bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — I motion So233 (kds)yrkas att ger regeringen till känna vad som anförtsdels om anhörigvårdarnas situation och om riktlinjer för derasersättning (yrkande 1), dels om att ge anhörigvårdareutbildning och kontinuerlig avlastning/växelvård (yrkande2).Utskottet vill än en gång understryka att vård och omsorgskall erbjudas på lika villkor och med rättvis fördelning.Utskottet delar regeringens uppfattning att den enskildesvalfrihet och inflytande måste öka och att alternativ ochkomplement till den offentliga tjänstesektorn måste kunnaerbjudas. Detta skapar förutsättningar för såväleffektiviseringar som kvalitetsförbättringar. Insatser frånanhöriga, närstående och den frivilliga sektorn har mycket storbetydelse för den samlade omsorgen om äldre och människor medfunktionshinder. Stödet till denna informella omsorgssektormåste utvecklas. Många äldre människor vill helst vårdas ihemmet. Insatser från anhöriga är av avgörande betydelse förkvaliteten på denna vård men ofta även för institutionsvården.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna att det är angeläget att stödet till denna informellasektor utvecklas. Det gäller såväl ekonomiskt stöd som i frågaom utbildning, rådgivning och avlastning. Utskottet vill påminnaom sitt uttalande i betänkandet 1992/93:SoU16 om det angelägna iatt överväger och kommer med förslag på vilketsätt vården av gamla och patienter i livets slutskede kanförbättras. Därvid bör beaktas på vilket sätt förslag somutarbetats med svensk medverkan inom EG kan föras ut ochtillämpas i . I förslaget behandlas bl.a. åtgärder att påett strukturerat sätt ta till vara, utveckla och stödjaanhörigmedverkan och medverkan av övriga delar av den informellasektorn.Något initiativ från utskottets sida behövs inte med anledningav motionerna So233 (kds) och So249 (s) yrkande 7. Yrkandenaavstyrks.Utskottet delar uppfattningen i propositionen attgenomförandet av Ädelreformen varit mindre problemfyllt änbefarat och att reformen i stort är positiv. Förväntningarna påreformen har i många avseenden infriats men ännu återstår attutveckla delar av verksamheten. För att utveckla och säkrakvaliteten i de mer hälso- och sjukvårdsinriktade delarna avÄdelreformen samt i samspelet mellan de sociala och medicinskainsatserna beslutade , efter förslag frånregeringen, om ett stimulansbidrag på förförsta halvåret 1994.Socialstyrelsens rapport om Ädelreformen tyder på att det kanfinnas skäl att överväga justeringar i tillämpningen av reformendels vad gäller rehabiliteringsmöjligheterna och den medicinskavården, inkl. läkartillgången vid sjukhemmen, dels vad gälleravgifterna för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samtboende. Utskottet konstaterar liksom flera motionärer ochregeringen att rehabiliteringsmöjligheterna är av storbetydelse. Stimulansbidrag har också, som nämnts, lämnats fördetta ändamål.Ädelreformen innebar att andelen äldre som blev liggande kvarpå främst medicinska kliniker i avvaktan på annan vård minskadeunder . minskade medelvårdtidernaoch patientomsättningen ökade på medicinklinikerna. Det haruppmärksammats att har beläggningen av framförallt äldre och akut sjuka människor ökat på ett antalmedicinkliniker. På en del av dessa har överbeläggningaruppstått med resultat att vården och omvårdnaden av patienterkan ha blivit eftersatt.Regeringen har med anledning av det uppkomna läget uppdragitåt att, i samråd med , kartlägga det medicinskaomhändertagandet och omvårdnaden av framför allt de äldre,främst med avseende på vårdinsatserna vid akut insjuknande ochvid försämring av en kronisk sjukdomsbild. Regeringen anför iuppdraget att i sitt arbete bör kunna ta del avlänsstyrelsernas kunskaper om den kommunalt bedrivna vården ochomsorgen. skall återrapportera uppdraget tillregeringen och då ge förslag tillåtgärder för att komma till rätta med påvisade problem ochbrister i det medicinska omhändertagandet och