bet · GI01JuU8 · 1994-12-08 00:00:00 — I enreservation uttalade ledamöterna från (s) bl.a. att denrestriktiva syn på specialdomstolar som redovisades ipropositionen inte var motiverad. Varje specialdomstolsfortsatta verksamhet borde enligt reservanterna bedömas eftersina egna meriter och inte utifrån principiella ståndpunkter.Skatteutskottet anser i sitt yttrande att förslaget om attinrätta speciella skattedomstolar inte är realistiskt. Utskottetpekar i stället på möjligheten att inom ramen för nuvarandedomstolsorganisation öka effektiviteten i det brottsutredandearbetet och förenkla och förbättra den rättsliga proceduren,något som enligt utskottet bör övervägas närmare. Syftet medmotionen får enligt skatteutskottet anses väsentligentillgodosett genom utskottets positiva ställningstagande tillrevisorernas förslag.Övergripande insatser mot den ekonomiska brottslighetenI motion Ju12 (m) framhålls betydelsen av att det pågåendearbetet mot den ekonomiska brottsligheten vidareutvecklas.I motion Ju13 (s) begärs åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten i enlighet med revisorers förslag.Som framgått ovan är de utskott som avgett yttranden i ärendeteniga om att den ekonomiska brottsligheten är ett stortsamhällsproblem. Utskotten betonar i likhet med motionärernabetydelsen av att reformarbetet på området drivs vidare medkraft och de framhåller att revisorernas förslag bör beaktas idetta arbete.Regeringens åtgärderDen lämnade justitieministern information ikammaren om vilka åtgärder regeringen tänker vidta mot denekonomiska brottsligheten (prot. 1994/95:29). Enligtjustitieministern avser regeringen att inför vårriksdagen läggafram en samlad strategi för samhällets åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. Målet är att kraftigt öka samhälletssamlade insatser när det gäller att förebygga och ingripa motdenna brottslighet.Justitieministern förutskickade i sitt anförande åtgärderbl.a. för att stärka skattekontrollen och förbättramyndigheternas samverkan, förbättra skatteprocessen ochbrottmålshanteringen samt utveckla företagens internkontroll. Pådet civilrättsliga området vill regeringen se överbestämmelserna om t.ex. företagens styrelse, om redovisning ochom revisorernas roll. Detsamma gäller reglerna i samband medkonkurs, inte minst konkursförvaltarens roll. Även samverkanmellan konkursförvaltarna och myndigheterna vid brottsutredningmåste enligt justitieministern utvecklas. Hon framhöll även attdet finns skäl att överväga om lagen om penningtvätt bör få ettutvidgat tillämpningsområde. Regeringen vill också enligtjustitieministern driva frågor om ekonomisk brottslighet på detinternationella planet och öka forskningen på området.Justitieministern framhöll i sitt anförande betydelsen av attstyrningen och uppföljningen av samhällets insatser mot denekonomiska brottsligheten förbättras. För detta ändamål kommeren särskild samordningsgrupp att inrättas inomregeringskansliet. Regeringen avser också att redovisa läget vadgäller den ekonomiska brottsligheten och åtgärderna mot den iform av en årlig rapport till riksdagen.Avslutningsvis uttalade justitieministern som sin förhoppningatt det kommande arbetet så långt som möjligt skall kunna ske ibred parlamentarisk enighet.ÖvervägandenDen ekonomiska brottsligheten har fått en sådan omfattning attden framstår som ett av våra stora samhällsproblem. Denställer delar av det ekonomiska systemet utanför lagarna och densamhälleliga insyn och kontroll som är nödvändig för att denmoderna välfärdsstaten skall kunna fungera. De uppskattningarsom gjorts av vilka belopp som undanhålls statskassan genomekonomisk brottslighet är förskräckande. Till detta skallläggas den minskade konkurrenskraft -- och därmed ocksåskattekraft -- som de hederliga aktörerna på det ekonomiskalivets område drabbas av till följd av den ekonomiskabrottsligheten. Det finns också en stark koppling mellanekonomisk brottslighet och annan kriminalitet, t.ex.narkotikahantering. Den ekonomiska brottsligheten urholkar