bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — Det betyder att vi hartransporterat förnödenheter, huvudsakligenbaslivsmedel men också en hel del mediciner, madrasser, filtaroch annan sådan utrustning.Kostnaderna för transporterna t.o.m. utgången av mars är ca68,. Det är alltså pengar som vi får från FN:sflyktingkommissarie. Detta inkluderar löner, sambandsmateriel,övrig materiel, kostnader för en del fordon och resor,administration osv.Till detta kommer att har donerat ett antal fordon somvi nu disponerar. finns det 47 fordon i f.d. Jugoslaviensom vi kör. Det fordras ganska omfattande reparationsresurserför att klara av detta.Personalen till denna helt igenom civila insats kommer iförsta hand från den kommunala räddningstjänsten.Fordonstekniker har vi ofta hämtat från miloverkstäder.Sambandsexperter kommer i några fall från militära förband menockså från polisen och vår egen organisation. Landstingen harbiträtt oss med ambulanssjukvårdare. De ingår i vår verksamhet if.d. Vi är noga med att alla chefer skall kommafrån . Alla anställda, som kommer från olikahåll, är anställda av Räddningsverket.Det finns de som har undrat över varför vi i första handanvänder brandmän till den humanitära insatsen. Svaret är ganskaenkelt. Vi vet att brandmän är fysiskt och psykiskt stabila. Deär vana vid att arbeta i grupp. De är vana vid att underpressade situationer göra som den som bestämmer säger. De kanhantera sambandsutrustning. De har erfarenhet av att arbeta isvåra situationer. De är vana vid att ta hand om människor inöd. Dessutom är brandmän mångkunniga. Om man ställer upp tiobrandmän hittar man bland dem alltid en snickare, ett parbilreparatörer, någon som är bra på att laga mat, någon som kansjukvård och har jobbat med ambulanser osv. Detta gör att vi kanha en mycket liten organisation, som vi tycker är mycketeffektiv. Alla i vårt team måste åtminstone kunna två saker.Brandmän har dessutom i yrket med sig ett mycket stort mått avsäkerhetstänkande. Det är viktigt i dessa sammanhang. Inte minstviktigt är att de är vana vid att själva hantera besvärliga ochotäcka situationer. De klarar av behandlingen av sig själva, såatt säga.Vi lägger ner stor omsorg på att rekrytera vår personal.Hittills har vi inte haft några problem med rekryteringen. Vihar en mycket kort utbildning, en endagsutbildning, för dem somvi skickar ner. Det kan vi ha i och med att det handlar omprofessionella människor.Vi har en hög medelålder, jämfört med vad jag förstår att manhar på den militära sidan. Vi försöker att undvika personer somär . Jag tittade på den grupp som skall åka den 1april och vara nere . Jag tror att det var enperson av 40 som var . Medelåldern ligger litet grandöver 40 år.Vi försöker naturligtvis, med hjälp av cheferna, att följa uppdem som de är där nere. Vid hemkomsten gör vi detmed hjälp av de kommunala räddningscheferna och vårpersonalkonsulent. Vi har haft personal i f.d. Jugoslavienganska . har vi inte haft några problem medhemvändande personer.Det har talats om anhörigkontakter. Det är också vi mycketnoga med. Det sköter vi på olika sätt. Vi brukar höra av ossskriftligt ungefär en gång till alla anhöriga med enliten berättelse om vad som har gjorts och hur situationen harvarit. Om vi i massmedierna hör att det händer saker försöker vialltid att telefonledes ta kontakt. Ofta gäller det intesvenskarna, men om det gäller danskar är det lätt hänt att deanhöriga missuppfattar det. Då försöker vi ringa.Någon frågade om man alltid kan komma i kontakt med någonperson som kan svara på frågor. Jag vill påstå att det, med denganska lilla organisation som vi har, alltid är möjligt attomedelbart komma i kontakt med någon som kan berätta vad som harhänt och hur situationen ser ut -- så långt vi vet.Att vi har mycket täta kontakter med de anhöriga är oerhörtviktigt, även för dem som är ute på fältet. Det vi har gjort harkanske uppskattats mer av dem som har varit i f.d. Jugoslavienän av de hemmavarande.Vi har också en