resurser bör därför omfördelas i detta syfte.I motion T218 (v) föreslås att utbyggnaden avNorge/Vänernlänken tidigareläggs på delen --Öxnered.I motionen T219 (s) framhålls att det är av allra största viktatt /Vänernbanan mellan och prioriteras.Även enligt motion T225 (c, m, fp, kds) är det angeläget medinvesteringar på sträckan ----Göteborg.I motion T520 (fp) framhålls att det är väsentligt attutbyggnaden av /Vänernlänken kommer till stånd.I motion T542 (s) framhålls att en utredningsgrupp alternativten utredningsman bör tillsättas med uppgift att studera projektGötalandsbanan. En bedömning av projektet i alla dess delar somexempelvis trafikekonomi, investeringskostnader, miljöaspekteroch reseprognoser bör därvid göras.I motion T513 (c) framhålls att Götalandsbanan är ettangeläget projekt och att det därför är förvånande att det ännuinte fattats beslut om projektering av banan. Ett sådant beslutbör därför tas snarast.I motion T60 (s) framhålls att bör erhållaytterligare för att färdigställa Södrastambanan. Detta som en följd av den neddragning avinvesteringsramen som regeringen gjort.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den av regeringen fastställdastomnätsplanen 1994--2003 i allt väsentligt följer riksdagensinriktningsbeslut . Ett genomförande avstomnätsplanen innebär att en angelägen utveckling av detsvenska järnvägssystemet kommer att kunna genomföras. Den storagrundsatsning som slutförs omfattar bl.a. enfortsatt snabbtågsanpassning av det svenska järnvägsnätet samten kapacitetsökning för godstrafiken och då främst på det s.k.godsstråket.Utskottet konstaterar att en första etapp av Botniabananingår i stomnätsplanen. Under förutsättning att garantier lämnassom innebär att Husumbanan kommer att utnyttjas förgodstransporter på järnväg i tillräcklig omfattning och omindustrispåret från Husumfabriken till stomnätet bekostasexternt kommer enligt skrivelsen sträckan --Husumatt utgöra den första etappen. Av skrivelsen framgår också attregeringen kommer att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att redovisa sinaöverväganden beträffande den vidare utbyggnaden av Botniabanan.I motionerna om framförs förslag omförprojektering av utbyggnad av vissa deletapper samt förändringav stomnätsindelningen. Utskottet anser att syftet med dessamotionsyrkanden i allt väsentligt kan tillgodoses inom ramen förden fastställda stomnätsplanen. Motionerna bör därför inteföranleda någon åtgärd från sida och avstyrksföljaktligen. Utskottet avstyrker också yrkandena inyd-motionerna om att skall läggas ned.I motionerna T502 (s), T218 (v), T219 (s), T225(c, m, fp, kds) och T520 (fp) framhålls att utbyggnaden avNorge/Vänernbanan bör tidigareläggas.Av regeringens skrivelse framgår att den fastställdastomnätsplanen innehåller omfattande investeringar påNorge/Vänernbanan. En första etapp av utbyggnaden inleds medEriksstadssvängen etapp 1. Som en andra etapp byggs dubbelspårmellan och . En tredje etappÄlvängen--påbörjas under planperiodens sista år.Regeringen har även redovisat att en omorganisation ocheffektivisering av kommer att frigöra medel som kanutnyttjas för bl.a. en tidigareläggning av Nordlänkensutbyggnad. Av det anförda följer att motionerna inte påkallarnågon åtgärd från sida. De avstyrks därför avutskottet i denna del.I motion T542 (s) yrkas att en utredningsman tillsätts meduppgift att studera projekt , och enligtmotion T513 (c) bör beslut om projektering av Götalandsbanan tassnarast.Av skrivelsen framgår att regeringen avser att geBanverket i uppdrag att redovisaförutsättningarna för en total utbyggnad av Götalandsbanan.Regeringen har givit ett sådant uppdrag.Motionerna blir således till väsentlig del tillgodosedda varförnågot initiativ av inte är erforderligt. Utskottetavstyrker följaktligen motionerna.I motion T60 (s) framhålls att bör erhålla 600miljoner kronor för att färdigställa . Enligtregeringens skrivelse framgår att på fullföljssnabbtågsanpassningen för . Regeringensbeslut att omfördela från Södra stambananpåverkar inte snabbtågsanpassningen av till år1996. Däremot kommer utbyggnaden av Nyköpingslänken