bet · GH01UbU8 · 1994-04-14 00:00:00 — Detta utgör ett tillfälligt avsteg från dengrundläggande principen, att hyrespengen skall ingå som en ickeurskiljbar del i takbeloppet.För konstnärlig utbildning beräknas i propositionen lokalhyra-- utan schablonisering -- för varje berörd läroanstalt.Beloppet ingår i anslaget till grundutbildning.För universitet och högskolor med fasta forskningsresurserberäknas under anslaget till grundutbildning medel förhyreskostnader på samma sätt som för övriga högskolor. När detgäller forskning och forskarutbildning har regeringen utgåttfrån att forskningsråden fortsättningsvis skall svara för delokalkostnader som är hänförliga till den verksamhet som definansierar. Forskningsrådens anslag har därför i propositionenökats genom omfördelning från nuvarandelokalkostnadsanslag till berörda universitet och högskolor. Närforskningsråden fördelar medel till läroanstalternaberäknas medlen för lokalkostnader följa med till denmottagande läroanstalten. I propositionen har anslagen tillforskning och forskarutbildning inom universiteten och vissahögskolor tillförts medel för lokalkostnader så att resp.läroanstalt totalt sett, under förutsättning attforskningsråden överför medel i förväntad utsträckning, kommeratt disponera ett lika stort belopp för lokalhyror budgetåren1994/95 och 1995/96 som den hade kunnat påräkna om det separatalokalkostnadsanslaget hade bibehållits. Dessa läroanstalter fårenligt regeringens förslag full kompensation för nuvarandelokalkostnadsanslag.Det nya systemet för finansiering av lokalkostnader medförändringar i beloppen för studentpeng och ersättning förhelårsprestationer. De i propositionen föreslagna beloppenhar också påverkats avpris- och löneomräkningatt övergått till att varauppdragsmyndighetändrat avtal om Trygghetsstiftelsenöverföring av ansvaret för SUNET till Verket förhögskoleservicebesparing med knappt 1 %korrigering på grund av att beloppen för de medicinska ochodontologiska områdena tidigare beräknats på ett felaktigtunderlagI beloppen för studentpeng har även inkluderats medel,avsedda att täcka kostnader för den antagning som Verket förhögskoleservice gör på lärosätenas uppdrag.Under utskottets beredning av ärendet harUtbildningsdepartementet meddelat att de i propositionenangivna föreslagna beloppen för studentpeng och ersättning förhelårsprestationer ytterligare bör ändras. De bör nämligenjusteras även med anledning av slopat arbetsgivarinträde.Vid beräkningen av anslagsbeloppen till de olikaläroanstalterna i propositionen har slopandet avarbetsgivarinträdet beaktats. De behöver därför inte ändras.Med hänsyn till vad som anförts om slopat arbetsgivarinträdeförordar utskottet att följande belopp skall gälla förstudentpeng och ersättning för helårsprestationer budgetåret1994/95:Utbildningsområde Studentpeng Ersättning för en(kr) helårsprestation(kr)Humanistiskt, teologiskt,juridiskt, samhälls-vetenskapligt 13 305 14 349Naturvetenskapligt,tekniskt, farmaceutiskt,vård- 35 928 33 850Odontologiskt 33 753 42 035Medicinskt 45 787 59 314Undervisnings- 26 643 33 547Övrigt 30 217 26 777Utskottet noterar att det nya systemet när det gällerlokalkostnader lägger ett stort ansvar på varje högskola attplanera verksamheten och därvid ta hänsyn till alla desskostnader av olika slag. Detta har varit en av avsikterna medatt flytta lokalförsörjningsansvaret till högskolorna själva(liksom till övriga statliga myndigheter), vilket hargodkänt efter enhälligt förslag från finansutskottet (prop.1990/91:150 del I, bet. FiU30, rskr. 386).I det nya anslagssystem som införts fr.o.m. innevarandebudgetår har högskolor och universitet möjlighet att inom vissaramar utnyttja kredit hos samt atttillgodogöra sig icke utnyttjat takbelopp från ett tidigare åri treårsperioden under påföljande år. Bl.a. detta ger dem ettökat handlingsutrymme. ökar betydelsen av derasansvar för att verksamheten planeras noggrant. Vidtreårsperiodens slut (dvs. efter /96) kommericke utnyttjat takbelopp från högskolor och universitet attsammanföras