bet · GH01TU36 · 1994-05-26 00:00:00 — Godkännande av grundläggande principer för avtal rörandeArlandabanan Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslag attmöjliggöra en samfinansierad utbyggnad av . Detinnebär att om den pågående upphandlingen kan slutföras så fårdet vinnande konsortiet rätt att bygga och förvalta Arlandabanansamt driva tågpendeltrafik mellan ochArlanda. Avtalstiden för projektet är med möjlighet tilltioårig förlängning. Staten skall bidra med ,ställa ut ett villkorslån upp till ett belopp motsvarande 25 %av den totala projektkostnaden, dock högst 1 000 miljonerkronor, samt lämna vissa garantier och förpliktelser. Banverketskall vidare ansvara bl.a. för anslutningarna av Arlandabanantill stomjärnvägen mellan och och markinköp.Utskottet framhåller att är ett viktigttrafikpolitiskt projekt. Genom den föreslagna samfinansieringenmellan staten och näringslivet kan statsbudgeten avlastasbetydande kostnader som den svenska järnvägsmodellenkan vidareutvecklas. Utskottet förutsätter vidare atttågtrafiken från både norr, söder och kan knytassamman med flygtrafiken på ett tillfredsställande sätt.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats en reservation av s-ledamöterna. Ireservationen framhålls att regeringens förslag låser fast ettprivat monopol för nära ett halvt sekel och leder till kostsammalösningar för skattebetalarna som den trafikpolitiskanyttan förskingras genom bristande trafiksamordning.Arlandabanan skall i stället enligt Socialdemokraterna vara endel av stomnätet och staten skall bygga, äga och hanyttjanderätten till banan.En meningsyttring har avlämnats av v-suppleanten, sominstämmer med den socialdemokratiska reservationen. Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:T73 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:213.2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inverkan på denregionala tågtrafiken i Mälardalen.1993/94:T74 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:213,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppdrag bör ges till attfärdigställa ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förhandlingar bör upptas medtrafikhuvudmännen i för att lösa trafikeringen avbl.a. Arlandabanan.1993/94:T75 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom pendel- och fjärrtågstrafiken till Arlanda.1993/904:T76 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att banorna norrut ochsöderut från kommer till stånd ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av attstationsanläggningen på utformas på ett tilltalande sättför både fjärrtågsresenärer och lokalresenärer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att avtalet utformasså att järnvägen kan användas på rimliga ekonomiska villkor ävenav lokalresenärer som inte är flygpassagerare.1993/94:T77 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om hurfinansieringen av skall ske i enlighet med vad somanförts i motionen om att staten skall ha huvudansvaret förfinansieringen,2. att avslår regeringens förslag omnyttjanderätten av Arlandabanan.Motioner avgivna under den allmänna motionstiden i januari19941993/94:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt finansiering måste möjliggöra att flygplatsenpå rimliga ekonomiska villkor även kan trafikeras av regionaltågoch pendeltåg.1993/94:A456 av m.fl. (s) vari yrkas6. att hos regeringen begär att järnvägenStockholm--bör förlängas till och inordnas i detsamlade regionaltågsprojektet i Mälardalen.InledningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag iproposition 1993/94:213 om godkännande av grundläggandeprinciper för avtal rörande . Vidare behandlas femmotioner som väckts med anledning av propositionen samt ett parmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden i januari 1994.Utskottet har i samband med ärendets beredning inhämtatupplysningar och tagit del av synpunkter från olika myndigheteroch organisationer. 