bet · GH01KrU18 · 1994-03-03 00:00:00 — Avsikten är att den nyainstitutionen skall bygga på redan befintlig struktur kringNorrlandsoperan i och innebära etablering av tre nyascener, i för barnopera, i /fördansteater och i för kyrkoopera. Motionärerna framhålleratt en etablering av en sådan nationell kulturinstitution skullebli ett välbehövligt tillskott till de regionala och lokalakultursatsningar som gjorts och görs inom Norrlandsregionen.Utskottet har inhämtat att under sitt arbeteskaffat närmare information om den planerade institutionen. Medhänvisning härtill och till vad som ovan anförts om utredningensarbete bör motionen inte föranleda någon åtgärd.I detta sammanhang tar utskottet också upp till behandlingvissa övergripande motionsyrkanden som rör kultursatsningar ivissa delar av landet.Två av motionerna avser kulturen i . I motion Kr304(kds) anförs i här aktuell del att det statliga kulturstödet börfördelas så rättvist som möjligt över landet och att Skåneupprepade gånger blivit förfördelat vid fördelningen av statligamedel till kulturen.Utskottet hänvisar till vad som i inledningen till dettaavsnitt vid behandlingen av motion Kr215 anförts omKulturutredningens uppdrag då det gäller de statligakulturutgifterna. Motion Kr304 avstyrks i denna del (yrkande 1).I motion Kr242 (fp) yrkas ett tillkännagivande till regeringenom bl.a. behovet av ökat stöd till kulturinstitutioner ellertill kulturvårdsinsatser i Skåne.De stödformer som avses handläggs i flertalet fall av Statenskulturråd eller andra statliga organ.I fråga om någrainstitutioner har konkreta yrkanden om ökat stöd framställts iandra motioner och prövas således i budgetsammanhang. Frågan ominrättande av en regionteater i nordöstra får i förstahand prövas av de lokala och regionala huvudmän som kan varaaktuella. Utskottet vill slutligen då det gäller önskemålen omen nationalscen i hänvisa till arbete.Av det sagda följer att utskottet avstyrker motionen i aktuelldel (yrkande 4).Angelägenheten av att göra statliga insatser för Sörmlandskulturliv understryks i motion A468 (s). Motionärerna hänvisargenomgående till de konkreta förslag som lagts fram i andrasocialdemokratiska motioner, bl.a. partimotionen Kr307.Utskottet kan -- med hänvisning till den lämnade redovisningen-- konstatera att merparten av de satsningar som motionärernauttalar sig för ligger inom ramen för förslag som kommer attprövas i budgetsammanhang . Då det gäller synpunktersom framförs i motionen om statlig medverkan vid tillkomsten avett Grafikens hus i -- i Kungsladugården som förvaltasav -- vill utskottet upplysa om attutskottet räknar med att bereda motion Kr272,vari samma fråga tas upp. Utskottet får då möjlighet att väga inäven de synpunkter som framförts i den nu aktuella motionen.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motion A468i här aktuell del inte bör föranleda någon åtgärd(yrkande 4).Barn- och ungdomskulturI fem motioner framställs yrkanden som med inbördesvariationer syftar till att främja barn- och ungdomskultur.Som en bakgrund till redovisningen för och bedömningen avyrkandena vill utskottet i korthet erinra om följande.Behovet av insatser inom kulturpolitikens ram som riktar sigmot barn och ungdom har ofta uppmärksammats avbåde regering -- såväl den nuvarande som den tidigare -- ochriksdag. I direktiven till framhålls att detlikväl finns starka skäl som talar för att denna aspekt påkulturpolitiken i än högre grad behöver sättas i förgrundenframöver. Utredningen bör redovisa förslag om lämpliga vägar föratt stärka kulturens ställning bland barn och ungdom. Den bördärvid utgå från förhållandet att barnens kulturintressegrundläggs i hemmet och i skolan. Skolan är vår kanskeviktigaste kulturinstitution, anförs det vidare iutredningsdirektiven.Utskottet vill i sammanhanget nämna att som påpekas iutredningsdirektiven viktigt underlagsmaterial förKulturutredningens analyser tagits fram av Statens kulturråd,bl.a. när det gäller kulturinstitutionernas insatser för barnoch ungdom.I