bet · GH01FöU10 · 1994-05-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas den redogörelse för JAS 39-projektetsom regeringen lämnat till i skrivelse 1993/94:179.Betänkandet behandlar också två motioner som båda föreslår attJAS-projektet avbryts.Regeringens skrivelse grundar sig i huvudsak på den s.k.JAS-kommissionens arbete. Kommissionen tillsattes av regeringenefter haveriet med det första serietillverkade iaugusti 1993.Kommissionens samlade bedömning, vilken delas av regeringen,är att JAS-programmet i allt väsentligt kan förväntas nå de målsom statsmakterna har bestämt. Utskottet drar ingen annanslutsats. Enligt utskottets mening har efterkommissionens arbete en fastare grund än tidigare, även om detfortfarande finns såväl tekniska som ekonomiska risker iprojektet. Utskottet föreslår att de båda motionerna avslås.I betänkandet betonar utskottet betydelsen av uppföljning ochanmäler sin avsikt att även fortsättningsvis noga följaJAS-projektets utveckling.Stora valutaförändringar har medfört planeringsmässigasvårigheter i JAS-ekonomin. De har sin grund i såväl systemetför priskompensation som i sättet att planera. Utskottetförutsätter att regeringen återkommer till med enredovisning av JAS-ekonomins utveckling och med eventuellaförslag i anslutning härtill.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot regeringensredovisning och föreslår att lägger skrivelsen tillhandlingarna.SkrivelsenEnligt beslut (prop. 1981/82:102, bil. 2, FöU18,rskr. 374) om riktlinjer för anskaffning av JAS-systemet skallregeringen orientera om läget inom . Sådana redovisningar har i regel lämnats ibudgetpropositionerna.Det första serietillverkade flygplanet, JAS 39-102, havereradeden i samband med en flyguppvisning överStockholm. Till följd av denna händelse tillkallade chefen förFörsvarsdepartementet, med stöd av regeringens bemyndigande, den16 en kommission med uppgift att granskaJAS-projektet.Regeringen anmälde budgetproposition (prop.1993/94:100, bil. 5) att den avsåg återkomma till regeringenmed en redovisning av när JAS-kommissionenredovisat sitt uppdrag.Kommissionen redovisade sitt uppdrag till regeringen den 11januari 1994 med betänkandet (SOU 1993:119) JAS 39 -- engranskning av . Betänkandet har remissbehandlats.I skrivelsen lämnar regeringen den redovisning avJAS-projektet som förutskickats budgetproposition. Avgiven med anledning av skrivelsen:1993/94:Fö4 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av JAS-projektet.Avgiven under den allmänna motionstiden:1993/94:Fö334 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör avbrytas så snart sommöjligt, dock senast efter delserie I (30 plan). Regeringsskrivelsens huvudsakliga innehållAllmäntRegeringen poängterar i skrivelsen att statsmakternasställningstaganden till främst gällerförsvarspolitiska, statsfinansiella och industripolitiskafrågor. Bedömningar som bl.a. rör tekniska aspekter måste iförsta hand överlåtas åt experter inom dessa områden.Utgångspunkten måste vara att regeringen kan förlita sig på denexpertis som har uppgifter inom JAS-projektet.Enligt regeringen hindrar det anförda självfallet inte att detvid skilda tillfällen finns skäl för en särskild granskning avJAS-projektet ur olika aspekter. I synnerhet har haveriet iaugusti 1993 väckt en rad frågor om projektets framtid.Regeringen anser mot den bakgrunden att det varit värdefullt medden allsidiga genomlysning som har gjort.Regeringen konstaterar att det finns kritiska synpunkter ienskildheter men att kommissionens samlade bedömning är attJAS-programmet i allt väsentligt kan förväntas nå de mål somfastställts av statsmakterna. Regeringen säger sig inte haanledning att göra någon annan bedömning eller att dra andraslutsatser än dem kommissionen redovisat.Regeringen tar i skrivelsen upp några viktiga frågor somkommissionen behandlat i sitt betänkande.Människan i flygsystemetRegeringen konstaterar att betydande belopp har använts föratt utveckla och den teknik som detta