ävenden allmänna samhällsmoralen. Detta har kunnat konstateratsunder senare år, inte minst i spåren av den s.k. finanskrisen.Det är således en mycket angelägen uppgift för statsmakternaatt med kraft ta sig an den ekonomiska brottsligheten.Regeringen har också tagit olika initiativ sominneburit förbättringar på området. Utskottet har för sin delägnat stort intresse åt den ekonomiska brottsligheten. Här börsärskilt nämnas de offentliga utfrågningar som utskottetgenomförde och i syfte att informerasig i frågan och som följdes upp inför årets budgetbehandlingvid en icke offentlig utfrågning med företrädare för åklagar-och polisväsendet, , ochKonkursförvaltarkollegiet. Som ett resultat härav initieradeutskottet den övergripande översyn av åtgärdernamot den ekonomiska brottsligheten som kom att presenteras i dens.k. RÅ/, och som i sin tur legat till grund för del av senare tids reformarbete på området. Det var ocksåpå utskottets initiativ som Finanspolisen inrättades under år1993 med uppgift att bedriva spaning för att uppdaga brott isamband med s.k. tvättning av pengar som utgör avbrottslig verksamhet. Vidare tog utskottet under budgetarbetet iår initiativ till de satsningar på bl.a. Polisen för att bekämpaekonomisk brottslighet som redogjorts för ovan.Utskottet måste nu ändå i likhet med revisorerkonstatera att samhällets insatser mot den ekonomiskabrottsligheten har varit otillräckliga. Utskottet instämmer irevisorernas uppfattning att det behövs en mängd åtgärder föratt komma till rätta med de problem som uppstått. Den ekonomiskabrottslighetens omfattning och komplexa natur innebär attkampen mot den måste föras över ett brett fält och med bådeflexibilitet och uthållighet. För att insatserna skall blieffektiva krävs en förbättrad överblick och styrning frånstatsmakternas sida. Även informationen och kontakten mellanriksdagen och regeringen i frågan måste förbättras.Utskottet konstaterar att justitieministern nu har angettriktlinjerna för regeringens kommande arbete när det gällerbekämpning av ekonomisk brottslighet. Regeringens uttalademålsättning är att kraftigt öka samhällets samlade insatser närdet gäller att förebygga och ingripa mot denna brottslighet.I regeringens planer ingår bl.a. vad både utskottet ochrevisorerna efterfrågar, nämligen förbättringar vad beträffardels regeringens styrning och uppföljning, dels dess informationtill när det gäller insatserna mot den ekonomiskabrottsligheten.Revisorerna samt motionärerna i detta ärende har härutöverlagt fram ett stort antal konkreta förslag som gäller såväl detförebyggande som det brottsutredande arbetet samt den rättsligaproceduren. Som framgått ovan har regeringen förutskickatåtgärder av olika slag på samtliga dessa områden.Utskottet utgår från att regeringen i arbetet med att ta framdet åtgärdsprogram som aviserats till vårriksdagen beaktarrevisorernas förslag och de övriga synpunkter som framkommit idetta ärende. Utskottet avstyrker därför bifall till Riksdagensrevisorers förslag 1994/95:RR4 samt motionerna Ju11--14. Utskottet hemställerbeträffande insatser mot den ekonomiska brottslighetenatt avslår revisorers förslag 1994/95:RR4samt motionerna 1994/95:JuU11, 1994/95:JuU12, 1994/95:JuU13 och1994/95:JuU14.Stockholm den 8 december 1994På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit:Gun (),(),(),(),(),(),(),(),(m),(),(),(),(),(),(),() ochHelena ().Skatteutskottets yttrande1994/95:SkU1y Insatser mot ekonomisk brottslighetTill justitieutskottetÄrendetJustitieutskottet har vid sammanträde den 18 oktober 1994beslutat bereda skatteutskottet tillfälle att avge yttrandeöver revisorers förslag 1994/95:RR4 om insatsermot den ekonomiska brottsligheten jämte motioner. Revisorernalägger häri fram en rad förslag till åtgärder som syftar tillatt förbättra förutsättningarna för en framgångsrik kamp motden ekonomiska brottsligheten. får medanledning härav anföra följande.Revisorernas förslagEtt av förslagen går ut på att bättre ta till varamöjligheterna att förebygga ekonomisk