1 Ärendet och dess beredningMed avses en järnvägsförbindelse mellanStockholms och med anslutningartill Ostkustbanan samt erforderliga stationslösningar.Investeringen kan anläggningsmässigt indelas i tre delar,nämligen kapacitetshöjande åtgärder på Ostkustbanan (främstutbyggnad av dubbelspår, det s.k. fyrspåret, från tillRosersberg på stambanan söder om ), nybyggnad av järnvägmellan och med stationsanläggningar (Södraböjen) och nybyggnad av järnväg mellan och på stambanan norr om (Norra böjen). Projektetssyfte är att sammanbinda med det svenskajärnvägsnätet och att öppna tågpendeltrafik mellan Arlandaflyplats och . Kostnaden för projektethar tidigare beräknats till ca . I dettabelopp ingår även stationsanläggningar och rullande materiel förtågpendeltrafiken.Arlandabanan har varit föremål för riksdagsbehandling vid ettflertal tillfällen . Senaste beslutet fattades idecember 1993 då ställde sig bakom regeringensriktlinjer för hur det fortsatta arbetet med bordebedrivas (prop. 1993/94:39, bet. TU6, rskr. Riktlinjernainnebär att en samfinansieringslösning mellan staten ochnäringslivet skall prövas där de privata intressenterna ges rättatt trafikera och i viss omfattning även fyrspåretmellan och . godkändesamtidigt att ett statligt bolag bildades för den vidareupphandlingen och samordningen av hela projektet och att statengenom projektbolaget får lämna vissa garantier som krävs förprojektets genomförande. I enlighet med riksdagsbeslutet har den18 det statliga bolaget, Projekt . Enligt regeringens fastställda bolagsordning harföretaget tre huvuduppgifter, nämligen att slutföraupphandlingen av , samla rättigheter ochskyldigheter som krävs för att genomföra projektet samt attbevaka statens avtalsenliga rättigheter.I sammanhanget kan vidare erinras om att upphandlingen avArlandabanan påbörjades av Delegationen förinfrastrukturinvesteringar . I juni 1993inleddes en s.k. prekvalificering i syfte att redovisagrundläggande förutsättningar för projektets genomförande ochatt åstadkomma intresse för projektet hos olika intressenter.Under hösten 1993 erbjöds fyra av de mest kvalificeradeföretagen som lämnat intresseanmälan att ge anbud påArlandabanan. gick anbudstiden ut. Förnärvarande pågår en utvärdering av inlämnade anbud. För ennärmare redogörelse för ärendets tidigare hantering hänvisastill utskottets betänkande (bet. 1993/94:TU6).2 Regeringens förslag2.1 Motiv för att samfinansiera ArlandabananRegeringen framhåller att med kan det svenskajärnvägssystemet knytas samman med största flygplats.Därmed ges goda möjligheter att integrera tågtrafiken frånlandets olika delar med nationella och internationellaflygförbindelser. Järnvägarna i och i södra ochmellersta kommer vidare enligt regeringen att ges godamöjligheter att trafikeras med tåg som angör flygplats.Regeringen anger vidare att genom en samfinansiering avprojektet kan samhället avlastas betydande investeringar. Ettdeltagande av privata finansiärer i projektet kommer också attmedföra att projektets företagsekonomiska förutsättningarnoggrant kommer att granskas. En sådan granskning torde enligtregeringen positivt påverka projektets utformning i syfte att fåen för kunden attraktiv och rationell trafikeringslösning. Ensamfinansieringslösning anges dessutom ge möjligheter attvidareutveckla den svenska järnvägsmodellen för styrning avjärnvägssektorn. Det är sålunda regeringens uppfattning att ensamfinansieringslösning kan bryta det etablerade mönstret mellantillverkare, upphandlare, förvaltare och operatörer och skapaförnyelse, förändring och en ökad effektivitet inomjärnvägssektorn. En samfinansieringslösning kan därmed skapamöjligheter för nya aktörer att träda in på marknaden som ärvilliga att pröva nya utformningar av anläggningar och nya typerav driftorganisationer.2.2 Projektets grundläggande principerEnligt regeringens riktlinjer skall de privata intressenternagenomföra projektet via en av dem särskilt bildad