mycket liten hemorganisation för att leda ochstyra verksamheten. Vi sköter detta till stor del med denordinarie organisationen i , men det finns alltiden person som har jour, som bär på sig en liten "yuppienalle".På det sättet har vi en liten ledningscentral som alltidfungerar. kommer sedan att visa på detsambandssystem som vi har mellan och ochmellan styrkorna, som finns på olika ställen, och vår stab iBelgrad.Det omdöme som den svenska transportstyrkan har fått är attden utför ett mycket kvalificerat och professionellt arbete.Tecken på det är att FN köper dessa tjänster av oss gång eftergång, även om FN naturligtvis tycker att det är dyrt jämfört medandra länder. har FN ansett att man vill ha dettabistånd från svensk sida.En förutsättning för konvojverksamheten är ett bra stöd frånFN:s militära sida, Unprofor. Redan från början satte visäkerheten i centrum. Vi sade att inga konvojer skulle körasgenom områden där det pågick direkta stridshandlingar. Viställde också krav på Unproforeskort över konfrontationslinjer.Våra erfarenheter av FN:s beväpnade styrkor, Unprofor, är i dagblandade. Styrkorna är av skiftande kvalitet. Det brister isamordning inom Unprofor, och de prioriteringar som man gör kanibland vara svåra för oss, utifrån vår utgångspunkt, att förstå.Det har hänt ett antal gånger, när vi icke har fått det stödfrån Unprofor som vi har varit utlovade, att vi har avbrutitkonvojverksamheten. Detta är ganska svåra beslut att fatta förde s.k. teamleader som finns på plats; ofta fattas de i kontaktmed oss här hemma. De vet att det kanske finns 100--120 tonlivsmedel som inte kan köras de sista 5--därföratt de icke får det stöd av Unprofor som de har blivit lovadeoch som vi har ställt krav på. Detta har, som sagt, inträffatett antal gånger.I detta sammanhang kan jag också nämna att man inomFN-systemet satsar tio gånger så mycket på den militära delensom på den humanitära delen i f.d. Jugoslavien.När det gäller vår verksamhet i har vi fått mycketpositiva erfarenheter av det som vi har gjort i f.d. Jugoslavienoch också av det som vi har gjort vid andra katastroftillfällen.Vi får erfarenheter som är mycket viktiga för vår organisation.Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna av att med hjälp avbrandmän transportera förnödenheter åtog vi oss attockså svara för ett omfattande husbyggnadsprojekt i f.d.Jugoslavien. Det är nog det svåraste vi har gjort.Projektet är finansierat av . Vi skall bygga ungefär400 hus, huvuddelen i . Det har varit betydandeproblem -- administrativa och vädermässiga. Vägarna går sönder.Broar rasar. Krig pågår i området. Men tycker vi att vihar lyckats väl. Vi är, såvitt jag förstår, de enda som harlyckats bygga hus inne i dessa områden. är 71bostadshus, och ett antal s.k. , inne i Srebrenicainflyttade. 24 hus håller man på att flytta in i. 147 hus ärunder tak. Dessutom finns det 15 hus under tak i ett område somheter Sokolac.Jag tänker stanna vid detta och föreslår att , somvar chef för husprojektet tills alldeles , fortsätter attsäga några ord om det.Arne : Tack ! Medan fram till talarstolen måste jag säga att den lyriskabeskrivningen av en brandmans egenskaper gör att jag undrarvarför det inte finns många brandmän i . Det måste juvara en fördel. De fixar allt. Varsågod !Rune : Tack, herr ordförande! Jag har en karta härsom visar Bosnien. fick på regeringens uppdrag-- i ett beslut från , som följdes av enöverenskommelse mellan och flyktingkommissarien-- i uppgift att utföra ett husbyggnadsprojekt. Det innebar attvi skulle bygga hus i och i Sokolac och att vi skullereparera bostäder i . Det skulle röra sig om provisoriskabostäder, nödbostäder, för ca 10 000 personer.Den organisation som finns i f.d. framgår av denbild som jag nu visar. Vi har en liten projektledning i Belgrad.Vi har en transportstyrka med 13 fordon. Dessutom har vi enstyrka på vardera av de tre platserna: , Gorazde ochSokolac. Den största styrkan befinner sig i ochbestår av 28 plus ca 130. Det innebär att vi har anställt lokalarbetskraft. 