bet · GI01BoU2 · 1994-11-17 00:00:00 — Enföljd av detta är att den som bygger ett hus ges en störrefrihet att utforma huset så länge det fyller de funktioner somkrävs. Med detta följer också ett ökat ansvar för kvaliteten ide lösningar m.m. som väljs. En förutsättning för att de nyabyggreglerna skall ge bostäder av hög kvalitet och med godbeständighet är därför att den som bygger kan och vill ta dettaansvar.Det har från olika håll uttryckts tveksamhet huruvida de i daggällande byggreglerna kommer att ge bostäder som svarar motberättigade krav på bostadens utformning m.m. Denna oro måsteenligt utskottets mening tas på största allvar. Det är därförviktigt att effekterna av de nya byggreglerna med avseende påbostädernas kvalitet m.m. följs upp och utvärderas med stornoggrannhet. Till detta arbete måste också kopplas en beredskapatt vidta de ändringar m.m. i reglerna som kan visa sigerforderliga. har också i sin senasteanslagsframställning redovisat en plan för en sådan utvärdering.Frågan har därmed redan aktualiserats hos regeringen. Det fårmot bakgrund härav förutsättas att åtgärder med den inriktningsom förordats i motionerna 1993/94:Bo503 (s) samt 1993/94:Bo516(s) kommer att vidtas utan någon särskilda begäranhärom. Utskottet är med hänvisning härtill inte nu berett attställa sig bakom förslagen i de aktuella motionerna, varför deavstyrks. Något tillkännagivande enligt förslagen i motion1993/94:Bo250 (nyd) yrkandena 7 och 8 är inte erforderligt. Ävendenna motion avstyrks av utskottet.Kvalitetsdeklaration av bostäderDe boende eller bostadssökande har enligt motion 1993/94:Bo234(v) ofta svårt att bedöma en lägenhets kvalitet. Bostäder bordedärför kvalitetsmärkas med ett system som är begripligt ochtillåter jämförelse mellan olika bostäder. En sådankvalitetsmärkning skulle enligt motionärernas mening på siktbidra till att vi får sundare och miljövänligare bostäder.I motion 1993/94:Bo412 (s) anförs att många av de regler ochföreskrifter som tidigare styrt bostadens utformning nu harförsvunnit. Förändringarna har enligt motionärerna inte gjortdet enklare för den som står i begrepp att välja bostad. Fråganvad man får för sin boendekostnad har därmed blivit svårare attbesvara. Ett sätt att komma till rätta med detta är enligtmotionärernas mening att VDN-märka bostaden. I en sådan märkningskulle bl.a. ingå bostadens utrustning, förvaringsmöjligheter,inomhusklimat, standard, renoveringsbehov och belägenhet.Som redovisats ovan har de regler som styr byggandet i ökadutsträckning kommit att uttryckas som funktionskrav. Det innebäratt reglerna ställer vissa krav på hur en byggnad skall fungera,men inte på vilket sätt detta skall åstadkommas. Vilka tekniskalösningar som skall användas för att uppfylla kraven föreskrivssålunda inte. Byggreglerna lämnar därmed utrymme förbetydande variationer i storlek och kvalitet mellan bostäder somvid första anblicken kan förefalla fylla samma behov. En bostadsom svarar mot beskrivningen tre rum och kök kan i framtidendärför komma att uppvisa betydande olikheter i funktion ochanvändbarhet. I en sådan situation blir det naturligtvis svårareför den som söker en bostad att göra jämförelser mellan de olikabostäder som kan finnas tillgängliga. På samma sätt ökarsvårigheterna för den som vill hyra ut eller sälja en bostad attbeskriva den aktuella bostaden på ett rättvisande sätt. Det kanenligt utskottets mening därför finnas anledning att vidtaåtgärder som underlättar både för bostadskonsumenter ochbostadsproducenter att göra sådana jämförelser.Som framhålls i de nu aktuella motionerna kanvarudeklaration av bostäder vara en åtgärd som underlättarjämförelser mellan olika bostäder och därigenom bidrar till attskapa bättre bostäder och bostadsmiljöer. kanutskottet konstatera att vissa av de egenskaper m.m. som böringå i en sådan deklaration är svåra att mäta och objektivtbeskriva. En förutsättning för att bostäder skall kunnakvalitetsdeklareras är därför att enkla och enhetliga metoderm.m. utvecklas för att mäta de egenskaper som är viktiga för enbostads funktion och användbarhet. Inte minstbostadsproducenterna men även bostadskonsumenterna harnaturligtvis ett intresse av att ett utvecklingsarbete med