brottslighet, bl.a.genom effektivare sanktioner mot olika former avbokföringsbrott, skärpningar i de auktoriserade och godkändarevisorernas ansvar gentemot olika parter, ett bättreutnyttjande av den information om bolagen som finns ibolagsregistret hos , bättrekontroll av de företag som det allmänna gör affärer med samtregelförenklingar, särskilt på skatteområdet.Ett annat förslag tar sikte på effektiviteten i detbrottsutredande arbetet, och här föreslås att prioriteringeni det brottsutredande arbetet och resurstilldelningen tillåklagarväsendet och polisen övervägs, att flaskhalsar somhindrar samverkan mellan myndigheterna mot ekonomiskbrottslighet elimineras och att kompetensen hos de berördamyndigheterna höjs. Revisorerna anser också att man böruppmärksamma möjligheterna att effektivisera samarbetet mellanolika yrkesgrupper respektive myndigheter på både central,regional och lokal nivå, som måste samverka i utredningar omekonomisk brottslighet.Ytterligare ett förslag innebär ändringar i den rättsligaproceduren för att minska problemen med rättegångar i storamål om ekonomisk brottslighet, bl.a. genom förbättringar avrättegångens uppläggning. Revisorerna vill också gedomstolarna en ökad kompetens och åklagarna en pedagogiskutbildning.Revisorerna efterlyser slutligen också en samlad styrningfrån regeringens sida av de åtgärder som berör denekonomiska brottsligheten och önskar att regeringenregelbundet informerar om läget vad gäller denekonomiska brottsligheten och insatserna mot den.MotionernaI motion Ju13 av och (båda s)framhålls att konkurser i allt störreutsträckning kommit att användas på ett sätt som inte varitavsett. Revisorer och ekonomiska rådgivare har enligtmotionärerna medverkat till denna utveckling, vilket skapat enrad problem för det seriösa företagandet i vårt land.Motionärerna föreslår därför bl.a. att möjligheterna attstarta om efter konkurs begränsas. De föreslår vidare en ökadtillsyn av konkursförvaltare och att konkursförvaltare somdeltar i planerade konkurser diskvalificeras från dylikaförvaltningsuppdrag.I motion Ju11 av m.fl. (m) begärs envidareutveckling av den tidigare regeringens insatser motekonomisk brottslighet. Motionärerna anser således att detnuvarande antalet poliser, 17 100, bör behållas och att manbör satsa på sådana projekt som Riksåklagarensspecialoperation (RÅSOP), en ökning av myndighetssamverkan, enförstärkning av åklagarväsendet med flera eko-åklagare och enutveckling av ekobrottskommandot.Agne m.fl. (c) lägger i motion Ju14 fram olika förslagtill åtgärder för att motverka ekonomisk brottslighet. Bl.aaktualiserar motionärerna en överflyttning av mindrebokföringsbrott från det straffrättsliga till detförvaltningsrättsliga systemet och en utbyggnad avföretagsregistret hos . Vidareföreslås en ökad myndighetskontroll t.ex. beträffanderestauranger. Motionärerna föreslår dessutom eko-rotlar påregional nivå.Slutligen föreslås i motion Ju12 av Per m.fl. (v)att informationen hos Patent- och registreringsverketutnyttjas bättre och att förslaget om skyldighet att låtaaktiekapitalet stå låst på särskilt konto genomförs. Vidarekritiserar motionärerna den omorganisation avskatteförvaltningen som genomfördes och somenligt deras mening inneburit att bl.a. momsgranskningenblivit sämre. De anser också att myndigheternas möjlighetertill s.k. överraskningsrevisioner bör återinföras i enlighetmed vad som gällde tidigare. Enligt motionärerna bör man ocksåundersöka möjligheterna att inrätta speciella skattedomstolarsom skulle behandla såväl skatte- och taxeringsmål sombrottmål.UtskottetMot bakgrund av ett initiativ från skatteutskottet harRiksdagens revisorer tagit upp samhällets insatser mot denekonomiska brottsligheten till granskning. I förslag1994/95:RR4 rekommenderar de åtgärder inom ett brett fält.