130 bosnier arbetar i . Huvuddelen äryrkesmän, t.ex. snickare, men det finns även tolkar.Lennart Myhlback nämnde att vi har satt säkerhetsfrågorna högtpå dagordningen. Vi har haft ett ganska omfattande sambandsnätmellan dessa orter och till . Vi har flera olika typer avsambandsnät, så att vi har kunnat ha kontakt med destyrkor och konvojer som har kört materiel och utrustning.Jag skall visa några bilder från . Det har tidigaresagts att Bosnien befinner sig i krig. Folk som bor i dessamuslimska enklaver har det mycket svårt. De bor mycket trångt. Itätorten fanns det ursprungligen ca 5 000 invånare.Därav finns 2 000 kvar. Dessutom finns det ungefär20 000 flyktingar. Det säger sig självt att trångboddheten ärmycket stor. Det är ont om mat. Man är helt beroende av dehjälpsändningar som UNHCR, dvs. flyktingkommissarien,ombesörjer. Det finns ingen elektricitet. Sjukvården är mycketbegränsad. Det är ont om kläder. Det finns ingenting att göra;arbetslösheten är stor. Folk driver omkring på gatorna.Den bild jag nu visar ger en viss uppfattning ombostadsstandarden. Man bor i källare eller i provisoriskabostäder där man har tätat fönster och dörrar. Man samlar vedför att ha det någorlunda varmt i bostäderna.Det var fem småhusfabrikanter i som tillverkadehuselement för den här verksamheten. Materiel och utrustningtransporterades ner på järnväg från till Belgrad.Därifrån kördes materiel och utrustning till de tre orterna föruppförande på plats.På grund av att är utsatt för ekonomiska sanktionerblev projektstarten försenad ca 3--. Första tåget komtill . Första konvojen tillSrebrenica gick . Därefter har konvojverksamhetenfortsatt fram . Vi har kört ungefär 35konvojer med utrustning och materiel. Då har vi, som LennartMyhlback sade, haft eskort av Unprofors förband. När det gällerde eskorterande förbanden vill jag säga att vi har mycket godaerfarenheter av de svenska förbanden i Tuzla. Vi byggde intedär, men våra livsmedelskonvojer körde in utrustning ochförnödenheter.Den första inflyttningen i dessa nybyggda hus ägde rum den 21januari. Jag skall med några bilder visa hur dessa hus ochområdet ser ut.Jag skall nu visa en situationsbild över uppförandet. Detfanns ett arbetslag, bestående av någon svensk och ett antalbosnier som arbetade. Det var vinter.Dessa hus är till storleken och rymmer mellan10 och 15 flyktingar. Materialet bestod av prefabriceradehuselement, som transporterades och uppfördes. Rekordet var attuppföra ett hus på åtta timmar.Jag visar här en översiktsbild över den dal som fågelvägenligger 4--sydväst om . Man ser en del avde 140 hus som är uppförda.Jag vill redovisa några erfarenheter för eventuella framtidaliknande projekt.Den organisation som vi har haft på plats är i stort sett bra.Vi har kunnat samverka med den övriga delen av Räddningsverketsverksamhet, alltså livsmedelstransporterna, denverkstadsorganisation vi har haft och den sambandscentral viupprättade.Personalen har skött sig bra. Hälften av dem som vi avlöstevid förlängde sina kontrakt. vardet också ungefär halva styrkan som förlängde sina kontrakt.Jag har berört frågan om sambandet. Vi har haft ett välutvecklat sambandssystem och bra materiel med satellittelefaxtill dessa platser, vilket varit ovärderligt.Frågan om information till anhöriga i har berörts.Räddningsverket har erbjudit professionell debriefing till denpersonal som så önskar efter hemkomsten.Vi har lagt stor vikt vid att ständigt ha aktuell informationom var personalen befinner sig, t.ex. om vilka som har varit utepå konvojverksamhet och var de har befunnit sig. Anhöriga somhar sett svenska TV-program och blivit oroliga har kunnat fåbesked om detta.Det finns naturligtvis en hel del tekniska erfarenheter avlastning, märkning osv. som jag inte tänker ta upp här. En saksom vi har haft god erfaranhet av är att vi har anställt lokalatolkar där nere. Många jugoslaver har arbetat i . Vi hadeturen att tre av de fyra tolkar vi anställde talade