dennainriktning kommer till stånd. Starka skäl talar enligtutskottets mening därför för att ett system förkvalitetsdeklaration av bostäder bör utvecklas. I den mån dettainte kan åstadkommas genom insatser från berörda intressenterfår det enligt utskottet förutsättas att regeringen tar deinitiativ som erfordras för att ett utvecklingsarbete skallkomma till stånd. Utskottet är med hänvisning härtill inte nuberett att ställa sig bakom förslagen i motionerna 1993/94:Bo234(v) samt 1993/94:Bo412 (s). Motionerna avstyrks med hänvisningtill det nu anförda.Krav på energihushållning m.m.Fjärrvärme är enligt motion 1993/94:Bo506 (m) en effektiv ochmiljöanpassad metod för uppvärmning som dessutom kan ge underlagför att producera elkraft. Det borde enligt motionen därför varanaturligt att byggnader som värms upp med fjärrvärme skall ansesuppfylla rimliga krav på effektiv uppvärmning. Enligt förslagetbör de därför undantas från kravet på installation avanordningar för att begränsa energiförlusterna. Dessutomförordas att undantaget skall omfatta uppvärmning med kraftvärmeoch med torv.Vad som saknas i de regler som styr byggandet är enligtmotion 1993/94:N425 (v) en helhetssyn och ett ekologiskttänkande som minimerar energiåtgången i alla led frånbyggmaterialtillverkning och byggande till användning och drift.Åtgärder bör därför vidtas för att bl.a. åstadkomma ettsystemtänkande där man t.ex. nyttiggör och återanvändersolvärme. Det bör enligt motionens yrkande 4 ankomma påregeringen att ta fram förslag till sådan energiminimering m.m.I anslutning härtill förs i yrkande 6 dessutom fram krav på enobligatorisk, energirådgivning som stöds både av statoch kommun. Av effektivitetsskäl bör rådgivningsverksamhetenenligt förslaget vara fristående i förhållande tillenergiproducenter och säljare.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det bör vara ensträvan att åstadkomma en förbättrad energihushållning. Detfinns sålunda även enligt bostadsutskottets mening skäl att bådeeffektivisera och minska energiförbrukningen. Betydande insatserhar också gjorts från samhällets sida för att åstadkomma ensådan utveckling. En fråga som är av stor betydelse förenergiförbrukningen och energieffektiviteten i bebyggelsen ärnaturligtvis utformningen av byggregler m.m. De av Boverketutfärdade byggreglerna som gäller innebäri förhållande till tidigare gällande regler skärpta krav påenergihushållning i alla bostadshus. regler innebärdessutom att kraven på värmeåtervinning i byggnader liksomkraven på effektiv elanvändning samt energihushållning ifjärrvärmeområden har givits en ny utformning jämfört medtidigare.Syftet med de nu gällande byggreglerna är bl.a. att minskaenergiförbrukningen och förbättra energieffektiviteten i vårabyggnader. Genom att de nya reglerna endast har varit i kraftunder är erfarenheterna av dem mycket begränsade.Det är enligt utskottets mening därför för tidigt att nu draslutsatser om de nya reglernas effekt på energihushållningenm.m. I takt med att erfarenheter vinns av de nya byggreglerna idetta avseende får det förutsättas att de ändringar vidtas somkan erfordras för att den eftersträvade effekten påenergianvändning och energihushållning skall uppnås. Utskottetär med hänvisning härtill inte nu berett att ställa sig bakom deändringar i byggreglerna som förordas i motionerna 1993/94:Bo506(m) samt 1993/94:N425 (v) yrkande 4. Motionerna avstyrks.Frågan om energirådgivning som en obligatorisk uppgift förbyggnadsnämnderna har tidigare behandlats av utskottet vid fleratillfällen (senast i bet. 1992/93:BoU18). Utskottet har härvidanfört att ett obligatorium inte är den lämpligaste lösningen.Det bör ankomma på varje kommun att med utgångspunkt bl.a. i delokala behoven och förutsättningarna avgöra hur och i vilkenutsträckning energirådgivning skall tillhandahållas. Utskottetsställningstagande i denna del står fast. Motion 1993/94:N425 (v)yrkande 6 avstyrks.Krav på byggnader i övrigtI motionerna 1993/94:Bo501 (s), 1993/94:Bo502 (s) yrkande 1,1993/94:Bo511 (kds) samt 1993/94:Bo521 (s) förordas att det ibyggreglerna skall ställas krav på obligatorisk installationav brandvarnare. Gemensamt för motionärerna är att de framhållervärdet av en väl fungerande