innehåller.Det finns, enligt regeringens uppfattning, ändå anledning attöka forsknings- och utvecklingsarbetet för att få ökad kunskapom människans förmåga och hur denna påverkar hennes prestationeri bl.a. JAS-systemet. Detta bör ske inom ramen för ett samlatprogram.Regeringens avsikt är därför att låta myndighetenFörsvarsmakten svara för samordningen av den svenska forskningenpå människa--maskin-området genom uppdrag till universitet,högskolor, industrin och Försvarets forskningsanstalt.LuftvärdighetRegeringen anser att det av flera skäl inte voreändamålsenligt att låta ansvaret för flygsäkerhet ochluftvärdighet för militära luftfartyg åvila skilda myndigheter.Försvarsmakten bör därför få ett odelat ansvar för dessa frågor.Vidare bör Försvarsmakten bemyndigas att meddela föreskrifterinom området såvitt avser alla militärt registrerade luftfartyg.Ekonomisk ramJAS-kommissionen kritiserar metoden att inom JAS-ramenredovisa utbetalningarna i löpande priser. Omräknas dessa tillprisläget skulle, enligt kommissionen, hittillsgjorda utbetalningar inom JAS-ramen öka med 4 à 5 miljarderkronor.Regeringen hänvisar till anmälan i årets budgetproposition omatt regeringen avser pröva formerna för uppräkning av JAS-ramen.Målet är att ramen på ett så rättvisande sätt som möjligt skallredovisa de framtida kostnaderna för . Regeringenanför att den avser att återkomma till med enredogörelse för dessa frågor i samband med nästa årsbudgetproposition.Flygplanets uppgifter och tekniska egenskaperRegeringen konstaterar att de förseningar som uppkom inomprojektet före det första haveriet i storutsträckning berodde på svårigheter att utveckla styrsystemet.Till de båda haverier som inträffat med JAS 39 har också skildabrister i styrsystemet bidragit. Eftersom JAS-kommitténkritiserat regeringens redovisning till av projektetstekniska utveckling --1988, anser regeringen detbefogat att lämna en fördjupad redogörelse för främst detekniska faktorer som påverkar styrsystemet.Regeringen framhåller att det för båda de konfigurationer somursprungligen studerades för JAS -- deltaflygplan med nosvingeeller konventionellt stjärtflygplan -- förutsattes ettelektriskt styrsystem och viss instabilitet i underljudsfart.Nosvingeflygplanet visade sig vara att föredra av såvälekonomiska som tekniska skäl.Fördelarna med instabila flygplan anges vara minskatluftmotstånd, lägre vikt, längre räckvidd och förbättradmanöverförmåga.Regeringen anför vidare att det inte är möjligt för enflygförare att själv kontrollera ett instabilt flygplan. Förkontrollen krävs ett datoriserat styrsystem som har hög räkne-och minneskapacitet.Det stora problemet med instabila flygplan är att på rätt sättpåverka flygplanets roderytor och att hålla funktionenhos alla delar i styrsystemet i balans i förhållande tillvarandra. Vinsterna med en instabil konfiguration anses dockuppväga riskerna med en sådan.Regeringen framhåller att fördelarna med ett elektrisktstyrsystem är så stora, jämfört med ett konventionellthydrauliskt-mekaniskt sådant, att det sannolikt skulle valtsäven om JAS getts en konventionell konfiguration med stabilaflygegenskaper.Regeringen anmäler att under sitt arbeteskaffat ett brett underlag om tekniskaegenskaper. Bl.a. inhämtades synpunkter rörande instabilaflygplan från svensk och utländsk expertis. Kommissionen inbjödäven två svenska sakkunniga som har annan uppfattning om vilkenkonfiguration som borde valts för JAS 39.De av kommissionen hörda amerikanska experterna anser att JAS39 kan bli ett effektivt stridsflygplan. Några grundläggandetekniska problem sägs inte finnas även om styrsystemet behöverförbättras.Regeringen anmäler vidare att samarbetsformerna () och (IG JAS)har fördjupats 1989. FMV kommer, i egenskap avbeställare av JAS 39, nu att knyta amerikansk expertis påflygegenskaper till arbetet med utprovning av styrlagarna. FMVavser också att anlita en amerikansk expert för biträde iarbetet att utveckla styrsystemet.Regeringens bedömning, stödd