andra betänkanden behandlar utskottetregeringens budgetförslag på kultur- och medieområdet samtmotionsyrkanden om bl.a. ökade resurser till insatser för barnoch ungdom. Utskottet begränsar sig därför i detta sammanhangtill att erinra om att regeringen i sitt budgetförslag beräknarmedel till 26 grundbelopp som skall kunna utgöra en rörligresurs för att stimulera länsteatrarna att i ökad utsträckningutveckla verksamheten för barn och ungdom.I motion Kr259 (kds) och motion Kr307 (s) framställs yrkandenom barn- och ungdomskulturen som har ett likartat syfte. Enligtförstnämnda motion understryks vikten av att det sker enuppföljning av bl.a. de statliga institutionernasmedelsanvändning så att de goda ambitioner som finns hospolitiker och andra beslutsfattare resulterar i att barn- ochungdomskulturen verkligen prioriteras och anpassas till de ungasbehov. I motion Kr307 föreslås att de statliga ochstatsunderstödda kulturinstitutionerna i sinaanslagsframställningar konkret redovisar vad de gör för barnoch ungdom och hur de vill utnyttja tillgängliga resurser föratt utveckla verksamheten för barn och ungdom (yrkande 55).Utskottet uttalade med anledning av ett yrkandelikartat med yrkandet i motion Kr307 att utskottet utgår frånatt redovisningar av här aktuellt slag i fortsättningen kommeratt lämnas i verksamhetsberättelser och anslagsframställningarutan att gör något särskilt uttalande i frågan. Utskottet vill tillägga att det framstår somnaturligt att det i anvisningarna till institutionerna inför defördjupade anslagsframställningar som skall avse nästa treårigabudgetperiod ställs krav på en redovisning av insatserna förbarn och ungdom. Då det gäller statsunderstöddakulturinstitutioner, i första hand de regionala institutionerna,framstår det som naturligt att övervägerbehovet av att kräva in sådan redovisning som här avses. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandenainte påkallar någon åtgärd.Motionären bakom motion Kr267 (c) anser att det är viktigt attsärskilda medel anvisas för att de regionala museerna skallkunna utveckla sin barn- och ungdomsverksamhet på samma sättsom varit fallet med teatrarna (yrkande 2).Utskottet delar motionärens uppfattning i fråga omangelägenheten av att även de regionala museerna satsar påverksamhet för barn och ungdom. Med hänsyn till attKulturutredningen skall granska om den nuvarande formen förstatsbidrag till regionala kulturinstitutioner är ändamålsenligtutformad är utskottet inte berett att i detta sammanhang uttalasig för att särskilda medel anvisas för sådan verksamhet. Densatsning på rörliga grundbelopp för utveckling av länsteatrarnasverksamhet för barn och ungdom som föreslås ibudgetpropositionen kan, om godtar den, bli avbetydelse för bedömningen av lämpligheten av att införamotsvarande möjlighet på museiområdet, detta under förutsättningatt det nuvarande grundbidragssystemet bibehålls. Utskottetavstyrker således motionsyrkandet.I motion Kr307 (s) vill motionärerna också att skallgöra vissa uttalanden om vidgning av begreppet kultur för barnoch ungdom så att begreppet kommer att omfatta även medierna(yrkande 56). Motionärerna anser att intresset för de nyamedierna måste påverka inriktningen av satsningarnapå barns och ungdomars kultur. Datagrafik och databaserademetoder ger nya möjligheter till skapande verksamhet.AV-centraler och de lokala kabelsändarföretagen har godaförutsättningar att stödja skolans medieundervisning, framhållsdet.I direktiven till anges bl.a. attutredningen bör analysera förhållandet mellan kulturpolitikenoch utvecklingen inom massmedia. Utskottet delar den bedömningsom ligger bakom motionskravet och som kommer till uttryck iutredningsdirektiven att utvecklingen inom medieområdet --särskilt för de elektroniska medierna -- ger nya förutsättningarför kulturpolitiken i många hänseenden. Med hänvisning tillKulturutredningens uppdrag och med beaktande av attmotionsyrkandet i första hand synes inriktat mot insatser på denkommunala nivån, där den kommunala