brandvarnare både när det gäller atträdda liv och att minska de materiella skadorna.I avvaktan på att tvingande bestämmelser om installation avbrandvarnare träder i kraft föreslås dessutom i motion1993/94:Bo502 (s) yrkande 2 en informationskampanj ommöjligheten att med brandvarnare förebygga och begränsa bränder.Det ligger också enligt utskottets mening ett stort värde iatt brandvarnare installeras i våra bostäder och att dessabrandvarnare sedan underhålls. Som anförs i motionerna kan enväl fungerande brandvarnare medverka både till att spara liv ochtill att begränsa materiella skador. Det finns sålunda sett bådeur den enskildes och ur samhällets synpunkt starka skäl somtalar för att våra bostäder bör förses med effektivabrandvarnare. Frågan om installation av brandvarnare har utrettsav , som lämnat ett förslag i frågan tillregeringen. Några bestämmelser om installation av brandvarnare ibostäder har dock inte utfärdats. Däremot har regeringen iseptember 1994 uppdragit åt att undersöka om den ökadebrandsäkerhet som ett obligatoriskt krav på brandvarnare skullemedföra kan uppnås genom en ökad förekomst av frivilligtinstallerade brandvarnare. I uppdraget ingår bl.a. att undersökamöjligheterna att genom överenskommelser medfastighetsägarorganisationerna och genom andra frivilligaåtgärder åstadkomma en ökning av andelen bostäder medbrandvarnare.Bakom regeringens uppdrag till ligger bl.a. uppgifterom att det totala innehavet av brandvarnare för hushållen totaltsett har ökat. Enligt Svenska brandförsvarsföreningens statistikhar mer än tre hushåll av fyra brandvarnare. Detta ärnaturligtvis glädjande. finns det enligt utskottetsmening anledning att på olika sätt påskynda utvecklingen så attde hushåll som saknar brandvarnare får en sådaninstallerad. Det bör därför ankomma på regeringen att skyndsamtvidta de ytterligare åtgärder som kan erfordras för att målet omatt i princip alla bostäder skall förses med fungerandebrandvarnare skall uppnås. Det får enligt utskottets meningförutsättas att regeringen noga följer frågan utan någonriksdagens begäran härom. Motionerna 1993/94:Bo501 (s),1993/94:Bo502 (s), 1993/94:Bo511 (kds) samt 1993/94:Bo521 (s)avstyrks med hänvisning härtill.I samband med arbetet med utformningen av de byggregler somträdde i kraft var frågan om användningen avåterluft den enligt motion 1993/94:Bo513 (fp) mest diskuteradefrågan. Reglerna innebär att återluft bl.a. inte tillåts iutrymmen för sömn och vila. Enligt motionen är detta dock intetillräckligt varför ett totalt förbud mot användning av återluftbör införas.En bostads luftkvalitet är av avgörande betydelse för ombostaden skall svara mot kraven på en god inomhusmiljö.Bostadsutskottet har också gett uttryck fördenna uppfattning. I sammanhanget kan erinras om att denkontroll av bostädernas ventilation som är obligatorisk sedannågra år tillbaka har tillkommit på initiativ från utskottet.Även enligt utskottets mening bör således byggreglerna utformasså att de ger garantier för en god luftkvalitet. Utskottet harinte underlag för annan bedömning än att dagens byggreglersvarar mot berättigade krav på att våra bostäder tillförs luftav god kvalitet. Sålunda har användningen av återluftförsetts med betydande restriktioner. Det innebär att återföringav luft från kök och hygienrum inte får ske. Dessutom är detförbjudet att återföra luft till sovrum. Utskottet är inteberett att förorda ett totalt förbud mot användning av återlufti enlighet med förslaget i motion 1993/94:Bo513 (fp). Det fårförutsättas att frågan följs med uppmärksamhet bl.a. avregeringen och ansvariga myndigheter och att ytterligarerestriktioner eller ett förbud införs om så visar sigerforderligt.För att minska sårbarheten vid elavbrott föreslås i motion1993/94:N411 (c) yrkande 3 att det i byggreglerna skall ställaskrav på alternativ uppvärmningsmöjlighet i bostäder. Enligtförslaget bör det uppdras åt att närmare utreda hur enalternativ uppvärmningsmöjlighet som också inrymmer möjlighettill matlagning bör göras obligatorisk i bostadsbeståndet.Det ligger naturligtvis ett stort värde i att byggnader kanförses med värme vid elavbrott. I många byggnader finns ocksåredan i dag sådana möjligheter. Det kan t.ex. gälla