på kommissionens slutsatser, äratt det bör vara möjligt att utforma ett tillfredsställandestyrsystem för JAS 39.MotionernaI motion Fö4 (v) anför motionärerna att rustar upptrots minskade rustningar i . Den kraftigastenedrustningen har härvid skett i . Detta sägs vara enindikation på att det säkerhetspolitiska läget för delhar förbättrats grundligt . Den svenskaupprustningen kan, enligt motionärerna, därför inte förklarasmed ett ökat hot. Den sägs i stället bero på att staten låst sigi ett flertal storskaliga och mycket dyra projekt, varavJAS-projektet är det allra dyraste.Motionärerna noterar de båda haverierna som drabbat projektetoch regeringens åtgärd att tillsätta en särskild kommissionefter det sista. De anser att regeringen inte dragit den endarealistiska slutsatsen av kommissionens betänkande, nämligen attJAS-projektet måste avbrytas så snart som det är praktiskt ochtekniskt möjligt. Delserie II bör sålunda inte fullföljas ochheller inte utvecklingen och anskaffningen av den tvåsitsigaskolversionen, JAS 39 B.I motion Fö334 (s), som avgivits , framhålls att skäl saknas för att ökaförsvarsutgifterna. I stället bör de sänkas för att ge utrymmeåt en bättre och modernare försvars- och säkerhetspolitik.Besparingar bör göras inom det militära försvaret. Bl.a. börJAS-projektet avbrytas , dock senast efterdelserie I (yrkande 2).Utskottets bedömningJAS-projektets betydelseUtveckling, anskaffning och införande i organisationen av JAS39-systemet är en av de viktigaste försvarspolitiska frågorna.Skälet till detta är dels att systemets operativa effekt kommeratt få avgörande betydelse för landets försvar, dels attsystemet tar i anspråk mycket stora ekonomiska resurser. JAS 39är också en av de största industripolitiska satsningarna medbetydande teknikspridningseffekter. har för projektetsåväl en beslutsroll som en uppföljningsroll. Härav följer attförsvarsutskottet ägnar särskilt intresse. Kravetpå att regeringen skall orientera om läget iprojektet (1981/92:FöU18, rskr. 374) är ett av uttrycken förärendets betydelse, sett ur ett riksdagsperspektiv.Utskottets uppföljning av JAS-projektetUnderlaget för utskottets bedömningar utgörs emellertid inteendast av regeringens återkommande skriftligarapportering. Utskottet har sålunda successivttagit initiativ till särskilda föredragningar av regeringskanslioch myndigheter om projektet i sin helhet eller om någondelfråga inom detta. Regelbundna besök har också gjorts vid deindustrier som ingår i IG JAS. Utskottet har vidare besöktSkaraborgs flygflottilj F 7, som skall organisera den förstaflygdivisionen med JAS 39 och också svara för den grundläggandeflygutbildningen på detta system.Haveriet föranledde utskottet att informera sigom bestämmelserna för flygsäkerhet, speciellt i samband meduppvisningar, om de närmare omständigheterna i samband medhaveriet samt om kostnaderna som följd av haveriet. Dennagenomgång hölls då den preliminära rapporten frånStatens förelåg. Information gavs avföreträdare för , Överbefälhavaren,, och Statenshaverikommission.Den nu aktuella regeringsskrivelsen (skr. 1993/94:179)behandlar i huvudsak endast själva flygplanet inom ramen för dettotala . Utskottet har viss förståelse för dettamed hänsyn till att haveriet varit en så dominerande händelsesedan regeringens senaste skriftliga redovisning. Utskottetutgår dock från att regeringen fortsättningsvis i sina årligaorienteringar ger en fullständig behandling av projektet och attden därutöver fortlöpande informerar utskottet i viktigaredelfrågor som t.ex. beväpning och ekonomi.JAS-kommissionens ordförande har i en särskild redovisningorienterat utskottet om kommissionens arbete och slutsatser.Flera utskottsledamöter har ingått i kommissionen. Utskottet hardärför fått en god uppfattning om den grundliga genomgång somkommissionen gjort av det mycket omfattande materialet iJAS-projektet.Utskottet har fått särskilda föredragningar omaktuella problem i JAS-ekonomin dels av företrädare