juridiskperson (BoT-bolaget). BoT-bolaget skall ansvara för utbyggnadenav Södra och Norra böjen, stationsbyggnaderna med anslutningartill terminalerna på och tågstationen påStockholms Central. Så snart utbyggnaden av ellerdel därav färdigställts skall äganderätten överföras till detstatliga projektbolaget . Detta bolag skallsamtidigt, och som ersättning för överföringen av äganderätten,upplåta nyttjanderätt till och berörda markområdenm.m. Nyttjanderätten ochtrafikeringsrättigheterna tillkommer BoT-bolaget under denresterande avtalstiden för projektet, vilken totalt uppgår till45 år med viss möjlighet till en tioårig förlängning.Regeringens riktlinjer för trafikeringsrättens utformninginnebär vidare att skall ges rätt atttrafikera stomnätsdelen mellan och Rosersbergsamt ges möjlighet att överföra hela eller delar av denna rätttill BoT-bolaget. skall tillförsäkraBoT-bolaget bankapacitet för denna del av stomnätet motsvarandeminst sex tågrörelser i vardera riktningen per timme.BoT-bolaget skall dessutom få möjlighet att under vissaförutsättningar erhålla ytterligare bankapacitet. Upplåtenbankapacitet skall även omfatta rätt att stanna vid befintligastationer längs fyrspåret. Vidare skall tågpendeltrafiken tillArlanda flygplats behandlas som tåg i högsta prioritetsklass. Isyfte att åstadkomma en av staten önskad integrering avArlandabanan med stomnätet skall BoT-bolaget förbinda sig attupplåta vissa trafikrättigheter samt viss rätt till nyttjande avtågstationer för . Trots att upplåtsmed ensamrätt kommer därmed genomgående tågtrafik från andradelar av det svenska järnvägsnätet att kunna utnyttjaArlandabanan. Därigenom tillgodoses enligt regeringen önskemåletom att knyta samman regional och interregional tågtrafik medflygtrafiken på . De grundläggande principerna anges motdenna bakgrund medge en effektiv och funktionelltrafikförsörjning i regionen.Ekonomiskt gäller att den statliga delen i samfinansieringenföreslås utgå genom att staten bidrar med 850 miljoner kronorför byggandet av Norra böjen. Formerna för utbetalningen avdetta bidrag bör avgöras vid de slutliga förhandlingarnaangående . I propositionen föreslås att regeringendärför bör bemyndigas att slutligt besluta om på vilket sätt detstatliga bidraget om skall ställas tillBoT-bolagets förfogande.Staten skall även svara för att BoT-bolaget erhåller ettvillkorslån. Villkorslånet skall utbetalas till BoT-bolagetunder byggandet av . Lånet skall löpa utan ränta ochvara efterställt samtliga övriga fordringar på BoT-bolaget. Istället för återbetalning skall staten äga rätt till en årligvinstdelning. Villkorslånets storlek bör enligt regeringensuppfattning rymmas inom högst av den totalaprojektkostnaden, dock högst . Genom attupphandlingen sker under konkurrens, och genom att den slutligavinnaren i princip väljs utifrån det lägsta kravet påvillkorslån, anges att förutsättningar skapas för att reduceralånets storlek. Kapitalkostnaderna för villkorslånet föreslåsbelasta anslag Nyinvesteringar i stomjärnvägar.Ianspråktagna medel skall återbetalas till anslaget när statenerhåller del av vinsten av Arlandabanan.Som skäl för villkorslånet anges att , liksomalla infrastrukturprojekt, karaktäriseras av initialt högainvesteringskostnader, lång byggtid och att tidpunkten närprojektet går ihop ekonomiskt ligger långt fram i tiden. Det kandärför vara svårt att finna privata finansiärer till helaprojektet. På lång sikt bedöms dock att ett projekt av dettaslag normalt kommer att ha god lönsamhet. Regeringen ansersåledes att förutsättningarna för att erhålla återbetalning avvillkorslånet med förräntning är goda.Staten skall vidare svara för att ansluts tillstomnätet i och samt för minst hälften avkostnaderna för detta. Resterande del av kostnaderna föranslutningarna skall BoT-bolaget stå för. Härtill kommerkostnader för bl.a. markinköp och kraftmatning.Staten skall dessutom lämna vissa juridiska utfästelser ochgarantier angående . Det innebär bl.a. attextrakostnader som drabbar BoT-bolaget vid byggande avArlandabanan och som kan hänföras till ändrade villkor ellerförutsättningar eller till vissa åtgärder av ,eller skall ersättas av staten. Påmotsvarande vis gäller att om ändrar eller upphäverlagar eller förordningar som leder till väsentligt ändradeförutsättningar eller möjligheter kan ersättningsanspråk riktasmot staten. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att Banverketoch skall ges rätt att täcka de kostnader somkan uppkomma i till följd av krav som enligtavtalen kan komma att riktas mot bolaget. Vidare begärs ettgodkännade av att regeringen i ett sådant läge får återkommatill med förslag till hur sådana kapitaltillskottskall täckas.Till de grundläggande principerna för projektet hör vidareenligt propositionen att det inte finns någon ambition frånregeringen att särskilt begränsa konkurrensen mellan de olikatrafikslagen i syfte att gynna tågpendeltrafik till och frånArlanda. Utgångspunkten är därmed att befintlig flygbusstrafikäven fortsättningsvis kan trafikera . En annanutgångspunkt är att prissättningen för en resa med tågpendelnskall vara helt fri. Prissättningen skall således baseras påmarknadsmässiga grunder. Det finns heller inga garantier frånstatens sida om t.ex. minsta antal resenärer medtågpendeltrafiken.2.3 AvtalsfrågorRegeringen framhåller att ett genomförande av projektet enligtde riktlinjer, grundläggande intentioner och krav som statenangett kräver att berörda parters skyldigheter och rättigheterfastställs genom avtal. I propositionen redovisas mot dennabakgrund huvuddragen i fyra olika avtal.Arlandabaneprojektavtalet (Agreement)Detta avtal utgör huvudavtalet i ochsyftar till att reglera byggandet och driften av Arlandabanansamt driften av tågpendeltrafiken från och till Arlandaflygplats. Avtalet ingås mellan ochBoT-bolaget. Avtalet skall bl.a. säkerställa projektetsfinansiering. Staten skall som tidigare angetts stödjafinansieringen av projektet dels genom att bidra med 850miljoner kronor avseende del av kostnaden för byggandet av Norraböjen, dels genom att lämna BoT-bolaget ett villkorslån.BoT-bolaget skall ansvara för all övrig finansiering. Avtaletskall vidare försäkra att utveckling, projektering ochbyggnation av BoT-bolaget sker på ett sätt som är acceptabeltför båda parter. Såsom ersättning för anläggningstillgångarnaupplåter dessa till BoT-bolaget mednyttjanderätt för avtalstiden. Avtalet innehåller vidarebestämmelser om BoT-bolagets underhållsskyldigheter,rapportering till , insyn för A-Banan ProjektAB i BoT-bolagets verksamhet, garantier avseende lägstatågfrekvens, försäkringar, ansvar, avtalsbrott, sekretess,skiljeförfarande vid tvist m.m.Sponsoravtalet (Sponsors Agreement)Detta avtal ingås mellan och dehuvudsakliga ägarna till BoT-bolaget, kalladeprojektsponsorerna. Avtalet skall tillförsäkra A-Banan ProjektAB att BoT-bolaget erhåller ett tillfredsställande riskkapitalfrån projektsponsorerna för genomförandet avArlandabaneprojektet. Avtalet syftar vidare till att säkerställaatt BoT-bolagets majoritetsägare som aktieägare handlar enligtstatens intentioner. Avtalet innehåller härutöver bestämmelserom redovisning och rapportering till , vissasärskilda åtaganden från projektsponsorerna i anslutning tillreglerna i jordabalken, sekretess, skiljeförfarande vid tvistm.m.Villkorslåneavtalet (Government Subordinated )Avtalet skall ingås mellan staten och BoT-bolaget. lämnas det tidigare angivna villkorslånet. Villkorslånetskall utbetalas under byggandet av . Lånet löperutan ränta och är efterställt BoT-bolagets övriga fordringar. Istället för återbetalning av lånet genom ränta och amorteringskall staten ha rätt till årlig vinstdelning.Garantiavtalet (Government Commitment)I syfte att tillförsäkra BoT-bolaget att A-Banan Projekt sina åtaganden enligt avsesstaten lämna vissa juridiskt bindande utfästelser tillBoT-bolaget. Dessa