omvårdnaden.Utskottet konstaterar vidare att regeringen har för avsikt attta initiativ till en överläggning med Svenska kommunförbundetför att diskutera tillämpningen av avgiftsreglerna.Utskottet vill också framhålla att det i proposition1993/94:173 om bostadstillägg till pensionärer föreslås attbostadstillägg för boende i särskild boendeform skall lämnas fören- och tvåbäddsrum men inte för övriga flerbäddsrum. Dettaförslag ligger i linje med utskottets uttalande angåendeboendebegreppet vid behandlingen av frågan om avgifterna inomäldre- och handikappomsorgen (prop. 1992/93:129, bet.1992/93:SoU12, rskr. Propositionen bereds isocialförsäkringsutskottet.Socialstyrelsen följer även i fortsättningen Ädelreformen.Utskottet anser att inte behöver ta något initiativmed anledning av motionerna So248 (v) yrkande 1 och So249 (s)yrkandena 1, 2 och 5. Yrkandena avstyrks.I motion So249 (s) yrkas att hos regeringenbegär en analys av hur resurserna fördelas och bedömningar görsinom och utifrån detta föreslår lämpliga åtgärder(yrkande 6).Utskottet konstaterar att enligt propositionen har det sketten omfördelning av hjälpinsatserna mot de allra äldsta och motdem som har omfattande vårdbehov. De äldsta, , utgören växande andel bland dem som får omfattande insatser.Merparten av de totala insatserna fördelas på en mindre andel avdem som behöver omfattande hjälp. Andelen som får hjälp påkvällar och nätter ökar också enligt propositionen. Den andel avbefolkningen som får hemtjänst skiftar dock avsevärt mellankommunerna.Inom ramen för Ädeluppföljningen kommer undervåren 1994 att genomföra en intervjuundersökning av äldre sombor i eget boende. Intervjuerna kommer bl.a. att berörahemtjänstens service.Utskottet har inhämtat att startarett projekt för att belysa konsekvenserna av nedskärningar inomäldre- och handikappomsorgen.Utskottet anser inte att det nu behövs något initiativ medanledning av motion So249 (s) yrkande 6. Yrkandet avstyrks.I motion So249 (s) yrkas vidare att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombrister i avtalen mellan kommuner och privata entreprenörer(yrkande 10).Utskottet konstaterar att som denbeslutade om lagen om stöd och service för vissafunktionshindrade också antog ändringar i socialtjänstlagen sominnebar att bestämmelser om tystnadsplikt infördes för dem somär eller har varit verksamma inom yrkesmässigt bedriven enskildverksamhet som avser insatser enligt socialtjänstlagen.Utskottet behandlade frågan om insyn och kvalitetsbedömningarm.m. i privat verksamhet också vid beredningen av proposition1993/94:11 om utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m.(bet. 1993/94:SoU11, rskr. Utskottet hänvisade då till attSocialtjänstkommittén har att överväga innehållet och formernaför tillsynen av såväl den kommunala som deprivata vårdgivarnas verksamhet. Särskild uppmärksamhet börägnas åt frågan om villkor som bör vara förenade med tillståndatt driva hem för vård eller boende och hur tillsynen överhemmen bör vara utformad. Kommittén bör vidare överväga vilkenuppföljning och utvärdering som bör ske och hur detta arbete kanunderlättas och stärkas. I kommitténs uppdrag ingår också attöverväga hur bestämmelserna om anmälningsskyldighet i 71 §socialtjänstlagen bör vara utformade.Utskottet anser att inte behöver ta något initiativmed anledning av motion So249 (s) yrkande 10. Yrkandet avstyrks.Omsorg om handikappadeI motion So276 (s) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om nationella mål för handikappolitiken (yrkande1). I motionen anförs att mål kan sammanfattas i generellvälfärdspolitik, generell anpassning av samhället, kompenserandeinsatser för att skapa jämlika levnadsvillkor och stortinflytande för brukarna över alla individuella insatser.Utgångspunkten för handikappolitiken är uppfattningen om allamänniskors lika värde och lika rätt. Utskottet delarpropositionens uppfattning att en generell välfärdspolitik,särskilt inriktade handikappinsatser och åtgärder