förFörsvarsdepartementet, dels av Chefen för flygvapnet.Kommissionens samlade bedömning, vilken delas av regeringen,är att JAS-programmet i allt väsentligt kan förväntas nå de målsom statsmakterna har bestämt. Utskottet drar ingen annanslutsats. Enligt utskottets mening har efterkommissionens arbete en fastare grund än tidigare, även om detfortfarande finns såväl tekniska som ekonomiska risker iprojektet.Innebörden av det som utskottet här har anfört är attriksdagen bör avslå motionerna Fö4 (v) och Fö334 (s) yrkande 2.Problemen med styrsystemetEnligt kommissionen borde regeringen åren 1986--1988 tydligareha orienterat om de allvarliga problem som enligtFMV:s uppfattning fanns när det gäller utvecklingen avstyrsystemet.Utskottet noterar att kommissionen framhåller, somden har synpunkter på regeringens sätt att informera ,att myndigheterna bedömde att specifierade prestanda skullekunna nås. Detta kan, enligt kommissionen, ha medverkat till attregeringen inte uppfattat problemen med styrsystemet somsärskilt allvarliga och därför inte förmedlat dem tillriksdagen.Det är inte möjligt, och heller inte fruktbart, att nu försökabedöma vilka slutsatser utskottet skulle ha dragit under deaktuella tre åren om ifrågavarande information då varittillgänglig. Det viktiga är i stället att nu föreliggandeunderlag visar att det bör vara möjligt att utforma etttillfredsställande styrsystem för JAS 39.Avräkning av utbetalningar mot ramenEnligt kommissionen ger den tillämpade tekniken att avräknasuccessiva utbetalningar i löpande priser inte rätt informationom de verkliga kostnaderna i relation till den av statsmakternabeslutade ramen för projektet.Utskottet kan i denna fråga notera att regeringen tillsammansmed berörda militära myndigheter har påbörjat ett arbete med attutveckla ramens tekniska konstruktion. Regeringen säger sig haför avsikt att återkomma med en redovisning för inästa års budgetproposition. Utskottet förutsätter att deproblem med bristande jämförbarhet mellan beslutad ram ochutbetalningar, som kommissionen påpekar, därigenom kommer attlösas.Ekonomin i JAS-projektetUnder beredningen av regeringens skrivelse har utskottetblivit varse ekonomiska problem i . De har singrund i de stora förändringarna av utländska valutors värde iförhållande till den svenska kronan sedan år 1992.JAS-kommissionen gör bedömningen att valutaförändringarna dettaår har höjt kostnaderna för att genomföra den återstående delenav projektet fram med 5 à 6 miljarder kronor.Chefen för flygvapnet har för sin del för utskottet redovisaten bristande kompensation för valutaförändringar på drygt 700miljoner kronor för /95 och ett totalt minskatplaneringsutrymme -- 2000 på drygt 3 900miljoner kronor.Utskottet erinrar om att försvarsbeslut ändradetekniken för att budgetera och kompensera för pris- ochvalutaförändringar inom det militära försvaret. Samma systeminfördes som tidigare gällt för övrig statsförvaltning. Dettainnebär budgetering i s.k. genomförandepris för det aktuellaåret samt att kompensation sker för pris- och i efterhand baserat på dels hur olika kostnadsslagfördelar sig, dels på det faktiska kostnadsutfallet.Det anslagsförslag som regeringen lämnade till iårets budgetproposition har priskompenserats enligt detförändrade systemet. Priskompensationen har beräknats iregeringskansliet och ingår i det föreslagna anslagsbeloppet,vilket beslutade om den 4 maj 1994.Utskottet är medvetet om att olika kontrakt ihög utsträckning är tecknade i utländska valutor, framförallt iamerikanska dollar. Utskottet är också medvetet om att det inomstatsförvaltningen tillämpade systemet för att kompensera pris-och valutaförändringar i tillämpningen kan skapa svårigheter vidså stora valutaförändringar som varit i fråga.Utskottet gör i sammanhanget den reflektionen att deekonomiska problemen hade varit än större om varituppbyggt kring ett utländskt flygplan. Hela projektkostnadenhade då varit beroende av utländska valutor och deras förändringmot den