utfästelser innebär att staten skall förbliägare till samtliga aktier i underavtalstiden och att staten skall se till att detta bolag fullgörsina skyldigheter enligt . Avtaletinnebär dessutom att BoT-bolaget tillförsäkras möjligheten attdriva tågpendeltrafik och järnvägsverksamheten enligtArlandabaneprojektavtalet oavsett vad som föreskrivs ijordabalken beträffande upplåtelsetid för upplåtelse avnyttjanderätt till fast egendom.Regeringen bedömer sammantaget att principerna i de förslagtill avtal som har utarbetat kommer att geförutsättningar för en integrerad och effektiv trafik påArlandabanan. Regeringen anger mot denna bakgrund att degrundläggande avtalsprinciperna väl tillgodoser det allmännasintressen i projektet. Vidare framhålls att stora delar avprojektet nu har lagts fast i sådan omfattning att det ärlämpligt att låsa de grundläggande ekonomiska och juridiskaprinciperna för projektet. I propositionen föreslås mot dennabakgrund att bör godkänna det som regeringen förordarom avtalen under förutsättning att de slutliga avtalen är ihuvudsaklig överensstämmelse med redovisade principer. Isammanhanget anges vidare att när avtalen ingåtts skall A-BananProjekt följa och övervaka utbyggnaden av ochdriften av tågpendeltrafiken.3 MotionsförslagFyra motioner har väckts som yrkar avslag på regeringensproposition eller för fram sådana invändningar mot projektetsgrundläggande principer att de inte kan förenas med regeringensriktlinjer.I motion T73 (s) framhålls att ett flertal utredningar harpåvisat att är företagsekonomiskt olönsam ochdärmed inte heller intressant för privata företag. Regeringensförslag innebär därför endast att den mest lönsamma delen avArlandabanan, Södra böjen, skall byggas av ett privat bolagmedan staten genom , skall finansiera den återstående,olönsamma delen. De totala kostnaderna för staten uppges enligtmotionen till . Enligt motionen fårdessutom det privata bolaget mycket gynnsamma villkor genom rätttill ersättning om förutsättningarna för projektet ändras.Eftersom saknar kapital för att täckaeventuella förluster blir det staten och därmed skattebetalarnasom slutligen får stå för kostnaderna.I motionen konstateras vidare att nyttjanderätten till bananöverförs till BoT-bolagen under , eller om bolagetvill . Under den tiden kommer BoT-bolaget att bestämma övertrafiken på banan och tillgodogöra sig vinsten. Detta angesinnebära av privat monopol, vilket försvårarmöjligheterna till en samlad järnvägslösning för Mälarregionen.I stället för att blir en resurs i ett regionalttågsystem för kommer därmed två separata tågsystematt trafikera sträckan --, vilket omintetgörmöjligheterna att ta tillvara de stordriftsfördelar som ensamordning av trafiken skulle kunna ge.Vidare anges att avtalstexten är otydlig och öppnar förtolkningssvårigheter. Däremot är det tydligt att det privatamonopolet på sträckan --förstärks eftersomavtalet innebär inskränkningar för övriga företag i rätten tillav- och påstigning vid och stationerna längsRosersbergsdelen av banan. En följd av detta blir att övrigaföretag som trafikerar kommer att tvingas att sorteraoch övervaka sina passagerare på ett sätt som borde varafrämmande för ett serviceföretag. Därtill kommer att övrigatrafikoperatörer skall betala en avgift som fördyrar trafiken.Motionärerna framhåller mot denna bakgrund att propositionenbör avslås och att bör vara en del av stomnätetsamt att staten via skall bygga, äga och hanyttjanderätten till banan.I motion T74 (s) konstateras att är en angelägeninfrastrukturåtgärd av såväl rena transportskäl som miljöskäl.Arlandabanan är mycket mer än en enkel tågpendel för att forslaflygresenärer från till flygplatsen. Enanknytning av till det svenska stomjärnvägsnätet så attresenärer från norra och kan angöraflygplatsen med tåg bör därför betraktas som en självklarhet.Arlanda är dessutom en stor arbetsplats, varförtrafikförsörjningen av måste ingå i ett integreratsystem för