svenska ochhade bott i under ett antal år.Sammanfattningsvis kan jag säga att det har varit enintressant upplevelse. Efter ettuppehåll i konvoj- och byggverksamheten isamband med ultimatumet har verksamheten kommit i gång igen.Förra torsdagen transporterade man in både personal och materielför att fortsätta verksamheten.5. Allmän utfrågning av samtliga kalladeArne : Tack, . Vår tid börjar ebba ut.Jag är glad över att kunna säga att budskapet inte har ebbat ut.Det här var en mycket intressant komplettering till det andra.Det gör den bild som utskottet har utbett sig om mer fulländadän eljest.Jag vill ändå inte säga att det inte finns tid för frågor. Detvar ju nu den stora frågestunden skulle äga rum. Men jag inser åandra sidan att vi med hänsyn till att vi har bett våra gästeratt vara här fram till måste vara minst lika kortfattadei våra frågor som tidigare.Lars : sade att man inte alltid harfått det stöd som har utlovats. Har det enligt din meningfunnits rimliga skäl till att ni inte har fått det utlovadestödet?Lennart Myhlback: Det har inte alltid funnits skäl som vihar förstått. Vi har t.ex. svårt att förstå att soldater intekan gå upp . Det gäller inte den svenska bataljonen.Vi jobbar tillsammans med ett stort antal länder.Lars : Vem är det som inte har ställt upp påmorgonen?Lennart Myhlback: Det vill jag inte säga här. Vi harmycket goda erfarenheter av den svenska bataljonen.Lars : Det är ändå intressant att veta vem det ärsom inte ställer upp . Det borde vi kunna få höra viden utfrågning i riksdag. Vi är ändå samverkande meddessa bataljoner.Lennart Myhlback: Jag tror inte att det är lämpligt attsäga det här.Arne : Jag tycker att du kan tala om det för LarsSundin sedan. Annars gissar vi, och då har du bidragit tillofördelaktig ryktesspridning. Det vore inte bra.Lennart Brunander: Min fråga gällerförsörjningssituationen i Bosnien och i f.d. . Vi fårganska många rapporter om att det finns svält och att människorfryser. Av denna redovisning framgår att det ändå är ganskastora mängder av mat och förnödenheter som har kunnat tas in.Vilken är er bedömning av människornas egentliga situation justnu?Lennart Myhlback: är naturligtvis i en mycket svårsituation. Men jag vill gärna peka på att det även på orter somSrebrenica finns en lokal struktur som fortfarande fungerar. Detfinns en kommun och en borgmästare, och det finns något av ensocialförvaltning som svarar för utdelningen av de förnödenhetersom vi kör dit.När vi genomför husbyggnadsprojektet diskuterar visanitetsfrågor med t.ex. vatteningenjörer som finns på platsen.Det är viktigt att peka på att samhället även i en sådan härsituation lever kvar i någon mening.Rune : Min erfarenhet är den, att hjälpsändningar avmat och andra förnödenheter har fungerat relativt väl när detgäller . När det däremot gäller Gorazde, som är enstörre kommun med ca 65 000 invånare, har det vid fleratillfällen varit ganska långa avbrott -- senast i slutet påjanuari och -- då man fått matbomba. Mankom alltså inte in med sändningar. Då var läget ytterst prekärtför många människor.Alf Görsjö: I Tuzlaområdet finns det ungefär 800 000människor, varav en tredjedel är flyktingar. Sedan vi kom dithar aldrig av det bedömda behovet för flyktingarnakommit in. De har klarat sig ändå. De har levt på det somhöstskörden har givit. Men , när förråden börjar taslut och det framför allt blir brist på utsäde, har de en ganskasvår period framför sig.Lennart Brunander: Vad beror det faktum att vi inte kommerfram på? Är det understödet som inte räcker till, eller ärkapaciteten för liten för att vi skall kunna nå fram med alltdet vi egentligen borde nå fram med?Alf Görsjö: Vi har i och för sig kapacitet att ta in de7 som man behöver, men på grund avstridshandlingar i kom ingen hjälp under storadelar av . På grund av blockad vid gränsenmot -- en blockad som bosnienserberna svarade för -- komdet mycket litet hjälp också dit.Arne : Utan egentlig avsikt att runda av tror jagändå att jag är vid den