och omfördelas av regeringen i enlighet med detbemyndigande som gavs vid föregående . möjlighet för regeringen att tillföra anslagsmedel tillhögskolor som genomfört en verksamhet utöver vad takbeloppenmedger ersättning för.De nya beloppen för studentpeng och för ersättning förhelårsprestationer innebär att proportionerna mellan dessa bådaformer för ersättning till läroanstalterna förskjuts kraftigt,jämfört med vad som föreslogs resp. beslutades vid föregåenderiksmöte (prop. 1992/93:169 s. 18, bet. UbU14 s. 36, rskr.363).Kapitalförsörjningen vad gäller investeringar ianläggningstillgångar finansieras fr.o.m. vidsamtliga statliga förvaltningsmyndigheter via lån iRiksgäldskontoret. Universiteten och högskolorna är dockundantagna från detta under innevarande budgetår. För att detnya systemet för statlig kapitalförsörjning fr.o.m. nästabudgetår skall kunna införas även vid universitet och högskolormåste anslagsbeloppen såväl till forskning ochforskarutbildning som till grundutbildning samt beloppen förstudentpeng och ersättning för helårsprestationer teknisktjusteras. Regeringen begär bemyndigande att göra dessa tekniskajusteringar.Utskottet, som inte har något att erinra mot detta förslag,föreslår att lämnar regeringen det begärdabemyndigandet.I motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 14 föreslås attuniversiteten och högskolorna skall vara skyldiga att avsättamedel för studenter med funktionshandikapp av resp.anslag för grundutbildning. Innevarande år har 8,9 miljonerkronor anvisats till för fördelning imån av behov till läroanstalter som har studenter medfunktionshinder. Dessutom är läroanstalterna ålagda att självaavsätta av sitt grundutbildningsanslag för kostnader förstudenter med funktionshinder. Dessa medelsramar är enligtmotionärerna otillräckliga. De anser att läroanstalternas egnaavsättningar bör vara . Dessa medel skall enligtmotionärernas förslag omfördelas mellan högskolorna, om de inteförbrukas vid resp. högskola, och därvid komplettera det anslagför fördelning till högskolorna som disponeras av Stockholmsuniversitet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigtatt studenter med funktionshinder kan komma in på och genomförahögskolestudier på samma villkor som andra studenter. Utskottetkonstaterar att ett system med obligatorisk avsättning vidvarje läroanstalt och omfördelning av icke förbrukade medelförekommit tidigare, då Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)hade bemyndigande att göra omfördelning. Enligt vad utskotteterfarit fungerade detta system inte tillfredsställande,eftersom flera av läroanstalterna inte betalade tillbaka ickeförbrukade medel till UHÄ för omfördelning. Det har enligtutskottets mening inte påvisats att de resurser som disponerasför studenter med funktionshinder innevarande budgetår skullevara otillräckliga. Resursberedningen har, sägs det ipropositionen s. 100, inlett sitt arbete med att följa uppinförandet av det nya resurstilldelningssystemet. Arbetetkommer i huvudsak att omfatta de erfarenheter som universitetoch högskolor gör under det första verksamhetsåret, alltsåinnevarande budgetår. Eftersom anslagen till grundutbildningenligt regeringens förslag kommer att räknas upp medschablonberäknade medel för lokalhyror kan man förutsätta attregeringen inför nästa budgetår kommer att omprövaprocentsatsen för åliggandet att avsätta medel för studentermed funktionshinder. Utskottet utgår från att regeringen därvidockså beaktar de erfarenheter som vunnits under innevarandeläsår, när det gäller behovet av och tillgången på resurser förstudenter med funktionshinder. Liksom (bet.1992/93:UbU14 s. 39) förutsätter utskottet att frågan om hursystemet fungerar när det gäller studenter med funktionshinderkommer att bevakas i den fortsatta uppföljningen avresurstilldelningssystemet, som enligt vad utskottet då anfördebör ske i sådana former att det ger en parlamentarisk insyn.