svenska kronan.Enligt utskottets mening bör problemet behandlas ur tvåaspekter. Den ena rör effekterna i samband med denpriskompensation som ges för /95. Den andraaspekten rör effekterna för den fleråriga /95Utskottet har inte fått belägg för att någon felaktig indexavvänts i priskompensationen. Tillämpade index mäter såledessamtliga valutor i vilka import till sker. Index utgören sammanvägning av valutaförändringarna ochkostnadsutvecklingen. Om dollarberoendet är särskilt högt iförhållande till andra valutor tas hänsyn till detta.Priskompensationssystemet har, när det infördes, inte särskiltutformats för att hantera så stora förändringar som varitaktuella. Den priskompensation som finns inlagd i anslaget /95 ger kompensation för pris- ochvalutaförändringar under /93.Kostnadsfördyringarna under /95 kommer attkompenseras 1996/97.Enligt utskottets mening kan denna tvååriga eftersläpning ikompensationen leda till likviditetssvårigheter under budgetåret1994/95.Den effekt för /95 som här har redovisats berorsåledes på ofullkomligheter i priskompensationssystemet.Försvarsdepartementet har uppgett att problemet studeras.Eventuellt kan det bli fråga om att utforma ett särskiltpriskompensationssystem för som anknyter tillfaktisk prisutveckling grundat på de ingångnamaterielkontraktens valutaklausuler. Regeringen avser attåterkomma till i frågan.Den fleråriga planeringenBudgetåren i den femåriga planen innehåller en viss fördelningmellan olika kostnadsandelar, t.ex. löner, materielanskaffning idollar, materielanskaffning i kronor osv.Varje år rullas den femåriga planen; läggs till ochverksamhetens kostnader räknas om. Om det ,med dagens sätt att planera, är en annan fördelning mellan deolika kostnadsandelarna i jämförelse med fördelningen detföregående budgetåret, kan en medelsbrist eller ett överskottuppkomma i planen. Normalt bör denna skillnad jämnas ut överplaneringsperioden.Utskottet har erfarit att de problem som Chefen för flygvapnetpekat på i den fleråriga planeringen beror på att det itillämpningen inte används samma utgångspunkter och metodik somi det införda budgeteringssystemet. Enligt utskottetsmening är det därför väsentligt att planeringssystemet anpassastill rådande förutsättningar för budgetering ochpriskompensation. Utskottet noterar att regeringen också i dennafråga avser återkomma till med en redovisning.Utskottet anser sammanfattningsvis om JAS-ekonomin att destora valutaförändringarna otvivelaktigt har lett till problem.De har sin grund i ofullkomligheter i såväl systemet förpriskompensation som i planeringssystemet. Utskottet förutsätteratt regeringen för redovisar utvecklingen i dessaplaneringstekniska frågor samt vid behov föreslår åtgärder.Utskottet förutsätter vidare att regeringen lämnar förslag, omåtgärder erfordras, för att möta kostnadsökningarna i projektet.Operativa konsekvenserHaveriet, med det därpå följande stoppet för provflygningarna,har lett till att försenats . Uroperativ synvinkel torde detta sakna betydelse med hänsyn tillnuvarande säkerhetspolitiska läge. Däremot har, enligt vadutskottet erfarit, förseningen framtvingat en omfattandeomplanering, vilken bl.a medfört att utbildningen av teknikeroch övrig markpersonal kan bli en trång sektor. Den förstaflygdivisionen förutsätts dock kunna vara operativ i oktober1996 och två divisioner i juli 1997.Utskottets sammanfattande ställningstagandeTotalförsvaret är ett av de största utgiftsområdena inomstatsförvaltningen. Verksamheten har renodlat kollektiv karaktäroch är mycket sammanhållen och speciell till sin karaktär. Dettamotiverar i sig betydande insatser från utskottets sida för attfölja upp att verksamhetens resultat är i linje med riksdagensbeslut och intentioner. Särskild vikt får denna uppföljande ochutvärderande uppgift för ett så operativt betydelsefullt ochkostnadskrävande projekt som JAS 39. Utskottet avser därför attockså noga granska utvecklingen av detta och andraviktiga projekt inom försvarssektorn.Utskottet anser sammanfattningsvis, efter att ha tagit del avregeringens skrivelse om och annan information iärendet, att ingen erinran finns mot regeringens redovisning avde problem som funnits kring utvecklingen av själva flygplanet.