självstyrelsens villkor måsterespekteras, avstyrker utskottet motionsyrkandet. Som utskottetframhöll förutsätter utskottet att kommunerna strävarefter att ge barn- och ungdomskulturen en hög prioritet i denkommunala budgeten (bet. 1992/93:KrU17 s. 23). AV-verksamhetenär i allmänhet väl utvecklad i kommunerna.I motion Kr242 (fp) framförs vissa synpunkter ombarnkulturen i . I avvaktan på resultatet avKulturutredningens arbete anser motionärerna att barnkulturen iSkåne bör få del av de 26 rörliga grundbelopp till länsteatrarnasom föreslås i budgetpropositionen.Utskottet, som anser att det, utöver vad som anförts i detföregående av generell art, inte finns skäl att göra någrasärskilda uttalanden om barnkulturen i , hänvisar till sittbetänkande KrU21 Teater, dans och musik då det gällerfördelningen av de åsyftade grundbeloppen. Motionsyrkandetavstyrks (yrkande 3).Frågan om särskilt handlingsprogram för handikappadesdeltagande i kulturlivetI motion Kr307 (s) diskuteras frågor om kultur förhandikappade. Motionärerna erinrar bl.a. om att i betänkandet(SOU 1992:52) Ett samhälle för alla, som var slutbetänkandet av1989 års handikapputredning, de handikappades situation belystsoch att därvid även kulturfrågorna behandlats. Motionärernaredovisar i motionen hur tillgängligheten för handikappade tillvissa kulturaktiviteter förbättrats bl.a. genom insatser avRiksteatern.En utförlig remissammanställning över det ovan angivnabetänkandet har publicerats (SOU 1992:52). Utskottet villframhålla att sammanställningen innehåller en rad beaktansvärdasynpunkter bl.a. då det gäller kultur och medier. Kulturrådetbedömer att det behövs ett handlingsprogram förfunktionshindrades deltagande i kulturlivet. Ett program börenligt myndigheten utarbetas på regeringens uppdrag av Statenskulturråd i samverkan med berörda myndigheter. I motion Kr307framställs ett yrkande som syftar till att skalluttala sig för att regeringen åt skall ge iuppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för de handikappadesdeltagande i kulturlivet.Utskottet gör följande bedömning. Det ingår iKulturutredningens uppdrag att se kulturpolitiskamål. Ett av målen innehåller att kulturpolitiken skall utformasmed hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov.Utskottet vill i anslutning härtill nämna att regeringen tillKulturutredningen överlämnat bl.a. en skrivelse från Statenshandikappråd med begäran om tilläggsdirektiv till utredningen ommål och medel för att underlätta ett kulturliv för alla, dvs.även för personer med funktionshinder.Med hänsyn till det anförda anser sig utskottet kunna utgåfrån att överväger om initiativ bör tas tillutarbetandet av ett sådant program som motionärerna föreslåreller om andra vägar bör väljas för att i högre grad än vad somför närvarande är fallet tillgodose de handikappades berättigadekrav på delaktighet även på kulturområdet. Med hänvisning tilldet anförda anser utskottet att motionsyrkandet inte börföranleda någon åtgärd (yrkande 58).Frågan om införande av en bibliotekslagUtskottet har vid en rad tillfällen behandlatbiblioteksfrågor. Sådana frågor har också varit föremål för enomfattande debatt utanför . höllkulturutskottet en utfrågning i ämnet. I anslutning tillutfrågningen diskuterade utskottet ingående frågan om utredandeav bl.a. förutsättningarna för införande av en bibliotekslag.Kulturutskottet stannade för att inte ta något initiativ ifrågan.Utskottet vill vidare erinra om följande.Efter förslag av regeringen beslöt om enändring av upphovsrättslagen enligt vilken det krävs tillståndav upphovsmännen vid uthyrning (och därmed jämförligarättshandlingar) av exemplar av litterära verk till allmänheten(prop. 1992/93:214, bet. 1992/93:LU44, rskr. 1992/93:413).I yttrande till lagutskottet i ärendet tillstyrkte utskottetregeringsförslaget (yttr. 1992/93:KrU12y). Utskottet anfördevidare bl.a. följande.