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub715 yrkande 14.Tre motioner tar upp frågan om ekonomiskt stöd tilldecentraliserad utbildning. I motionerna 1993/94:Ub733 (s)och 1993/94:Ub713 (fp) anförs att sedan sintillkomst har tagit ansvar för den regionala försörjningen ochutvecklingen av högre kompetens, både genom distansutbildningoch genom kurser förlagda till olika orter inom regionen. Meddet nya resurstilldelningssystemet krävs det ett visst antalstuderande på en kurs för att denna inte skall gå med förlust.Därmed kommer det enligt motionärerna att bli allt svårare attfå universitet och högskolor att erbjuda utbildning som inteförväntas bli kostnadstäckande, vilket decentraliserade kurserofta inte är. Ett särskilt regionalt stöd bör därför införasför decentraliserad utbildning som ges av ,och , menar motionärerna.Liknande farhågor om det nya resurstilldelningssystemetseffekter på utbudet av decentraliserad utbildning anförs imotion 1993/94:Ub657 (fp, s, c), som tar upp behovet avhögskoleutbildning i norra län. Motionärerna menar atten lösning skulle kunna vara att regionala resurser avdelas ochställs till exempelvis länsstyrelsernas disposition.Länsstyrelserna skulle med dessa medel kunna beställautbildning i olika kommuner från högskolorna, som i konkurrensskulle få tävla om uppdragen.Utskottet behandlade motionsyrkanden omresurstilldelningssystemets inverkan på utbudet avdecentraliserad utbildning även vid föregående (bet.1992/93:UbU14 s. 35 f.). Liksom då utgår utskottet från atthögskolestyrelserna i det nya systemet kommer att vara bereddaatt ta ett minst lika stort ansvar som förkompetensförsörjningen i landet och sin resp. region.Regeringen har för varje universitet resp. högskola iutbildningsuppdraget särskilt angivit att läroanstalten, vidsidan av utbildning som för den enskilde leder till examen,även skall bedriva fortbildning och vidareutbildning. Idirektiven till uppföljningen av universitets- ochhögskolereform (dir. 1993:143) sägs bl.a. att tillgänglighetentill högre utbildning i olika delar av landet bör belysas,liksom eventuella förändringar vad gäller den sociala,könsmässiga och regionala rekryteringen till högre utbildning.Det är enligt utskottets mening ännu för tidigt att drabestämda slutsatser om resurstilldelningssystemets inverkan påutbudet av utbildning i olika delar av landet. Utskottetföreslår mot bakgrund av det anförda att avslårmotionerna 1993/94:Ub657, 1993/94:Ub713 och 1993/94:Ub733.I motion 1993/94:Ub699 (c) yrkande 3 begärs en översyn avtilldelningen av lokalanslag, närmast mot bakgrund avsituationen vid /. Motionärenanser det i sak rimligt och sunt att lokalanslaget skall utgöraen del av ersättningen för helårsstudenter. Det finns dock förde nya högskolorna små, om ens några, möjligheter att ändra ihyreskontrakten, som är av långtida art. Därför vore det enligtmotionären riktigt att låta den modell som gäller föruniversiteten, dvs. att lokalmedlen förblir oförändrade, bligällande även för de nya högskolorna.Utskottet konstaterar att regeringen genom förslaget om s.k.kudde i viss utsträckning har tillgodosett de högskolor som harsärskilt stora eller särskilt dyra lokaler, som de inte medkort varsel kan avveckla eller ändra villkoren för. När detgäller ersättning för lokalkostnader för grundutbildningen äruniversiteten och de nya högskolorna likställda på så sätt attför båda slagen av läroanstalt tillgången på medel förlokalhyror blir beroende av hur många helårsstudenter högskolanhar. Som nämnts i det föregående kommer dock detta inte atttillämpas under de två närmaste budgetåren. Utskottet anserinte att det nu behövs en översyn i enlighet medmotionsyrkandet, varför detta bör avslås av riksdagen.Riksdagen bör begära en skyndsam utredning för att prioriterautbyggnader för universitet och högskolor i ,anförs det i motion 1993/94:Ub668 (fp). Enligt motionärernafinns det flera angelägna byggnadsprojekt som bör förverkligastill gagn för utbildning och forskning, som detskulle minska arbetslösheten i byggbranschen.Utskottet erinrar om att statens fastigheter för utbildningoch forskning numera i allmänhet ägs av och hyrs av