arbetspendling i hela . I sammanhangethänvisas till det utredningsarbete som tagits fram av Tåg iMälardalen (), där det klart framgår att det är olämpligt attsärskilja Arlandatrafiken från övrig tågtrafik. En integreradtrafik är lönsammast såväl företagsekonomiskt somsamhällsekonomiskt.Enligt motionärerna bör därför , som för övrigjärnvägstrafik, få i uppdrag att färdigställa Arlandabanan.Regeringen bör vidare uppdra till sin förhandlingsman attförhandla med trafikhuvudmännen bakom för att hitta deneffektivaste trafikeringslösningen. För att ochSvealandsbanan skall kunna trafikeras borde redan nu nyttrullande materiel ha beställts.I motion A456 (s) framhålls kommunikationernas betydelse förStockholmsregionens attraktivitet och möjligheter attutvecklas till ett nordligt internationelltkommunikationscentrum. Enligt motionen äventyrar regeringensfasthållande vid att se som ettprivatiseringsexperiment hela den viktiga järnvägssatsningen iMälarregionen. Motionärerna begär mot denna bakgrund attArlandabanan knyts ihop med det snabbtågsnät som byggs utrunt och att banan förlängs norrut mot motion T77 (v) anges att är en viktig del i detmoderna järnvägsnätet. Om utbyggnaderna av järnvägsnätet iSverige -- särskilt Mälarbanorna och linjerna norrut -- skall fåfull genomslagskraft måste därför byggas. Attgenomföra denna investering i rådande konjunkturfas med högarbetslöshet och låga byggpriser är rationellt.Investeringskostnaden är hög, men på lång sikt när bl.a.miljökostnaderna syns i landets bokföring är denna investeringockså försvarbar genom att järnvägen med ny teknik kommer attkunna konkurrera ut merparten av inrikesflyget. Vänsterpartiettillstyrker följaktligen att byggs men förordar enannan finansiering.Enligt motionen är det inte förenligt med godsamhällsekonomi och effektivitet att låta en viktig del avlandets stomjärnväg kontrolleras av privata intressenter underöverskådlig tid. Stordriftsfördelar och samordning går dessutomförlorade om ansvar, kontroll och drift splittras upp.Motionärerna motsätter sig följaktligen också förslaget omnyttjanderätten. För projektets finansiering erinras om attVänsterpartiet i sitt förslag till statsbudget har reserveratstatliga medel till ytterligare järnvägsinvesteringar sominrymmer kostnaden för . Berörda kommuner, företag,markägare och resenärer kan och bör dock bidra tillinvesterings- och driftskostnader men inte på det sätt somregeringen föreslår. I sammanhanget hänvisas till detmotionsförslag som väckts av tidigare underriksmötet om att införa markavgifter för att finansierainfrastruktur.Inom ramen för regeringens grundläggande principer för attgenomföra har vidare tre motioner väckts sombehandlar de närmare förutsättningarna och villkoren förprojektet. Det gäller i första hand stationsanläggningarnasutformning, trafikuppläggningen och tidpunkten för projektetsfärdigställande.I motion T75 (c) understryks betydelsen av attjärnvägssystemet integreras. Mot den bakgrunden är det viktigtatt stationsbyggnaden på för järnvägstrafiken får en braplacering. Propositionen kan dock enligt motionen tolkas som såatt det kan bli fråga om två olika byggnader, dvs. en förtågpendeltrafiken och en för fjärrtågstrafiken. Detta skulleenligt motionen vara djupt olyckligt. Såväl pendeltågen somfjärrtågen måste kunna nås på kortast möjliga gångväg fråninrikes- resp. utrikeshall. I annat fall riskeras attflygpassagerarna väljer andra resalternativ. Till bilden hörvidare att är en stor arbetsplats och att järnvägen kanbli ett bra alternativ även för dem som arbetspendlar. Det ärdärför viktigt, enligt motionären, att lägger fast attsåväl tågpendeltrafiken som fjärrtågstrafiken skall utgå från engemensam stationsbyggnad samt att denna anläggning lokaliserascentralt.I motion T76 (fp) framhålls att behövs för attknyta ihop flygtrafiknätet med järnvägsnätet. Syftet får dockinte inskränka sig till att enbart binda samman StockholmsCentral med .