inte attingå i stomnätsplanen . Utskottet som delarregeringens uppfattning avstyrker motionen i denna del.3 Vägar3.1 Regeringens skrivelseUtbyggnaden av stamvägnätet och övriga riksvägar omfattartotalt . På de nationellastamvägarna investeras . På deriksvägar som inte ingår i stamvägnätet, s.k. övriga riksvägar,kommer investeringar på att genomförasunder perioden. Av skrivelsen framgår att en effekt avutbyggnaderna av stamvägnätet i enlighet med väghållningsplanenär att ett motorvägsnät kommer att byggas ut till sin fullastandard mellan , och . Det sker genomatt väg E 4 byggs ut till motorväg på hela sträckanHelsingborg--, att väg E 6 byggs ut till motorväg påhela sträckan --och genom att riksväg 40byggs ut på hela sträckan --. På övriga delarav stamvägnätet byggs vissa korta eller längre avsnitt ut motangiven målstandard.Av skrivelsen framgår vidare att regeringen har, med vissajusteringar, godkänt förslag till investeringsplanför det nationella stamvägnätet. Regeringen har ändratmålstandarden på vägarna E 4 mellan och , E 20mellan och och E 22 mellan ochKarlskrona. Målstandarden på dessa vägar skall enligtregeringens skrivelse följa beslut vilket innebär 13m med möjlighet att avvika från denna målstandard om betydandeeffektivitetsvinster kan uppnås. Av skrivelsen framgår också attett slutligt ställningstagande till stamvägarna i sydöstraSverige bör anstå till efter nästa revidering avinvesteringsplanerna. Regeringen anser därför att stamvägnätetsomfattning i sydöstra inte skall förändras jämfört medriksdagens beslut.3.2 MotionsförslagI motion T62 (s) anförs att regeringen frångått riksdagensbeslut angående vägstandard på vägarna E 4 mellan ochSundsvall, E 20 mellan och och E 22 mellanMalmö och . Regeringen föreslår 13 meters vägstandardi stället för att ta till vara den möjlighet tilleffektivitetsvinster genom motorvägsstandard somriksdagsbeslutet innebär. Regeringen borde ha följt detta beslutsom är mycket tydligt.I motionerna T60 (s) och T66 (s) framhålls att börfå medel för att garantera tidigare utlovad utbyggnad av vägE 22 mellan och till motorväg. Motionärernaframhåller också att till övriga riksvägar i sydöstra anvisas ytterligare 330 miljoner kronor.Enligt motion T325 (m) vore det en god ekonomisk affär förstaten att planera satsningar på infrastrukturen så att vägE 22 erhåller motorvägsstandard.I motion T63 (m) framhålls att väg E 20 bör ges målstandardenmotorväg på hela sträckan mellan och motion T64 (m, s, fp, c, kds) framhålls att /30bör hänföras till nationell stamväg. Motionärerna hänvisar bl.a.till de ökade kontakterna mellan sydöstra och Polen.I motion T68 (s) framhålls att /127/34/23Jönköping--bör ingå i det nationella stamvägnätet ienlighet med förslag.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet tar först upp frågan om målstandarden på vägarnaE 4 mellan och , E 20 mellan ochÖrebro samt E 22 mellan och Karlskrona.Utskottet vill erinra om att riksdagsbeslutet våren 1993innebar att i fråga om vissa vägavsnitt och inominvesteringsramen för resp. vägavsnitt borde regeringen kunnaavvika från den målstandard som angavs i proposition1992/93:176, i fall då det är uppenbart att en avvikelse skulleinnebära betydande effektivitetsvinster. Utskottet angav attsådana vinster synes kunna nås t.ex. på , sträckanGöteborg--, och på , sträckan --. Aveffektivitetsskäl borde regeringen vidare kunna avvika från dengrad av måluppfyllelse på de olika stråken, vid planperiodensslut, som angavs i propositionen. När det gäller E 20 var detutskottets uppfattning att inga åtgärder borde vidtas somhindrar att även sträckan --kan uppnåmotorvägsstandard.Utskottet konstaterar att regeringen och harredovisat olika målstandard för de aktuella vägarna. Detta berorsannolikt på att regeringen och ser investeringarna iolika tidsperspektiv. Regeringens beslut avser en tioårsperiod,medan förslag utgår från ett betydligt längretidsperspektiv.Enligt utskottets bedömning måste förslag tolkasså att verket anser att betydande effektivitetsvinster kanuppnås om vägsträckorna byggs ut tillmotorvägsstandard. Utskottet delar denna uppfattning.Emellertid innebar riksdagsbeslutet inte attnågra extra medel, utöver regeringens förslag, tillfördesvägavsnitten. Utbyggnaderna kan därför inte slutföras . Utbyggnadstakten kan dock självfalletpåverkas om t.ex. sysselsättningspolitiska medel tillförsprojekten.Sammanfattningsvis anser utskottet att riksdagsbeslutetvåren skall ligga fast. Det betyder att den av Vägverketangivna målstandarden kan uppnås.