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att de önskemål om enbibliotekslag som framförts i olika sammanhang genomgåendeinnefattat krav på att det i en sådan lag skulle stadgas attbibliotekslån skall vara avgiftsfria. Ett genomförande avförslaget i propositionen innebär att författarna får enlagstadgad rätt att själva avgöra huruvida deras böcker skall fålånas ut mot avgift. gör bedömningen att kravetpå en lagreglering i vad avser för låntagarna avgiftsfria boklånpå bibliotek därmed i praktiken blir tillgodosett. Vid dennabedömning beaktar utskottet bl.a. att författarförbundstarkt drivit kravet på en bibliotekslag innefattande enbestämmelse om avgiftsfria boklån.Under den allmänna motionstiden har väckts fem motioner ivilka framställs yrkanden som syftar till att en bibliotekslagskall införas.Med hänvisning till den ovan lämnade redovisningen och tillden möjlighet till en fördjupad prövning av frågan om införandetav en bibliotekslag som finns inom anserutskottet att följande motionsyrkanden inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd, nämligen Kr220 (v), Kr227 (s), Kr289 (v)yrkande 5, Kr293 (s) yrkande 1 och Kr307 (s) yrkande 71.Kulturen som lokaliseringsfaktor m.m.Alltsedan rapporten (Ds 1991:22) Kulturen somlokaliseringsfaktor, som grundade sig på undersökningar iTyskland, publicerades har det förekommit en livligdiskussion i vårt land om vilken betydelse kulturen har somlokaliseringsfaktor och som produktionsfaktor.I tre motioner, Kr252 (m), Kr256 (kds) och Kr257 (s),diskuteras, utifrån delvis olika aspekter, frågor av detta slag.Motion Kr252 syftar till att det i skall komma tillstånd forskning på området i anslutning till Exposition 1997 iStockholm och till aktiviteterna , då blirkulturhuvudstad. I motion Kr256 vill motionärerna ha enekonomisk expertutredning på området. I motion Kr257 understryks-- med utgångspunkt i förhållandena i --kulturlivets roll i infrastrukturen med hänsyn till dessbetydelse som lokaliseringsfaktor.Utskottet anser med utgångspunkt i de synpunkter som anförts imotionerna att det skulle vara av stort intresse att få tillstånd en diskussion på området grundad på material som bygger påsvenska förhållanden.Utskottet har inhämtat att det i anknytning tillKulturutredningen pågår ett kartläggningsarbete som syftar tillatt sammanställa utrednings- och forskningsmaterial som avser dei motionerna upptagna frågeställningarna. Det finns därför skälutgå från att utredningen överväger behovet av att ta initiativav det slag som anges i motionerna. Motionsyrkandena påkallardärför inte någon åtgärd av (Kr252, Kr256 och Kr257yrkande 1).Det finns skäl att tillägga följande. diskuteradeutskottet en motion som innehöll synpunkter på kulturenslönsamhet (se bet. 1991/92:KrU18 s. 12). Utskottet tog klartavstånd från uttalanden i motionen om att det är hög tid attbetrakta kulturen som en näring. En följd av ett sådantbetraktelsesätt borde rimligen bli, anförde utskottet, attsådana kultursatsningar som inte kan bevisas vara ekonomisktlönsamma skall upphöra. Det försök till samhällsekonomisktresonemang som gjorts i motionen i syfte att motivera offentligtkulturstöd visade också, anförde utskottet, vilka svårigheterdet möter att med trovärdighet bevisa värdet av satsningar påkulturen, om man begränsar sig till att betrakta den rentekonomiska lönsamheten. Utskottet utvecklade skälen härförnärmare. Utskottet anförde vidare bl.a. att utskottet anser attfrågan om offentliga kultursatsningar även i fortsättningenmåste betraktas främst utifrån andra värderingar än rentekonomiska.I anslutning till det anförda bör här nämnas att Expertgruppenför studier i offentlig ekonomi för någon vecka sedan lade framrapporten (Ds 1994:16) Varför kulturstöd? -- Ekonomisk teori ochsvensk verklighet. I rapporten lämnas bl.a. några kortfattadesynpunkter på frågan om kultur som lokaliseringsfaktor.Nationell fond för kulturmiljöinvesteringarEfter förslag av utskottet begärde hosregeringen att frågan om bildandet av en svensk stiftelse förförvaltning av värdefulla kulturmiljöer -- både statliga ochicke statliga sådana avses -- skulle bli föremål för