Åtgärderna går bl.a. ut på att förebygga ekonomiskbrottslighet genom en rad insatser, att göra detbrottsutredande arbetet enklare, smidigare och meraverklighetsanpassat, att införa förbättringar i den rättsligaproceduren i vidlyftiga mål om ekonomisk brottslighet samtslutligen att av regeringen begära en samlad styrning av deåtgärder som berör den ekonomiska brottsligheten och enregelbunden information om läget vad gäller den ekonomiskabrottsligheten och insatserna mot den. Förslaget bygger på enrapport som revisorerna har presenterat (Rapport1993/94.6 Den ekonomiska brottsligheten och rätttssamhället)och som har remissbehandats.Genomgående ställer remissinstanserna sig positiva tillrevisorernas granskning och bekräftar utifrån sina respektiveerfarenheter att ekonomisk brottslighet är ett stort ochväxande samhällsproblem. () delardetta synsätt och tillägger att nyckeln till en framgångsrikekobrottsbekämpning är samverkan mellan olika myndigheter påsåväl central som regional nivå. RSV pekar också på vikten avförenklingar i lagstiftningen.Skatteutskottet delar revisorernas och remissinstansernasuppfattning att den tilltagande ekonomiska brottslighetenutgör ett växande problem som kräver kraftiga motåtgärder frånstatsmakternas sida, inte minst på skatteområdet. I den ifebruari redovisade utredningen av svartekonomi i och skatteundandragandet i Sverige1980--1991 beräknades de undandragna skatterna till över 46miljarder kronor för . Enligt RSV:s remissyttrande kansituationen vara ännu allvarligare än den var 1991.Detta undergräver den allmänna samhällsmoralen. Det bör ocksåframhållas att den ekonomiska brottsligheten snedvriderkonkurrensen till förfång för seriösa företagare och att denförsvårar genomförandet av en rättvis fördelningspolitik. Allasamhällsmedborgare -- i egenskap av skattebetalare,konsumenter, anställda, näringsidkare etc. -- drabbas på mångasätt.Utskottet kan konstatera att det råder enighet om att allamöjligheter bör tas till vara för att uppnå snara och märkbaraförbättringar, bl.a. för att allmänhetens förtroende förmyndigheterna skall bevaras och för att samhällsmoralen inteskall undergrävas ytterligare. Mot bakgrund av det anfördaförutsätter utskottet att regeringen energiskt och målmedvetetnu driver på kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Riksdagens revisorer har lämnat ett viktigt bidrag tilldiskussionen om hur detta arbete bör bedrivas och pekat påmånga olika tänkbara initiativ i sammanhanget. Många av deuppslag som förs fram ligger utanför utskottets direktaansvarsområde, men såvitt utskottet kan bedöma är de väl värdaatt övervägas närmare under det fortsatta arbetet medekobrottsbekämpning. Utskottet vill också framhålla att enbättre och effektivare samverkan mellan olika myndigheter somberörs av ekonomisk brottslighet enligt utskottets uppfattningär en viktig väg till ett bättre resultat. Utskottet ställersig således sammanfattningsvis bakom att revisorernas förslagövervägs närmare och vill härutöver tillfoga några synpunkterbeträffande en del detaljfrågor med anledning av de väcktamotionerna.I motion Ju11 (m) redovisas en del åtgärder som den tidigareregeringen tagit initiativ till i syfte att skärpa kampen motden ekonomiska brottsligheten. Det gäller exempelvissatsningen mot kvalificerad ekonomisk brottslighet inom ramenför Riksåklagarens specialoperation (RÅSOP) och förslag omökad samverkan mellan berörda myndigheter (inrättandet av ettekobrottskommando).De särskilda resurser för bekämpningen av ekonomiskbrottslighet som , på förslag av socialdemokraterna,beslutat om för såväl det förra som det innevarande budgetåretär av stort värde för möjligheterna att komma tillrätta med problemen. Genom dessa insatser har såväl skatte-som tullmyndigheter givits bättre resurser att ingripa motfusk med skatter och avgifter.Utskottet anser att dessa satsningar och initiativ är välvärda att utvecklas och byggas vidare på. Utskottet utgårifrån att regeringen i enlighet med sina uttalade ambitioner isitt fortsatta arbete prioriterar insatser mot den ekonomiskabrottsligheten. Något särskilt tillkännagivande behövs därförinte.Utskottet delar vidare uppfattningen i motion Ju13 (s) ochäven Ju14 (c) att konkursmissbruket och