för att uppnåökad tillgänglighet i samhället kommer att utgör grundstenarna ihandikappolitiken även . Att förbättra livsvillkorenför personer med funktionshinder är en av de viktigasteuppgifterna inom välfärdspolitiken. Något initiativ frånriksdagens sida behövs inte med anledning av motion So276 (s)yrkande 1. Yrkandet avstyrks.I motion So246 (v) yrkas att begär en översyn avbrottsbalken så att näringsidkare inte får diskrimineramänniskor med funktionshinder (yrkande 2). Vidare begärs etttillkännagivande om vikten av åtgärder som underlättar förfunktionshindrade på arbetsmarknaden, på bostads- ochmiljöområdet, vid telekommunikation, när det gäller att ta delav samhällsinformation och kultur- och mediautbudet samt vidresor (yrkande 3).Utskottet konstaterar att regeringen i regeringsförklaringen ioktober 1993 lagt fast att handikappreform skall följasupp med ytterligare reformförslag. I budgetpropositionenaviseras att ett förslag om inrättande av en Handikappombudsmankommer att föreläggas . Vidareredovisas förslag till förbättringar för personer medfunktionshinder i Kultur-, Kommunikations- ochArbetsmarknadsdepartementens bilagor i budgeten.Handikapputredningens slutbetänkande i övriga delar beredsvidare inom . Vissa större frågeområden ärföremål för ytterligare utredning i av regeringen särskilttillkallade kommittéer eller bereds vidare i annan särskildordning.Utskottet anser att regeringens kommande förslag bör avvaktasinnan tar något initiativ. Motion So246 (v) yrkandena2 och 3 avstyrks.AnslagAnslaget F 14, , kommer utskottet attbehandla i samband med förslagen i den av regeringen aviseradepropositionen om inrättande av en Handikappombudsman.Familjer och barn (A 1, A 4--A 6)Allmänna barnbidrag (A 1)Allmänna barnbidrag lämnas fr.o.m. med9 och barn . Därutöver lämnasflerbarnstillägg med belopp som räknat motsvarar etthalvt barnbidrag för det tredje barnet, ett helt barnbidrag fördet fjärde barnet och ett och ett halvt barnbidrag för det femtebarnet och varje ytterligare barn. Även 16--19-åringar somstuderar i gymnasieskolan eller vissa motsvarande utbildningarmedräknas vid bedömning av rätt till flerbarnstillägg.Barnbidraget betalas ut fr.o.m. månaden efter barnets födelse.Motsvarande gäller när rätt till barnbidrag annars uppkommit.Bidraget lämnas t.o.m. kvartalet då barnet fyller 16 år.Kostnaden för barnbidragen täcks helt av medel frånstatsbudgeten. Administrationen av barnbidragen handhas avRiksförsäkringsverket och försäkringskassorna.I budgetpropositionen föreslås att flerbarnstilläggetfr.o.m. skall lämnas med ett belopp sommotsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet och etthelt barnbidrag för det fjärde barnet och varje ytterligarebarn.Förslaget innebär en återgång till de regler som gällde föreår 1988, då flerbarnstillägg lämnades med ett halvt extrabarnbidrag för tredje barnet och ett helt extra för varjeytterligare barn. I propositionen redovisas att för att undvikaorimligt höga marginaleffekter i samband med att reglerna förbostadsbidrag ändrades , överfördes en del avbostadsbidraget för de största familjerna tillflerbarnstilläggssystemet. överfördes ytterligare medelså att det för det fjärde barnet lämnades 1,9, för det femtebarnet 2,4 och för därpå följande barn 1,6 extra barnbidrag iflerbarnstillägg. I samband med skattereformen återfördes dessamedel till bostadsbidragsystemet och avsikten var att samtidigtåtergå till det ursprungliga systemet för flerbarnstillägg.Sänkningen genomfördes dock inte fullt ut; det femte och därpåföljande barn fick ett och ett halvt extra barnbidrag i ställetför som tidigare ett extra bidrag.Regeringen anser det nu rimligt att återgå till de regler somgällde . Förslaget innebär ett minskat anslagsbehovmed per helt år.Förslaget föranleder en ändring i 2 a § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag. Se (bilaga. )För /95 föreslås anvisa ettförslagsanslag på 17 till Allmänna barnbidrag.I motion Sf271 av och (bådanyd) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffa hela systemet medflerbarnstillägg senast (yrkande 1) och ombehovsprövade barnbidrag (yrkande 4). Vidare begärs attriksdagen beslutar att flerbarnstillägget fr.o.m. den 1 januari1995 lämnas med ett belopp som motsvarar ett halvt barnbidragför det fjärde barnet och varje ytterligare barn (yrkande 2)och att till Allmänna barnbidrag för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit (yrkande 3).Motionärerna anför att regeringens förslag till besparing ärotillräckligt, ytterligare besparingar är nödvändiga. Helasystemet med flerbarnstillägg bör avskaffas . Detförsta steget föreslås innebära att för det fjärde barnet ochföljande barn bör utgå ett halvt barnbidrag per barn iflerbarnstillägg. Motionärerna föreslår att regeringens förslagom sänkning av flerbarnstillägget till femte barnet och varjeytterligare barn bör genomföras fr.o.m. och attmotionärernas förslag om att ett halvt tillägg bör utgå förfjärde barnet och varje ytterligare barn bör träda i kraft den 1januari 1995. På grund härav bör anslaget till Allmännabarnbidrag för /95 kunna minskas med 520 miljonerkronor.Motionärerna hänvisar vidare till tidigare motioner om attbarnbidraget bör behovsprövas och anser att frågan bör utredas.I motion So602 av () hemställs attriksdagen beslutar att slopa flerbarnstillägget och i ställetinföra ett flerbarnsavdrag. Motionären anser att allamöjligheter att minska statens utgifter måste utnyttjas för atthejda tillväxten av den offentliga skulden. En möjlighet är attslopa flerbarnstillägget som uppgår till 1,3 miljarder kronor.En ytterligare möjlighet är att införa flerbarnsavdrag genom attreducera barnbidraget till tredje barnet , till fjärdemed och till femte och därutöver . Motionären anföratt det inte finns befolkningspolitiska skäl till att främjabarnafödandet och att familjens kostnad per barn vanligtvissjunker med stigande barnantal. Totalt innebär förslaget enbesparing på per år.I betänkande 1991/92:SoU15 lämnades en redogörelse förmotiven för införande av allmänna barnbidrag. Vidare uttaladeutskottet följande med anledning av motioner om inkomstprövningav barnbidrag.Flera skäl talar enligt utskottet mot att införa ett inkomst-och behovsprövat barnbidrag. Barnbidraget bör ses som ettkomplement till familjebeskattningen som innebär attinkomsttagare med barn i huvudsak beskattas lika mycketsom inkomsttagare utan barn. Det allmänna barnbidraget utjämnarskillnaderna mellan dem som har barn och dem som inte har det.Det skulle vidare leda till ytterligare tröskel- ochmarginaleffekter om ett inkomstprövat barnbidrag skulle införasgenom att hela eller delar av barnbidraget skulle falla bort vidökad inkomst. Barnbidraget är också med nuvarande regler mycketenkelt och billigt att administrera. Vid en inkomstprövningskulle det krävas en betydande administration för att bestämmaoch betala ut bidraget. Myndigheterna skulle behöva gå igenomoch kontrollera uppgifter från över en miljon barnfamiljer. Meddet anförda avstyrker utskottet motion So605 (nyd).Någon anledning att utreda förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ett behovsprövat barnbidrag föreligger inteheller. Utskottet avstyrker motion So604 (kds).Utskottet behandlade även en motion om behovsprövadebarnbidrag i föregående års budgetbetänkande, 1992/93:SoU15.Utskottet framhöll då att det nuvarande barnbidragssystemet börbehållas och hänvisade till tidigare uttalande.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning när det gällerinförandet av ett behovsprövat barnbidrag och avstyrker därförmotion Sf271 (nyd) yrkande 4. Utskottet motsätter sig attsystemet med flerbarnstillägg slopas. Utskottet delar dockuppfattningen i propositionen att det är rimligt att återgå tillde regler för flerbarnstillägg som gällde . Utskottettillstyrker propositionens förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag och avstyrker motionerna So602(m) och Sf271 (nyd) yrkandena 1 och 2.