resp. läroanstalt. Läroanstalterna har självalokalförsörjningsansvaret. Det ankommer således inte påriksdagen att fatta beslut om eventuella ny- eller ombyggnader.Utskottet föreslår med hänvisning härtill att avslårmotion 1993/94:Ub668.Regeringen har i proposition 1993/94:177 lagt fram förslagnär det gäller kvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet förgrundutbildningen och när det gäller resultatrelateradresurstilldelning till fakulteterna. Propositionen har nyligenremitterats till utskottet.2. Dimensionerings- och lokaliseringsfrågor m.m.Det nu förestående /95 är det andra i entreårsperiod. godkände vid föregående (prop.1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363) riktlinjer förutbildningsuppdragen inom grundutbildningen för helatreårsperioden /94--1995/96. Läroanstalterna harmöjligheter att inom utbildningsuppdragets ram i vissutsträckning själva bestämma om volymen på sin grundutbildningunder vart och ett av de tre åren. har intefastställt några ramar för antalet nybörjarplatser, vare sigtotalt eller för viss utbildning.Regeringen föreslår att de treåriga utbildningsuppdrag, somfastställdes för grundutbildningen, i alltväsentligt skall ligga fast. Marginella förändringar föreslåsbeträffande antalet ersättningsberättigande helårsstudenter vidnågra konstnärliga högskolor, och i uppdraget till tillfogas optikerutbildning.I propositionens inledning (s. 14 f.) aktualiserar regeringentre nya utbildningsformer, nämligen "utbildningscheck",trainee-utbildning och sommaruniversitet, som bedöms kunnabidra till ökad kompetens på kort sikt i dagensarbetsmarknadssituation. Vidare meddelas i samma avsnittregeringens avsikt att i kompletteringspropositionen framläggaförslag om fortsatta insatser för extra platser i komvux,gymnasieskolan, folkhögskolan och verksamhet inom universitetoch högskolor med s.k. basår samt distansutbildning. Riktvärdenför omfattningen, mätt i platser, för dessa fortsatta insatsersamt för de tre nya utbildningsformerna anges ibudgetpropositionen. När det gäller s.k. basår samtdistansutbildning i universitet och högskolor aviseras förslagom 1 500 platser utöver innevarande års 3 000. Regeringenavser att återkomma i kompletteringspropositionen med förslagtill beslut i denna fråga.Socialdemokraterna anför i partimotionen 1993/94:N305 (s) attSverige bör anta målet att ha gjort ettkvantitativt och kvalitativt språng när det gäller kompetensenhos den svenska arbetskraften. Högskolan bör byggas utkraftigt. Motionärerna förespråkar en utökning av dengrundläggande högskoleutbildningens omfattning nästa budgetårmed 4 500 platser utöver vad regeringen aviserat ipropositionen (yrkande 10 i denna del). I motion 1993/94:Ub906(s) yrkande 17 föreslås en utbyggnad nästa läsår med 3 500platser, varav 500 bör avse yrkesteknisk högskoleutbildning(YTH). Förslag om en utbyggnad av YTH med 500 platser framförsockså i motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 7. basår bör enligt motionerna 1993/94:Ub906 yrkande 15 och1993/94:Ub715 yrkande 4 byggas ut med 2 000 platser nästaläsår, vilket innebär 500 platser mer än vad regeringenaviserat. Vidare föreslås i de båda motionerna en utbyggnad avdistansundervisningen med 500 platser (yrkande 19 resp. 9). Ibåda motionerna föreslås medel anvisade under anslaget Vissasärskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m., tillvilket utskottet återkommer i det följande (avsnitt 5.37).