hus medöppen spis eller kamin. Det finns dessutom på marknaden olikatyper av värmekällor som är avsedda att användas vid bl.a.elavbrott. Möjligheterna att förse bostaden med en alternativuppvärmning när den ordinarie värmekällan av någon anledningslagits ut får alltså anses goda. Utskottet är med hänvisninghärtill och till den restriktivitet som enligt utskottets meningbör iakttas vid införandet av nya byggregler inte berett atttillstyrka motionsförslaget. Motion 1993/94:N411 (c) yrkande 3avstyrks. beträffande ökad miljöhänsyn i planeringenatt avslår motionerna 1993/94:Bo512, 1993/94:Bo518yrkande 2, 1993/94:Jo690 yrkandena 8 och 9 och 1993/94:Jo694yrkande 18,2. beträffande mark för friluftslivets behovatt avslår motion 1993/94:Bo508,3. beträffande storleken för bygglovsbefriadekomplementbyggnaderatt avslår motion 1993/94:Bo507,4. beträffande byggande på landsbygdenatt avslår motion 1993/94:A454 yrkande 1,5. beträffande vedeldade värmeanläggningaratt avslår motionerna 1993/94:Jo693 yrkande 11 och1993/94:Jo694 yrkande 27,6. beträffande byggreglernaatt avslår motionerna 1993/94:Bo250 yrkandena 7 och8, 1993/94:Bo503 samt 1993/94:Bo516,7. beträffande varudeklaration av bostäderatt avslår motionerna 1993/94:Bo234 och1993/94:Bo412,8. beträffande krav på energihushållningatt avslår motionerna 1993/94:Bo506 och1993/94:N425 yrkande 4,res. 1 (v, mp)9. beträffande energirådgivningatt avslår motion 1993/94:N425 yrkande 6,res. 2 (v, mp)10. beträffande brandvarnareatt avslår motionerna 1993/94:Bo501, 1993/94:Bo502,1993/94:Bo511 och 1993/94:Bo521,11. beträffande återluftatt avslår motion 1993/94:Bo513,res. 3 (fp)12. beträffande alternativ uppvärmningatt avslår motion 1993/94:N411 yrkande 3.res. 4 (c)den 17 november 1994På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), OweHellberg (v), (), (), Per (), () och (). Krav på energihushållning (mom. 8)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet delar" och på s. 13 slutar med "Motionernaavstyrks" bort ha följande lydelse:Som ett led i en övergång till ett samhälle som är långsiktigtbärkraftigt, dvs. ekologiskt anpassat, måste energisektornställas om. Det innebär bl.a. ett ökat energisparande och enförbättrad energieffektivitet inom alla samhällssektorer. Inteminst gäller detta bygg- och bostadssektorn. Även om vi i dagställer höga krav på nytillkommande byggnader när det gällerenergihushålling m.m. är detta inte tillräckligt. Som framhållsi motion N425 (v) måste inriktningen vidgas till att omfatta enhelhetssyn och ett ekologiskt tänkande i alla led frånbyggmaterialtillverkning och byggande till användning och drift.Endast genom att på detta sätt se till en totalaenergiförbrukning från byggskedet och över byggnadens helabrukstid blir det möjligt att få till stånd ett långsiktigtgodtagbart byggande och boende.Det finns en kunskap om hur ett i alla led ekologisktanpassat byggande och boende bör vara utformat. Denna kunskapbör tas till vara och leda till ett systemtänkande där man t.ex.återanvänder solvärme i många former. Det bör ankomma påregeringen att lägga fram förslag som leder till enenergiminimering i byggandets alla led. Förändringar krävs såväli utformningen av byggreglerna som i den styrning som kan skegenom skattelagstiftning m.m.Vad utskottet nu med anledning av motion 1993/94:N425 (v)yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. I den mån motion 1993/94:Bo506 (m) inte kan ansestillgodosedd genom det anförda avstyrks den av utskottet.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande krav på energihushållningatt med anledning av motion 1993/94:N425 yrkande 4och med avslag på motion 1993/94:Bo506 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Energirådgivning (mom. 9)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Frågan om" och slutar med "6 avstyrks" bort haföljande lydelse:Genom det stöd som fram kunde utgå till kommunalenergirådgivning byggdes en verksamhet och kompetens upp ikommunerna som har varit av stort värde bl.a. när det gäller attfå till stånd en förbättrad energihushållning. Verksamheten ochdärmed också kompetensen har dock successivt trappats av. Dettaär en olycklig utveckling inte minst mot bakgrund av atttidpunkten för