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen tillAllmänna barnbidrag och avstyrker motion Sf271 (nyd) yrkande 3.Bidragsförskott (A 4)Bidragsförskottet har två funktioner. Den första är attgarantera det underhåll som den andre föräldern är ålagd attbetala. Den andra funktionen är att ge ett minimistöd tillsärlevande föräldrars barn. Sammantaget innebärbidragsförskottet ett kraftigt stöd till ensamlevande föräldrarsekonomi.Bidragsförskott lämnas för barn som endast en av föräldrarnahar vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldrarnahar gemensam vårdnad men bor åtskilda. Den allmännaåldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskottlämnas emellertid också för barn som studerar i åldern 18--20år. Bidragsförskott lämnas vanligen av basbeloppet.Fusk med bidragsförskottI motion Sf271 av och (bådanyd) hemställs att hos regeringen begär att denredan i kompletteringspropositionen återkommer till riksdagenmed en utarbetad plan mot fusket med bidragsförskott (yrkande5). Motionärerna anför att den nuvarande konstruktionen medbidragsförskott inbjuder till fusk och att det är alltför lättatt undandra sig sitt underhållsansvar. Tillämpningen måstestramas upp och kontrollen öka. Motionärerna är medvetna om attfrågan om bidragsförskott utreds, men anser attåtgärder för att beivra fusket inte kan anstå utan attregeringen redan i kompletteringspropositionen måste återkommamed förslag om hur fusket skall beivras.Socialförsäkringsutskottet behandlade sexmotioner om åtgärder för att motverka bidragsfusk (bet.1993/94:SfU2). yttrade sig över två av motionerna.Socialförsäkringsutskottet föreslog ett tillkännagivande tillregeringen om att denna skyndsamt borde låta göra enkartläggning av i vilken omfattning det förekommer fusk medförmåner och bidrag av social karaktär. Först när kartläggningenär gjord kan man bedöma om åtgärder behövs för att komma tillrätta med ett bidragsfusk. Regeringen borde, enligt utskottet,redovisa resultatet av kartläggningen för och,beroende på vad kartläggningen utvisar, föreslå åtgärder för attkomma till rätta med ett bidragsfusk. följde utskottet(rskr. 1993/94:11).Ärendet bereds i regeringskansliet.Socialutskottets bedömningUtskottet konstaterar att frågan om bidragsfusk bereds iregeringskansliet. Något uttalande från behövs inte.Motion Sf271 (nyd) yrkande 5 avstyrks.Handläggning av bidragsförskott och barnbidragI motion So612 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om enöversyn av regler och handläggning av bidragsförskott ochbarnbidrag. Motionären pekar på att svåra problem kan uppstå förbarn och föräldrar när vårdnaden ändras. Detta gäller framförallt tidpunkten när utbetalningen av bidraget skall ändras ellernär blir skyldig att göra en utredningangående ändrade bostadsförhållanden för barnet. Enligtmotionären kan innan utbetalningen avbarnbidrag och bidragsförskott ändras, vilket kan medföra svårapåfrestningar på ekonomin. bör därför ge regeringen iuppdrag att se över regler och handläggning både avbidragsförskott och barnbidrag så att olägenheter av den typ sombeskrivits kan elimineras.I motion So611 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omändring i 22 § lagen om bidragsförskott avseende beslut omeftergift av återkrav mot den underhållsskyldige för utgivetbidragsförskott. Motionären anför att socialförsäkringsnämndernaskall fatta beslut i ärenden där besluten har stor betydelse förden försäkrade ur trygghetssynpunkt och inrymmerbetydande inslag av skälighetsbedömningar. Ärenden angåendeeftergift av återkrav mot den underhållsskyldige för utgivetbidragsförskott ingår bland de ärenden som skall prövas avnämderna. I 85--av ärendena om eftergift är huvudskälet,enligt motionären, en ändring i den underhållsskyldigesekonomiska förhållanden. Majoriteten av ärendena saknar såledesbetydande inslag av skälighetsbedömningar, vilket varhuvudskälet till att dessa ärenden skulle avgöras