ingåendeöverväganden med utgångspunkt i en tidigare gjord utredning(bet. 1991/92:KrU18 s. 18 f.). I årets budgetproposition anmälsatt det enligt regeringens bedömning är lämpligt att först vinnaerfarenheter av hur kulturförvaltningutfaller, innan ställning tas till det lämpliga att dessutombilda en stiftelse (bil. 12 s. 86). Utskottet vill för sin deluttala viss förståelse för den gjorda bedömningen men villsamtidigt starkt understryka att det är oundgängligen nödvändigtatt frågan, som avser ett vidare område än de statligt ägdakulturmiljöerna, får en lösning inom överskådlig framtid. Detbör inte finnas något hinder mot att frågan blir föremål förnärmare utredning, även om ett eventuellt genomförande avförslaget kan behöva anstå i avvaktan på sådana erfarenheter somregeringen anger.I motion Kr307 (s) tas upp frågan om en annan form av fond,dvs. någon form av stiftelse, på kulturmiljöområdet.Motionärerna vill att det skall bildas en nationell kulturfondsom i första hand skall ge investeringsbidrag och inte användastill bidrag till drift eller verksamhet. Bidrag från fonden börutgå till särskilt värdefulla kulturmiljöer. En sådan fondskulle skapa förutsättningar för fler människor att ta del avkultur, främja utvecklingen av kulturturismen och möjliggörastörre projekt för att ta till vara sevärdheter och attraktioneri den egna bygden. Motionärerna anför slutligen att fondenskulle vara av betydelse för lokal utveckling av samhälle ochnäringsliv. bör få i uppdrag att i enlighetmed det anförda utreda möjligheterna att skapa en fond försärskilt värdefulla kulturmiljöer.Utskottet vill erinra om att utskottet sedanbehandlade motionskrav med likartade syften, dock med denskillnaden att då aktuella yrkanden innebar att den förordadekulturfonden eller, enligt ett av yrkandena, flera fonder,skulle användas även för investeringar i nya teatrar,konserthallar, konsthallar och museer (se ovan angivnabetänkande 1991/92:KrU18 s. 9 f.). I sitt av godkändabetänkande hänvisade utskottet till det anslag för bidrag tillny- och ombyggnad av icke-statliga kulturbyggnader som finns påkulturhuvudtiteln (B 4). Vidare hänvisade utskottet till attresultatet av den utredning om kulturpolitikens inriktning somutskottet förordat i samma betänkande -- dvs. denkulturutredning som arbetar -- kunde få betydelse förmotionsönskemålen. Utskottet avstyrkte enhälligt motionskravenmed de gjorda hänvisningarna.Utskottet är inte berett att med anledning av det nu aktuellamotionsyrkandet förorda att tar initiativ tillinrättandet av en sådan kulturfond som föreslås. Tillkulturmiljövård -- liksom till bidrag till icke-statligakulturbyggnader -- kommer enligt vad utskottet inhämtat idagarna av sysselsättningsskäl betydande belopp att avdelas avmedel som anvisat för arbetsmarknadsinsatser.Utskottet vill vidare, liksom , hänvisa tillKulturutredningens arbete. Motionsyrkandet avstyrks därför(yrkande 67).Särskilda frågorFrågan om utställningsersättning och vilket ansvar deolika utställningsanordnarna skall ha för sådan ersättning börutredas av , anser motionärerna bakom motionKr307 (s).Utskottet vill framhålla att den av motionärerna upptagnafrågan ligger inom ramen för uppdrag. Det fårankomma på utredningen att avgöra huruvida frågan skall tas upptill närmare prövning. Utskottet anser att motionen inte börföranleda någon åtgärd i här aktuell del (yrkande62).Enligt motion Kr254 (kds) bör stöd till enskildakonstnärer i större utsträckning än vad som ärfallet knytas till projekt eller avgränsade uppdrag.Utskottet delar den uppfattning som motionsförslaget är ettuttryck för. Utskottet vill framhålla att bidragsfördelningen avBildkonstnärsfonden numera har den inriktning som motionärernaförordar. Med hänsyn härtill och till uppdraganser utskottet att det inte är erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen i aktuell del(yrkande 2).I budgetpropositionen redovisas att det inom regeringskanslietarbetar en interdepartemental arbetsgrupp med representanterför Kultur- och