Ökningarna bör enligt motionärerna i första hand gå till demindre och medelstora högskolorna.Vänsterpartiet föreslår i sin partimotion 1993/94:Ub714 (v)yrkande 2 också en kraftig utbyggnad av högskoleutbildningenutöver vad regeringen föreslagit. För denna utbyggnad föreslåsett särskilt anslag på . Studiestöd för ca10 000 personer föreslås i samma motion i yrkande 3, somremitterats till socialförsäkringsutskottet. Motionärernahänvisar till att sökandetrycket är hårt, inte minst på grundav arbetsmarknadsläget för ungdomar. De extra platserna börfördelas av regeringen, som därvid enligt motionärerna börprioritera små och mellanstora högskolor, eftersom det är viddessa som en utökning främst är möjlig.Några motioner tar upp behovet av utbyggnad avhögskoleutbildningen i vissa regioner. Motion 1993/94:Ub724 (s)avser , där utbyggnad föreslås med 1 350platser, varav 1 000 vid de mindre högskolorna (i ,, och /) (yrkande 2). IVästsverige utvecklas nu ett nätverk mellan regionensuniversitet och högskolor för samarbete med sikte på högkvalitet inom forskning och grundutbildning. Syftet är både attåstadkomma bättre koppling mellan grundutbildning och forskningoch att utveckla kompetenscentra med lokal förankring iindustri och samhälle (yrkande 1). -- Volymen påhögskoleutbildning i måste öka, liksomtillgängligheten, heter det i motion 1993/94:A468 (s) yrkande2. Motionärerna anser att målsättningen bör vara att bådeVästmanland och skall få egna slagkraftigahögskolor. -- I motion 1993/94:Ub907 (s) yrkande 4 framhållsbehovet av fler högskoleplatser i skogslänen.Förslag om utökat platsantal vid vissa mindre och medelstorahögskolor framförs i ett antal motioner, som alla hänvisar tillarbetsmarknadsläget och näringslivets situation i resp.högskolas omgivning samt till högskolans kapacitet. Det gällerHögskolan i , som i motion 1993/94:Ub639 (c) föreslåsfå ytterligare 200 platser (yrkande 3). Motionärerna hänvisartill att högskolan i sin förenklade anslagsframställning anmältatt den kan ta emot ett utökat utbildningsuppdrag av dennaomfattning. -- /bör tillförasytterligare 335 helårsplatser under budgetåren 1994/95 och1995/96, anförs det i motion 1993/94:Ub695 (s) yrkande 2, därockså högskolans förenklade anslagsframställning åberopas. --Ytterligare drygt 260 helårsplatser bör tillföras Högskolan iKarlskrona/enligt motion 1993/94:Ub673 (s) yrkande1. Samma förslag framförs i motion 1993/94:Ub699 (c) yrkande 1,som också hänvisar till högskolans förenkladeanslagsframställning. -- Ytterligare 200 platser behövs igrundutbildningen vid , enligt motion1993/94:Ub675 (s) yrkande 3. -- börenligt motion 1993/94:Ub710 (s) yrkande 1 tillföras ytterligare240 helårsplatser . -- Antalet utbildningsplatser vidHögskolan i bör utökas, främst på de tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningsvägarna, anförs det i motion1993/94:Ub623 (s) yrkande 2. -- harpotential att erbjuda ytterligare platser i högskoleutbildningoch bör därför tilldelas resurser motsvarande ytterligare 200nybörjarplatser , enligt motion 1993/94:A413(s) yrkande 6. Det gäller såväl teknisk som annan utbildning,t.ex. lärarutbildning.För kvinnor, särskilt de som väljer att studera senare ilivet, är närhet till utbildning på eftergymnasial nivåavgörande för möjligheten att studera, anförs det i motion1993/94:A815 (c) yrkande 31. De små och medelstora högskolornakan enligt motionärerna tillgodose en del av denna grupps kravliksom en väl utbyggd möjlighet att studera på distans.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Universiteten och högskolorna arbetar nu med ettutbildningsuppdrag som avser en treårsperiod. Även närtreårsbudgeten antogs vid förra (prop. 1992/93:169,bet. UbU14, rskr. 363) förelåg motionsyrkanden frånSocialdemokraterna och om en betydligt störredimensionering än vad regeringen då föreslagit. Yrkandenaavstyrktes av utskottet och avslogs av . Utskottethänvisade då till ansvaret för landets ekonomi, som kräver attstora ytterligare utgiftsåtaganden för staten kan finansierasutan ytterligare ökning av budgetunderskottet. Vidare ansågutskottet det omöjligt att genomföra de begärda utökningarnaoch kräva att utbildningen skall genomföras med ökadkvalitet. Det nya resurstilldelningssystemet och det ökade egnabeslutsutrymmet för läroanstalterna kunde, anförde utskottet,väntas medföra goda utsikter för att högskolans kapacitetskulle bli väl utnyttjad, och därmed att behovet av välutbildadpersonal på olika poster skulle bli bättre tillgodosett.Utvecklingen har inte gett utskottetanledning att ändra uppfattning på dessa punkter.Hur kvaliteten har utvecklats i den högre utbildningen underdet