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed en redovisning av hur JAS-ramen avses utvecklas. Utskottetförutsätter vidare att regeringen, i enlighet med vad somframkom vid Försvarsdepartementets föredragning inför utskottet,lämnar förslag om hur priskompensationssystemet bör förändrassamt om hur planeringssystemet bör anpassas för att harmonieramed sättet att budgetera. Härutöver förutsätter utskottet attregeringen informerar utskottet i andra delfrågor i projektetsom t.ex. beväpningen.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelsetill handlingarna. Utskottet hemställerbeträffande JAS 39-projektetatt med avslag på motionerna 1993/94:Fö4 och1993/94:Fö334 yrkande 2 lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna.res. (s)men. (v)den 26 maj 1994På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (nyd), (), KarinWegestål (s), (), () ochSven-Olof ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. , , , ,, och alla (s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 5börjar med "Utskottet har viss förståelse" och på s. 6 slutarmed "beväpning och ekonomi" bort ha följande lydelse:Detta är en allvarlig brist. har gåttsedan den kraftiga nedskrivningen (25--) av kronansinternationella köpkraft. De omfattande konsekvenser detta fårför finansieringen av hela börjar nu kunnaöverblickas.De militära staberna har informeratFörsvarsdepartementet om att ytterligare flera miljarder måstetillföras av skattemedel. Det enda som kan ändra på detta är atten kraftig och högst osannolik höjning av kronansinternationella värde inträffar under de närmaste åren.Regeringen har valt att inte beröra dessa problem i sin årligaskriftliga redovisning till av , vilketär mycket anmärkningsvärt.Det är som har att hanterade kraftiga kostnadsökningar som kan förutses. Att regeringenpå sätt som skett sökt undanhålla information i dennafråga är allvarligt och skapar onödig partipolitisk splittringkring detta vårt största statliga industriprojekt någonsin.En annan central del av som regeringen förbigårmed tystnad är frågan om anskaffningen en ny radarjaktrobot.Detta är så mycket mer anmärkningsvärt som frågan kan komma attavgöras under innevarande år. Det är en affär som totaltomfattar fyra--och som medför såvälindustripolitiska som utrikespolitiska konsekvenser. En bredpartipolitisk samordning över blockgränserna är önskvärd.Regeringen har därmed öppet nonchalerat en uppmaning somriksdagen riktat till den (1991/92:FöU12, rskr. 337):Utskottet anser att beväpningen av JAS 39 med radarjaktrobotär en fråga av sådan principiell natur som vid sinsenaste behandling av regeringens redovisning av läget iJAS-projektet -- -- -- sagt sig vilja ha ett inflytande över.Utskottet utgår således från att regeringen återkommer i ärendet-- -- --.Riksdagen upprepade detta (1993/94:FöU9, rskr. 295) underinnevarande riksmöte.Chefen för flygvapnet har inför försvarsutskottet framfört attde ekonomiska konsekvenserna av bristande valutakompensationkan, om förutsättningarna för planeringen inte ändras, göra detnödvändigt att lyfta ut projekt som radarjaktrobot, varnings-och motmedelsutrustning samt spaningskapseln. Han har vidareframfört att man inte utan problem kan stryka dessa stora objektnu och sedan något eller lägga tillbaka dem iplanen.Det säger sig självt att sådana drastiska förändringar iJAS-projektet också får mycket negativa återverkningar påansträngningarna att marknadsföra JASinternationellt.Det har vidare framkommit att regeringen tagitinitiativ till att inhämta omfattande förändringar i deinternationella offerterna på radarjaktrobotar.Det är högst anmärkningsvärt att regeringen i JAS-skrivelsentill underlåter att lämna begärd redovisningi frågan om anskaffning av radarjaktrobot.