avförtroendevalda. Motionären anför att 22 § i lagen ombidragsförskott bör ändras så att beslut om eftergift avåterkrav mot den underhållsskyldige för utgivet bidragsförskotti fortsättningen skall prövas av tjänsteman samt atttjänstemannen ges möjlighet att hänskjuta ett ärende tillsocialförsäkringsnämnden där personliga förhållanden ellersärskilda skäl är avgörande för det slutliga ställningstagandet.Den föreslagna ändringen innebär en rationalisering avadministrationen och därmed en besparing.Regeringen tillkallade en särskild utredare föratt se över reglerna om fastställande av underhållsbidrag m.m.-- De allmänna försäkringskassornas medverkan vidfastställande av underhållsbidrag m.m. (dir. 1993:82). Utredarenskall bl.a. överväga om reglerna i 7 kap. ombestämmande av underhållsbidrag kan göras enklare och omreglerna i lagen (1964:143) om bidragsförskott är ändamålsenligtutformade. Vidare skall utredaren överväga om de allmännaförsäkringskassorna kan ges en mer framträdande roll närunderhållsbidrag till barn skall fastställas och om statenskostnader för bidragsförskotten kan minskas.Utredaren skall avsluta sitt arbete senast den 30 september1994.Utskottets bedömningEn översyn sker av reglerna om fastställande avunderhållsbidrag m.m. Även reglerna om bidragsförskottetomfattas av översynen. Arbetet skall avslutas under hösten 1994.Riksdagen bör enligt utskottet inte föregripa utredningenskommande förslag. Motionerna So611 (kds) och So612 (s) avstyrks.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslås 3 anvisasunder anslaget A 4. Bidragsförskott.Utskottets bedömningUtskottet anser, vilket också framförts frånsocialdemokratiskt håll när det gäller inriktningen av denekonomiska politiken och budgetpolitiken, att det går att spara160 på anslaget till bidragsförskott genom eneffektivare administration. Betalningsviljan hosunderhållsskyldiga har sjunkit. av deunderhållsskyldiga betalar numera inte, mot tidigare . Enbättre bevakning av kraven bör leda till att tidigarebetalningsnivå uppnås igen och att statens kostnader därmed kansänkas. Utskottet föreslår därför att medelsanvisningen tillBidragsförskott bestäms till 3 027 000 000 kr.Pedagogisk kampanj på daghemI motion So605 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen anslår till en pedagogisk kampanjbland landets daghem (yrkande 8). Motionärerna föreslår enkraftfull kampanj för att aktualisera det pedagogiska arbetetinom förskolan och att avsätts för dettaändamål i budgeten. Pengarna kan, enligt motionärerna, medfördel tas från det konto på som skapats föratt införa husläkarsystemet.Innevarande budgetår har under ramanslag 13miljoner kronor avsatts till pedagogiska utvecklingsprojekt föryngre förskolebarn och insatser för att öka antalet män ibarnomsorgen. Vidare har avsatts förutbildning av barnomsorgspersonal. Även för nästa budgetårkommer enligt uppgift resurser att avsättas för dessa ändamål.Socialstyrelsen har vidare i uppgift att följa utvecklingeninom barnomsorgen och särskilt beakta eventuella konsekvensersom borttagandet av de specialdestinerade statsbidragen kan geupphov till.Utskottets bedömningUtskottet vill framhålla betydelsen av att ett pedagogisktutvecklingsarbete kontinuerligt bedrivs inom barnomsorgen.Socialstyrelsen följer utvecklingen inom barnomsorgen. Förinnevarande budgetår har resurser avsatts under styrelsensramanslag för ett aktivt pedagogiskt arbete och för utbildningav barnomsorgspersonal. Enligt uppgift kommer resurser även förnästa budgetår att avsättas för dessa ändamål. Motion So605 (v)yrkande 8 avstyrks därför.Övriga medelsanvisningar under AUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn(A 5) och Bidrag till kostnader för internationella adoptioner(A 6), vilka inte mött någon erinran i form av motioner.Hälso- och sjukvård (C 1--C 7)LäkemedelsepidemiologiI inledningen till avsnittet C Hälso- och sjukvård ipropositionen redogör regeringen för utvecklingen inomläkemedelsområdet (s. 79).