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen tillkänna.Av det anförda följer att syftet med motionerna T60 (s), T62(s), T63 (m), T66 (s) och T325 (m) till väsentlig del blirtillgodosett. De påkallar därför ingen åtgärd från riksdagenssida och avstyrks följaktligen av utskottet i denna del.Två motioner, T64 (m, s, fp, c, kds) och T68 (s) innehållerförslag om komplettering av stamvägnätet i sydöstra anser att vägarna --resp.Jönköping--bör ingå i det nationella stamvägnätet.I motionerna T60 (s) och T66 (s) begärs att ytterligare 330miljoner kronor anvisas övriga riksvägar i sydöstra anser att inte tydligt har redovisathuruvida vägarnas roll som stamvägar i sydöstra om verkets förslag till stamvägnät genomförs.Regeringen har därför beslutat att stamvägnätets omfattning inteskall förändras jämfört med beslut. Regeringen anseratt ett slutligt ställningstagande till stamvägarna i sydöstraSverige bör anstå till efter nästa revidering avinvesteringsplanerna. Utskottet delar regeringens bedömning.Utskottet är inte heller berett att förorda att ytterligaremedel anvisas till övriga riksvägar i sydöstra . Av detanförda följer att utskottet avstyrker motionerna i denna del.4 Länstrafikanläggningar4.1 Regeringens skrivelseRegeringen redogör i skrivelsen för hur den av riksdagenanvisade ramen för investeringar i länstrafikanläggningar, 9miljarder kronor, fördelas påde olika länen. förslag till fördelning har skettutifrån tillståndet på länets infrastruktur och den inriktningav trafikpolitiken som har fastlagt. En arbetsgruppmed representanter för olika intressenter har utarbetat enramfördelningsmodell. Denna ramfördelningsmodell grundas påparametrar som uttrycker tillståndet förlänstrafikanläggningarna i länet.En samlad analys av länsstyrelsernas planer visar att 58 %av alla investeringsmedel investeras i länsvägar. Cirka 17 %investeras i länsjärnvägar och investeras ikollektivtrafikens infrastruktur. avsätts förinvesteringar i kommunala flygplatser.I fem fall har länsstyrelserna och haft olikauppfattning om innehållet i länstrafikanläggningsplanerna.Planerna har därför överlämnats till regeringen förfastställelse. I fyra fall, , ,och , har regeringenfastställt planerna i enlighet med förslag. IBlekinge län har regeringen beslutat om annan prioritetsordningän vad föreslagit.4.2 MotionsförslagI motion T64 (m, s, fp, c, kds) framhålls, beträffandeBlekinges LTA-plan, att regeringen av någon outgrundliganledning krävt att av den reduceradeplaneringsramen skall användas till Blekinge kustbana. Dessutomskall ombyggnad som kostar ca 70 miljoner kronortäckas av LTA-anslaget. Därmed blir i stort sett hela anslagetförbrukat för hela flerårsperioden. Motionärerna förutsätter attregeringen fullföljer regeringsbeslutet vilketinnebär en sammanlagd investeringsram i särskild ordningavseende Blekinge kustbana på i 1990 årspenningvärde.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att den tidigarebeslutade upprustningen av Blekinge kustbana bör fullföljas.Riksdagen har tidigare anvisat underanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt förnästa budgetår (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. TU13, rskr. 157).Regeringen har vidare i kompletteringspropositionen föreslagitatt ytterligare anvisas under anslaget(prop. 1993/94:150 bil. 6).Utskottet förutsätter att regeringen när den fördelar dessamedel kommer att beakta att den beslutade upprustningen avkustbanan kan genomföras.Av det anförda följer att syftet med motionsyrkandet tordekomma att tillgodoses. Något initiativ från är därförinte erforderligt, varför motionen avstyrks av utskottet i dennadel.5 Övriga motionsyrkanden om