punkt då det är lämpligt. Jag skullevilja göra det med en fråga till eller Lars-ÅkeNilsson. Tycker ni att ni vågar ge utskottet det lugnandebeskedet att den föreställning vi hade om uppgiftens karaktäroch svårighet, ställd mot den utbildning och den materiel viskickade med vårt folk till Bosnien, i allt väsentligt harstämt? Vi har ju själva lyssnat och har också en viss egenuppfattning.Michael : Det är klart att vi med några månadersefterklokhet kan tänka många saker om hur vi borde har gjort itidiga skeden. Det har sagts vid andra tillfällen att vimöjligen borde ha räknat mer . Vi var då väldigtlåsta av ett oklart läge vad gällde själva beslutet om atttruppen skulle komma till.Jag tycker att vi har gjort så gott vi har kunnat i olika stegför att få så välutbildat folk som möjligt så välutrustat sommöjligt. Utfrågningen har inte givit mig någon annan bild.Det ligger i sakens natur att situationen är ytterst prekäroch känslig. Utöver våra goda förberedelser hjälper också denmarginella turen till på ett fördelaktigt sätt så att någotmycket allvarligt inte händer. Situationen kommer naturligtvisatt se ganska annorlunda ut den dagen turen försvinner. Manskall inte sticka under stol med att det är en svår situationsom skall hanteras. Det gäller att också då kunna säga att vilikväl inte kunde ha agerat särskilt annorlunda vad gällerförberedelserna, fastän vi vet att det är riskabelt.Lars-Åke : Till det har sagt villjag lägga att vi , då den svenska eller nordiskainsatsen började projekteras, ändå hade förhoppningar omfredsavtal. De förhoppningarna har ju sedermera grusats. Vad vii realiteten har sett har varit en pågående fragmentarisering avsituationen i f.d. -- en libanonisering, om man såvill -- som har fortsatt egentligen fram till attacken motmarknadsplatsen i . Därefter har det ibästa fall vänt.Det är alldeles klart att förutsättningarna för den nordiskainsatsen har varit långt svårare än vad vi hade skäl att förutsepå senvåren . Vi såg en successiv försämring, men lägethar som sagt varit mer besvärligt än vad vi hade skäl att anta.Vi visste att det skulle bli svårt, men det har blivit ännusvårare.Arne : Delar , som finns på plats därnere, denna summerande uppfattning?Alf Görsjö: Jag tycker att vi har gjort en nyttig insats.Vi har fått gott stöd av alla för att få fram bättreförutsättningar. Det är en svår situation. Det finns nu godamöjligheter att den kan bli betydligt bättre.Sture : Vi har varit väldigt hänsynsfulla motframför allt och inte pressat på alltför mycketnär det gäller det som har hänt . Du sade attdet var NATO:s ultimatum som vände situationen. Om inte det hadekommit hade kanske en avveckling av en del av de internationellainsatserna inletts. Den bromsades upp , men det förutsättersåvitt jag begriper att man kan gå vidare och säkra Tuzla och endel andra bosniska städer. Om man inte gör det är man väl snarttillbaka till situationen just före NATO-ultimatumet. Hurvärderar ni detta? har man skjutit ned serbiska flygplan. Ärdet början på skjutandet?Lars-Åke : Om det kan man egentligen baraspekulera, men jag delar din uppfattning. För att få en vändningtill det bättre måste man framför allt ta vara på det momentumsom har skapats sedan NATO-ultimatumet . Är det såatt den positiva trend vi har sett har brutits i ochmed dagens händelser? Då skulle jag säga att möjligheterna attvi får en utveckling mot ett läge som egentligen är långt sämreän det vi hade före inte är så små.Man får naturligtvis också koppla utvecklingen till de spekulationer man kan göra kring vad detär som har framkallat dessa serbiska bombningar av enammunitionsfabrik utanför . Är det krafter på denserbiska sidan som helt enkelt vill bryta den positivautvecklingen? Finns det någon länk mellan dessa krafter och deninterna utvecklingen i ? Det är en fråga som manåtminstone måste ställa sig rent spekulativt.Vi tror att serberna allmänt sett anser att de har uppnåttsina krigsmål. Hur kan det i det läget komma sig att man utlöstedenna