Arbetsmarknadsdepartementen med uppgift attfölja frågor som är av gemensamt intresse för kultur-,arbetsmarknads- och regionalpolitik (bil. 12 s. 11).Motionärerna bakom motion Kr307 (s) vill att arbetsgruppenskall forcera sitt arbete och därvid prioritera frågan om dekonstnärliga yrkesutövarna (yrkande 59).Av budgetpropositionen framgår att arbetsgruppen skall studerabl.a. insatser för konstnärliga yrkesutövare och att den därvidkommer att ägna särskild uppmärksamhet åt formerna för deinsatser som sker genom kulturarbetsförmedlingarna. Utskottethar inhämtat att arbetet redan påbörjats. Motionsyrkandet börenligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd.Motion Kr228 (s) har till syfte att skalllägga fram förslag till hur andra bidragsmottagare äninstitutioner skall kunna få besked om bidragsbeslut i etttidigare skede än som är fallet.Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget attbidragsbeslut kan lämnas . Utskottet villerinra om att i vissa fallinformerat bidragsmottagare om myndighetens bedömning i fråga omkommande bidragsbeslut. Utskottet vill dock framhållaatt viss försiktighet måste iakttas i detta hänseende i de falldär bidragsbesluten är beroende av beslut av statsmakterna, somännu inte fattats. Utskottet vill vidare framhålla att detutredningsarbete som pågår inom bl.a. börkunna få betydelse för den i motionen upptagna frågan.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen.I motion Kr219 (-) föreslås att regeringen skall ökasatsningen på all kulturell verksamhet.Utskottet avstyrker motionen. Utskottet anser nämligen attriksdagen i sedvanlig ordning bör pröva medelsbehovet under deolika kulturanslagen. beträffande kulturell jämlikhetatt avslår motion 1993/94:Kr307 yrkande 69,res. 1 (s)2. beträffande de kulturpolitiska målen m.m.att avslår motion 1993/94:Kr289 yrkandena 1 och 2,res. 2 (v)3. beträffande kulturella stödjepunkteratt avslår motion 1993/94:Kr254 yrkande 1,4. beträffande regionala kulturkonsulenteratt avslår motion 1993/94:Kr289 yrkande 4,res. 3 (v)5. beträffande medelsanvisning för Stimulans av nyainitiativ på kulturområdet utanför storstädernaatt avslår motion 1993/94:Kr289 yrkande 3,res. 4 (v)6. beträffande som sammanhållet kulturlänatt avslår motion 1993/94:Kr290 yrkande 4,7. beträffande omfördelning av kulturstödetatt avslår motion 1993/94:Kr215,8. beträffande ett nationellt ansvar för regionala ochlokala museeratt avslår motion 1993/94:Kr257 yrkande 5,9. beträffande i avslår motionerna 1993/94:Kr218, 1993/94:Kr243yrkande 2, 1993/94:Kr291 yrkande 2 och 1993/94:Kr257 yrkande 6,10. beträffande i avslår motion 1993/94:Kr291 yrkande 1,11. beträffande musik- och dansteater i Norrlandatt att avslår motion 1993/94:Kr298,12. beträffande kultur i Skåneatt avslår motionerna 1993/94:Kr242 yrkande 4 och1993/94:Kr304 yrkande 1,13. beträffande kulturlivatt avslår motion 1993/94:A468 yrkande 4,14. beträffande uppföljning och redovisning av insatser förbarn och ungdomatt avslår motionerna 1993/94:Kr259 och1993/94:Kr307 yrkande 55,15. beträffande anvisande av särskilda medel för deregionala museernas barn- och ungdomsverksamhetatt avslår motion 1993/94:Kr267 yrkande 2,16. beträffande vidgning av begreppet kultur för barn ochungdomatt avslår motion 1993/94:Kr307 yrkande 56,res. 5 (s)17. beträffande barnkulturen i Skåneatt avslår motion 1993/94:Kr242 yrkande 3,18. beträffande handlingsprogram för de handikappadesdeltagande i kulturlivetatt avslår motion 1993/94:Kr307 yrkande 58,res. 6 (s)19. beträffande frågan om införande av en bibliotekslagatt avslår motion 1993/94:Kr220, 1993/94:Kr227,1993/94:Kr289 yrkande 5, 1993/94:Kr293 yrkande 1 och1993/94:Kr307 yrkande 71,res. 7 (s, v)20. beträffande kulturen som lokaliseringsfaktor m.m.att avslår motionerna 1993/94:Kr252, 1993/94:Kr257yrkande 1 och 1993/94:Kr256,21. beträffande nationell fond förkulturmiljöinvesteringaratt avslår motion 1993/94:Kr307 yrkande 67,res. 8 (s)22. beträffande utställningsersättningatt avslår motion 1993/94:Kr307 yrkande 62,res.