infrastruktursatsningarRiksdagen lade fast en långsiktig plan förutbyggnaden av landets väg- och järnvägsnät. Väg- ochjärnvägsinvesteringar för totalt skallgenomföras . Härtill kommer 10miljarder kronor för redan beslutade men då ännu ej finansieradeinfrastrukturinvesteringar.Höga krav måste enligt utskottets mening ställas påplaneringssystemet så att de projekt genomförs som uppvisar denhögsta samhällsekonomiska avkastningen. Utskottet har fleragånger framhållit att det är angeläget att utvecklaplaneringsprocessen för att uppnå detta syfte. Enligt utskottetsmening bör och regeringens uppgift i dennaplaneringsprocess framför allt vara att anvisa medel, ange deövergripande ramarna och riktlinjerna förinvesteringsplaneringen samt att se till att det skapas eneffektiv organisation för att förvalta de resurser som avsättsför investeringar i och underhåll av trafikens infrastruktur.Utskottet vill vidare understryka att en viktig uppgift förriksdagen är att följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas.Riksdagsutredningen har framhållit betydelsen av att iökad utsträckning ägnar sig åt sådan verksamhet.Med denna arbetsfördelning bör det däremot inte ankomma påriksdagen att normalt ta ställning till konkreta krav påinvesteringar och underhållsåtgärder i olika delar avtrafiksystemet. Den närmare planeringen av olikainfrastrukturprojekt och fördelningen av medel för dessa är enuppgift som kräver ett omfattande berednings- ochsamrådsförfarande på nationell, regional och lokal nivå. Denmångfald av beslut som erfordras för denna planering tillfrämjande av den övergripande målinriktning som riksdagenfastställer måste fattas av därtill kompententa organ.Utskottet har i tidigare avsnitt behandlat motionsyrkandenom vägar och järnvägar som främst gäller planeringsprocessen,stamvägnätets omfattning och standard samt stomjärnvägnätetsutbyggnad. Övriga motionsyrkanden med huvudsakligen detaljeradeförslag om lokala och regionala investeringar ochunderhållsinsatser i trafikens infrastruktur har sammanställts itre tabeller. Den första avser motioner om vägar, den andramotioner om järnvägar och den tredje motioner som behandlarflera trafikslag. Utskottet bedömer att syftet med en stor delav dessa motionsyrkanden kan komma att tillgodoses i och med attdet tioåriga investeringsprogram genomförs som riksdagenbeslutade om förra året. Med hänvisning till vad som tidigareanförts om formerna för inflytande när det gällerutbyggnaden av trafikens infrastruktur bör motionerna inteföranleda någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrkerdärför samtliga de motionsyrkanden som redovisas i följandetabeller.5.1 Järnvägar00>Motionsnr35>Järnvägslinje/region67>Åtgärd/yrkande00>T215 (s)- yrk. 235>Västernorrland67>Kraftfulla satsningar på järnvägarna i Västernorrland,bl.a. bör överföras till stomnätet. JärnvägenSundsvall--bör rustas upp.00>T534 (m)35>Haparanda--Luleå67>Framtagande av en ekonomisk analys om en kustjärnvägHaparanda--Luleå.00>T504 (fp)- yrk. 135>Ostkustbanan67>Skyndsam behandling av ärendet om sträckning av väg ochjärnväg över Norraladalgången.00>N283 (s)- yrk. 1535>Norrbotten67>Byggstart bör påskyndas för järnvägenSundsvall----. Utveckling av regionala snabbtåg.00>T528 (s)35>Atlantbanan67>Kraftfull satsning på och tidigareläggning avAtlantbanan.00>T538 (c,m)35>Atlantbanan67>Atlantbanan bör tas med i investeringsplan.00>A458 (fp)- yrk. 435>Atlantbanan67>Atlantbanan bör förverkligas.00>T517 (s)35>Bergslagsbanan67>Omdisponering av beviljade medel så att utbyggnad avBergslagsbanan kan ske.00>T531 (c)35>Bergslagsbanan67>Ökad satsning på Bergslagsbanan.00>Motionsnr35>Järnvägslinje/region67>Åtgärd/yrkande00>T532 (s)35>Bergslagen67>Snabbutredning av en järnvägsförbindelseLesjöfors--/ Munkfors.00>T525 (kds)35>Västerdalsbanan67>Upprustning av Västerdalsbanan samt förlängning tillSälen.00>T218 (v)- yrk. 5, 6, 835>Fyrstadsregionen67>Upprustning av Herrljungabanan samt Bohus- ochLysekilsbanorna. Snabb utbyggnad av dubbelspår till Oslo.00>T219 (s)- yrk. 2 (delvis)35>Värmland67>Prioritering av banan --Charlottenberg.00>T225 (c,m,fp,kds)- yrk.