attack, i medvetenhet om att den med betydande säkerhetskulle framkalla en ripost från NATO? Den riposten kom ju också.Risken för att man börjar en eskalationsspiral är naturligtvisbetydande. Om NATO inte hade utlöst riposten hade varjetrovärdighet i NATO-hotet naturligtvis gått förlorad.Michael : Vi talar om mycket allvariga scenarion. Omden västliga och den ryska världens nuvarande anspänning när detgäller att göra någonting åt situationen kommer på skam, kaninsatsen vändas i sin motsats. Det kan tänkas att diskussionerom tillbakadragande uppstår i stället. Då kommer naturligtvisockså vårt folk i en besvärlig situation. Jagutesluter inte att regeringen, sannolikt efter samråd, kantvingas ha mycket allvarliga överläggningar om vad man skallgöra i detta läge. Vi skall sannolikt inte vara de första somlämnar området, men kanske inte heller nödvändigtvis de sista.Men i den situationen är vi inte nu.6. AvslutningArne : Föga överraskande slutar vår sammankomst med en dagsaktuell händelse. Det är väl motiverat. Jagförsökte redan inledningsvis säga att denna händelse klart gerbilden av att vår utfrågning, som det så vackert heter, haraktualitetens prägel. Det har sagts att det är ett mycketallvarligt och mycket tungt uppdrag som vi försöker fullfölja iden tradition har avseende FN-uppdrag -- låt vara attdetta uppdrag är annorlunda än de andra.Jag ber att få tacka alla som har medverkat och på ett ellerannat sätt bidragit till att vi har fått ett bra utbyte. Jaganser att utskottets förutsättningar att bedöma situationen harförbättrats med denna utfrågning.Med detta tackar jag för . Sammanfattning 1Propositionen 6Förslaget 9Motionerna 9Utskottet 18Säkerhets- och försvarspolitiken 18Ekonomiska ramar m.m. 22Totalförsvarets militära del 22Totalförsvarets civila del 24Övriga frågor 25Försvarsutskottets uppföljning 26Uppföljningsarbetet 26Genomförande av försvarsbeslut 27Organisationsfrågor 29Några principfrågor om grundorganisationsförändringar 30Lekmannainflytande i Försvarsmakten--34Försvarets verkstäder 36Försvarets materielförsörjning 37Frivilligverksamhet 38Delegationen för icke-militärt motstånd 40Traditionsfrågor 42Totalförsvarets militära del 43Försvarsmakten -- indelning och övergripande mål 43Regeringens resultatredovisning 44Verksamhetsmål och resursfördelning för Försvarsmaktensolika program /95 45Operativa lednings- och underhållsförband 45Fördelningsförband 45Försvarsområdesförband 46Armébrigadförband 48Marina lednings- och underhållsförband 50Marina flyg- och helikopterförband 51Stridsfartygsförband 52Kustförsvarsförband 53Marinens ekonomiska situation 54Flygvapnets lednings- och underhållsförband 55JAS 39-förband 56Övriga stridsflygförband 57Transportflygförband 57För krigsorganisationen gemensamma resurser 58För grundorganisationen gemensamma resurser 59Anslagsbehov för /95 60Behov av beställningsbemyndiganden 62Personal 63Anställda 63Värnpliktiga 64Åtgärder för jämställdhet 69Mobiliserings- och förplägnadsförband 71Mark, anläggningar och lokaler 72Vapenstölder och förvaring av vapen 73Miljöfrågor 74Sjuktransporter med helikopter 76Försvarsindustri 77Vissa lokaliseringsfrågor 81Ersättning för kroppsskador 82Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter 82Totalförsvarets civila del 84Vissa utgångspunkter för planeringen 84Funktionen Civil ledning och samordning 85Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst 88Funktionen Psykologiskt försvar 95Funktionen Försörjning med industrivaror 97Funktioner tillhörande andra departement 98Övrig verksamhet 98Kustbevakningen m.m. 102Försvarshögskolan 103Försvarsmaktens utlandsstyrka m.m. 103Övriga anslag 107Hemställan 108Reservationer 1181. Oberoende civil 1203. Säkerhetsskapande verksamhet 1214. Särskild FN-styrka 1246. Marinens ekonomiska situation 1257. Anslag till Försvarsmakten . Utredning om de värnpliktigas sociala ochekonomiska situation 127Särskilda yttranden . Mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga 1272.