kärnkraftsavvecklingen rycker allt närmare. Medhänvisning härtill och till de goda erfarenheterna avverksamheten med kommunala energirådgivare bör åtgärder vidtasför att återinföra energirådgivning i landets samtliga kommuner.I enlighet med förslaget i den nu behandlade motionen (v) bördet införas en obligatorisk, energirådgivning som ävenerhåller stöd från staten. Formerna för denna energirådgivningbör kunna anpassas efter behoven och förutsättningarna i resp.kommun.Det bör ankomma på regeringen att utarbeta förslag med den nuförordade inriktningen. Vad utskottet ovan med anledning avmotion 1993/94:N425 (v) yrkande 6 anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande energirådgivningatt med anledning av motion 1993/94:N425 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Återluft (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "En bostads" och slutar med "sig erforderligt" bortha följande lydelse:Den moderna människan tillbringar den största delen av sintid, , inomhus. Det betyder att inomhusmiljön har fått enallt större betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande. Detär därför viktigt att vi skapar förutsättningar för en godinomhusmiljö i våra bostäder liksom i andra byggnader där vivistas. Hur vi ordnar lufttillförseln och ventilationen av vårahus spelar i detta sammanhang en stor roll. harockså införts bestämmelser bl.a. om ventilationskontroll för attsäkra en god ventilation under en hela livslängd. Debyggregler som trädde i kraft innebär ocksåen förbättring i det avseendet att användningen av återluft ibostäder och barnstugor har försetts med restriktioner. mening är detta dock inte tillräckligt. Som framhållsi motion 1993/94:Bo513 (fp) bör ett totalt förbud motanvändningen av återluft införas.Det förbud som gäller mot användning av återluft bl.a. iarbetslokaler och djurstallar bör sålunda utsträckas till attomfatta också bostäder och barnstugor. Det är naturligtvis interimligt att vi i våra hem skall ha en sämre luftkvalitet än påvåra arbeten. Detsamma gäller luftkvaliteten i våra barnstugor.Med tanke på barnens sämre immunförsvar och den särskilda hänsynsom vi i övrigt måste ta till dem får det anses vara ensjälvklarhet att de skall garanteras en så god inomhusmiljö sommöjligt. Ett förbud mot användning av återluft i barnstugor ärdärför extra viktigt. har vi den närmast absurdasituationen att djurens barn ges en sådan garanti, medan våraegna barn saknar den.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande återluftatt med anledning av motion 1993/94:Bo513 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Alternativ uppvärmning (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Det ligger" och slutar med "3 avstyrks" bort haföljande lydelse:Inte minst de senaste årens erfarenheter har visat hur sårbareldistributionen är. --94 orsakade bl.a.snöfall och kraftig vind omfattande och ibland långvarigaelavbrott i många delar av landet. Det finns många exempel frånalla landsändar där ett betydande antal hushåll stod utanelförsörjning med alla problem detta orsakar.Sammantaget visar detta enligt utskottets mening att vi i dagenssamhälle har byggt in en oacceptabel sårbarhet. Åtgärder måstedärför vidtas på en rad områden för att motverka eller helteliminera sårbarheten.Även när ett elavbrott inträffat finns det, som framhålls imotion 1993/94:N411 (c), goda möjligheter att lindra effekterna.Trots att utvecklingen har nått mycket långt när detgäller att konstruera goda bostäder och utveckla boendet saknasdet i de flesta bostäder en alternativ värmeförsörjning som kansättas in vid t.ex. ett elavbrott. Enligt utskottets mening bördärför bostäder i framför allt särskilt utsatta områden försesmed en extra uppvärmningsanordning -- t.ex. vedspis medkokmöjligheter. I enlighet med förslaget i motion 1993/94:N411(c) yrkande 3 bör det därför närmare utredas på vilket sätt enalternativ uppvärmningsmöjlighet av denna typ bör görasobligatorisk i bostadsbeståndet. Utskottets ställningstagande idenna del bör ges regeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande alternativ uppvärmningatt med anledning av motion 1993/94:N411 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,