konkursbrottslighetenhar tagit en mycket allvarlig vändning . Avrevisorernas rapport framgår att överlagda konkurser oftaanvänds i samband med oseriösa s.k. skalbolagsaffärer, somtidigare hade en stark utbredning och som typiskt sett syftartill att bli kvitt skatter till det allmänna och skulder tillleverantörer och långivare. Det leder också till snedvridenkonkurrens gentemot seriösa företagare. Konkursutvecklingenbör därför ägnas skärpt uppmärksamhet. Regeringen bör övervägaåtgärder för att motverka att konkursinstitutet används på etticke avsett sätt till förfång för det allmänna, leverantöreroch andra fordringsägare. Inte heller denna fråga tordeemellertid kräva någon särskild åtgärd från sida,eftersom regeringen får förutsättas redan ha uppmärksammatbehovet av åtgärder på detta område. Utskottet anser såledesatt motionerna i berörda delar redan är tillgodosedda.Vad gäller den i motion Ju14 (c) efterlysta utredningen omvissa bokföringsbrott har utskottet erfarit attSkattebrottsutredningen (Fi 1993:08, dir. 1993:23) kommer attöverväga bl.a. frågan om straffsanktionering förbokföringsbrott av olika svårighetsgrad. Utredningen beräknasvara färdig med sitt arbete . Motionsyrkandetär således redan tillgodosett.I motionerna Ju14 (c) och Ju12 (v) tar motionärerna upp delsorganisationen inom skatteförvaltningen, dels myndigheternaskontrollbefogenheter och kontrollverksamhet, bl.a. i form avrevisioner. Utskottet delar motionärernas uppfattning attkontrollmöjligheterna bör förbättras men förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen på detta område och vidtarde åtgärder som behövs. Någon speciell åtgärd från riksdagenssida med anledning av motionerna i denna del är därför enligtutskottets uppfattning inte påkallad.Vad därefter gäller organisationsfrågan är utskottet enigt medmotionärerna bakom motion Ju12 att kontrollaspekten är enytterst väsentlig sida av saken, men utskottet anser att manockså måste se frågan i ett vidare perspektiv än det renodlatkontrollmässiga. Även serviceaspekter måste tas med i enhelhetsbedömning av skatteförvaltningsorganisationen.Utskottet vill vidare framhålla att hela frågan ommomskontrollen kommer i ett annat läge i och med den svenskaanslutningen till EU. Medlemskapet innebär bl.a. attmervärdesbeskattningen vid införsel av varor från andraEG-länder slopas och att skattskyldiga som driver handel medandra skall redovisa sina transaktioner i denordinarie redovisningen av mervärdesskatt i stället för attsom tidigare erlägga skatt vid införseln. Förändringarna lederenligt RSV till ett ökat kontrollbehov beträffandemervärdesskatten. Det kommer således att finnas anledning attåterkomma till denna fråga i samband med budgetbehandlingennästa år. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Ju12och Ju14 även i nu berörda hänseenden.I motion Ju12 har slutligen också föreslagits att man inrättarspeciella skattedomstolar som skulle behandla såväl skatte-och taxeringsmål som brottmål. Förslaget är enligt utskottetsuppfattning inte realistiskt, men motionärernas syfte att höjakompetensen på såväl utredningssidan som den dömande sidansamt, får man förmoda, skapa förutsättningar för en snabblagföring av dem som misstänks för skattebrottslighet är ickedesto mindre angeläget. Detta syfte bör dock tillgodoses påannat sätt än motionärerna föreslagit. Revisorerna har lagtfram vissa förslag som bl.a. går ut på öka effektiviteten idet brottsutredande arbetet och förenkla och förbättra denrättsliga proceduren och som, som utskottet harframhållit, enligt utskottets uppfattning bör övervägasnärmare. Syftet med motionen i denna del får således anses iväsentlig del tillgodosett genom utskottets positivaställningstagande till revisorernas förslag.Stockholm den 22 november 1994På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), RolfKenneryd (c), (), (), UllaRudin (s), (), (), HolgerGustafsson (kds), (), () och Per ().Lagutskottets yttrande1994/95:LU2yBilaga 2Insatser mot den ekonomiska brottslighetenTill