finns det ännu inte någon tillförlitligrikstäckande bedömning av. Det nya resurstilldelningssystemetborde, ansåg utskottet vid förra (bet. 1992/93:UbU14s. 35), tillföras incitament föruniversiteten och högskolorna att aktivt arbeta medkvalitetsfrågor. Som nämnts i det föregående har regeringennyligen i proposition 1993/94:177 om utbildning och forskninglagt fram förslag beträffande principerna för detta. Utskottetkommer att behandla förslaget i ett senare betänkande.När det gäller extra satsningar på basår ochdistansutbildning anser utskottet att regeringens förslag ikompletteringspropositionen bör avvaktas.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdagenbör avslå motionerna 1993/94:Ub623 yrkande 2, 1993/94:Ub639yrkande 3, 1993/94:Ub673 yrkande 1 i denna del, 1993/94:Ub675yrkande 3, 1993/94:Ub695 yrkande 2, 1993/94:Ub699 yrkande 1 idenna del, 1993/94:Ub710 yrkande 1, 1993/94:Ub714 yrkande 2,1993/94:Ub715 yrkandena 4, 7 i denna del och 9 i denna del,1993/94:Ub724, 1993/94:Ub906 yrkandena 15, 17 i denna del och19 i denna del, 1993/94:Ub907 yrkande 4, 1993/94:A413 yrkande6, 1993/94:A468 yrkande 2 i denna del, 1993/94:A815 yrkande 31och 1993/94:N305 yrkande 10 i denna del.Flera motioner tar upp förslag om utökning av den högretekniska utbildningen.Både Socialdemokraterna och begär i motioneratt en utredning tillsätts om en ny teknisk högskola. Imotionerna 1993/94:Ub715 (s) yrkande 11 och 1993/94:Ub906 (s)yrkande 14 framhålls att en expansion av den tekniskautbildningen och även forskningen är nödvändig. Den snabbastevägen att åstadkomma detta är, enligt den förstnämnda motionen,att bygga på de läroanstalter som ger civilingenjörs- ochingenjörsutbildning. Den strategin förordas i det kortaperspektivet. vill motionärerna ge dessa utbildningaroch den tekniska forskningen det lyft som ligger i att etableraytterligare en teknisk högskola, varför de vill att denna frågaskyndsamt utreds. Därvid måste också rekryteringsunderlagetbeaktas, så att inte en nysatsning görs som skulle leda tillallvarliga svårigheter att rekrytera till redan etableradeutbildningar. Förslaget om att utreda förutsättningarna för enny teknisk högskola framförs även i motion 1993/94:N305 (s)yrkande 11. I motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 15 anförs attVänsterpartiet vill att en ny teknisk högskola skall byggas.Regeringen bör utreda frågan, säger motionärerna.Utskottet erinrar om att de utbildningsuppdrag som givitsefter beslut under föregående (prop.1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363) innebär att en påtagligökning av examinationen av civilingenjörer kan beräknas skeunder . Då instämde utskottet (s. 47) iregeringens uppfattning att den nödvändiga utbyggnaden medfördel kan ske genom att de befintliga tekniska högskolorna ochde universitet som har examensrätt för civilingenjörsexamenutvidgar sitt samarbete med andra högskolor på olika håll ilandet. Detta är också den lösning som på kort sikt förespråkasi motion 1993/94:Ub715. Utskottet anser att denna lösning äratt föredra, eftersom den är den minst kostnadskrävande. En nyteknisk högskola skulle, enligt beräkningar som redovisas i dennyligen framlagda propositionen om utbildning och forskning(prop. 1993/94:177 s. 52), kräva driftkostnader förgrundutbildning och forskning på ca per år.Riksdagen bör därför enligt utskottets mening inte begära någonutredning om en ny teknisk högskola, utan avslå motionerna1993/94:Ub714 yrkande 15, 1993/94:Ub715 yrkande 11,1993/94:Ub906 yrkande 14 och 1993/94:N305 yrkande 11.Sex motioner för fram förslag om inrättande avcivilingenjörsutbildning vid ytterligare läroanstalter.Högskolan i bör enligt motion 1993/94:Ub675 (s)tillföras ökade resurser för att kunna anordnacivilingenjörsutbildning inom områdena skogskemi ochtelekommunikation (yrkande 2). Högskolan har både kompetens ochinfrastrukturella förutsättningar som gör detta möjligt, hävdarmotionärerna. -- Den tekniska utbildningen vid iÖrebro bör förstärkas, anförs det i motion 1993/94:A413 (s)yrkande 7.