justitieutskottetInledningJustitieutskottet har beslutat att beredalagutskottet tillfälle att avge yttrande över Riksdagensrevisorers förslag 1994/95:RR4 Insatser mot den ekonomiskabrottsligheten samt motionerna 1994/95:Ju11--, som har beslutat avge yttrande i ärendet, fåranföra följande.Riksdagens revisorers förslag i huvuddragTill grund för förslaget ligger en granskning av samhälletsinsatser mot den ekonomiska brottsligheten som revisorernautfört huvudsakligen och som redovisas i rapporten(1993/94:6) Den ekonomiska brottsligheten och rättssamhället.Rapporten har remissbehandlats.I revisorernas förslag anförs inledningsvis att samhälletsinsatser mot den ekonomiska brottsligheten är heltotillräckliga. Brotten präglas av ökad komplexitet och modernametoder. Stora brister i rättsväsendets förmåga att hanteradessa brott har uppdagats i revisorernas granskning. Arbetet påregeringsnivån har enligt revisorerna varitotillräckligt. Den långvariga bristen på uppföljning, samladeanalyser och konsekvent styrning av insatserna mot ekonomiskbrottslighet ses av revisorerna som en huvudanledning till attmissförhållandena har kunnat växa sig så stora. Vissa initiativtill förbättringar har tagits av regeringen under senare tid.Revisorerna föreslår åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten inom ett brett fält. Sålunda bör de auktoriseradeoch godkända företagsrevisorernas möjligheter att förebyggaekonomisk brottslighet övervägas inom ramen för en offentligutredning. Vidare bör möjligheten att införa sanktionsavgifterför bokföringsbrott utredas. Revisorerna föreslår ett flertalförändringar som berör registreringen av bolag hos Patent- ochregistreringsverket (PRV). Andra förslag med förebyggande syfteingår också. Det brottsutredande arbetet berörs av förslag somgäller resursfördelningen mellan myndigheterna, kompetensfrågoroch organisation. Den rättsliga proceduren berörs av förslag somgäller förberedelser inför rättegången, domstolenssammansättning och kompetens samt pedagogisk utbildning föråklagare. Regeringen föreslås också avge en årlig rapport tillriksdagen om läget vad gäller den ekonomiska brottsligheten ochåtgärderna mot den, inkl. förebyggande insatser och övergripandeanalyser av området.Utskottet behandlar nedan revisorernas förslag samtmotionsyrkanden i de delar som berör lagutskottetsberedningsområde.FöretagsrevisorernaGällande ordningRegler om revision i aktiebolag finns i 10 kap.aktiebolagslagen (ABL). Enligt dessa bestämmelser skall det ialla aktiebolag finnas en eller flera revisorer, vilka somhuvudregel väljs av bolagsstämman. Minst en av revisorerna skallvara "kvalificerad", dvs. auktoriserad eller godkänd revisor.Bolaget skall anmäla valet av revisor för registrering hosregistreringsmyndigheten uppgift är att granska bolagets årsredovisning jämteräkenskaperna samt styrelsens och verkställande direktörensförvaltning. Revisionen skall för varje räkenskapsår utmynna ien revisionsberättelse till bolagsstämman. Berättelsen skallinnehålla uttalande huruvida årsredovisningen upprättats enligtlag. Vidare skall den innehålla uttalande angående bl.a.ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och verkställandedirektören.En revisors uppdrag kan gälla eller på obestämdtid. Uppdraget upphör vid utgången av ordinarie bolagsstämmaunder det räkenskapsår då tiden för vilken han utsetts går uteller, om uppdraget avser obestämd tid, när ny revisor utsetts(10 kap. 1 § andra stycket och 5 § första stycket ABL). Enrevisor kan när som helst skiljas från sitt uppdrag. En revisorvars uppdrag upphör skall enligt 10 kap. 5 § tredjestycket ABL genast anmäla förhållandet till . Ianmälningen skall revisorn lämna en redogörelse föriakttagelserna vid den granskning som han har utfört under dendel av löpande räkenskapsår som hans uppdrag har omfattat.Anmälan skall innehålla tillämpliga delar av enrevisionsberättelse. av anmälan skall tillställas PRVoch överlämnas till bolagets styrelse. För det fall revisornsuppdrag gäller för obestämd tid, dvs.