bet · GI01JoU2 · 1994-11-01 00:00:00 — I den har området förundersökningsverksamheten begränsats. Dessutom skall den norskaregeringen genomföra en utredning om miljöeffekter avkemikalieutsläpp från oljeborrning innan ett slutgiltigt besluttas. Ett sådant beslut kommer tidigast att fattas under år 1997.Enligt miljöministern kommer tidsfristen att utnyttjas för attgöra en grundlig bedömning av de begärda kompletteringarna ochmiljökonsekvenser för den svenska kusten av eventuellaprovborrningar. Från norsk sida arbetar man nu med att ta framdessa kompletteringar. Därefter kommer svenska myndigheter attfå ta del av materialet och yttra sig. Miljöministernunderstryker att den begäran om samrådkvarstår. Enligt svensk uppfattning bör ett samråd komma tillstånd före den norska regeringens beslut om att öppna området iSkagerrak för provborrning efter olja och gas.Utskottet förutsätter att regeringen med stor uppmärksamhetföljer frågans vidare utveckling och vidtar de åtgärder somanses erforderliga. Med detta uttalande och med hänvisning tillden information som lämnats i de refererade frågesvaren finnerutskottet syftet med motionerna Jo601, Jo623 yrkande 2, Jo625,Jo662 och Jo682 i huvudsak tillgodosett. Motionerna bör förnärvarande inte påkalla någon vidare åtgärd från riksdagenssida.Frågan om inrättande av en har vid fleratillfällen och varit föremål för utskottetsställningstagande (bl.a. 1990/91:JoU30 och 1992/93:JoU5).Utskottet uttalade då att fortsatta Nordsjökonferenser ikombination med en sammanslagning och effektivisering av Oslo-och Pariskonventionerna gör att Nordsjöfrågorna i detfortsatta arbetet kommer att vara väl tillgodosedda. föreligger således intebehov av att inrätta en separat . Därmedavstyrker utskottet motion Jo623 yrkande 1.Med anledning av motion Jo623 yrkande 4 vill utskottet erinraom att Nordiska investeringsbankens (NIB) möjligheter att ge låntill miljöinvesteringar har underlättats genom att sådanainvesteringar endast behöver vara av direkt intresse för ettnordiskt land. Kravet är annars att projekten skall utföras isamarbete mellan företag i minst två nordiska länder. Utskottethar inhämtat att ägarna, dvs. de nordiska länderna, har gettklart uttryck för bankens avsikt att engagera sig även påmiljöområdet. i NIB-lån har under desenaste åren gått till miljöinvesteringar i . Under år1993 avsåg drygt hälften av den nordiska utlåningen projekt somdirekt eller indirekt omfattar positiva miljöeffekter. Mot denbakgrunden finner utskottet syftet med motion Jo623 yrkande 4tillgodosett. Motionsyrkandet bör inte medföra någon vidareåtgärd från sida.Som utskottet har kunnat konstatera (bl.a. prop.1993/94:30, JoU19, rskr. 87) visar gjordautvärderingar av miljöeffekterna av det livsmedelspolitiskabeslutet inte på några drastiska förändringar i landskapet. Föratt öka kunskaperna om odlingslandskapets natur- ochkulturmiljövärden ansåg utskottet emellertid attinformationsinsatserna till lantbrukarna bör öka och attfortsatt stöd behövs för skötseln av dessa värdefulla områden.Riksdagen behandlar en proposition om Sverigesmedlemskap i unionen (prop. 1994/95:19).Med hänvisning till det ovan anförda och i avvaktan påriksdagens ställningstagande i frågan avstyrker utskottetmotionerna Jo615 yrkandena 1 och 2, Jo641, Jo664 och Jo686.Utskottet har och senast våren1993 behandlat motioner om statsbidrag för strandstädning längsvästkusten (1992/93:JoU12, rskr. Utskottet uttalade sinoro för den tilltagande nedskräpningen av den svenska västkustenoch ansåg det vara av vikt att problemet får en mer långsiktiglösning än vad som kan erbjudas genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utskottet vill även i detta sammanhang hänvisa tillden nya s.k. , vars område utökats till attomfatta samtliga havens miljöproblem. Genom konventionen börframtida diskussioner i frågan komma att underlättas. Vidarevill utskottet erinra om att inom ramen för Oslo- ochPariskonventionerna (Osparcom) driver frågan om ettinternationellt samarbete på området. Vid ett kommittémöte imars 1994 fattade Osparcom beslut om kartläggning av problemensomfattning. Arbetet bedrivs i en arbetsgrupp med somordförandeland, och gruppens rapport skall behandlas vid ettkommittémöte . Mot denna bakgrund finnerutskottet att syftet med motion Jo623 yrkande 6 i alltväsentligt kommer att bli tillgodosett utan någon riksdagensvidare åtgärd.När det gäller säkerhet till sjöss är effekterna av nationellasärregler begränsade. Det är därför av vikt att länderna kanuppnå samförståndslösningar på internationell nivå. Huvuddelenav detta arbete sker inom (), som har till uppgift attarbeta med frågor om framför allt säkerhet till sjöss ochåtgärder mot miljöförstöring. Flera av IMO:s konventionerreglerar utsläpp av olja från fartyg. Till IMO:s arbetsuppgifterhör även frågor om fartygssäkerhet, och harantagit regler om att nya oljefartyg av viss storlek skall hadubbel botten och i vissa fall dubbla sidor. MARPOL-konventionenfrån är till sin karaktär global och innehållerlångtgående begränsningar av utsläpp av olja och andra skadligaämnen från fartyg. protokoll till konventionen, dets.k. MARPOL-protokollet, kan sägas ha tagit över konventionenoch innehåller en rad betydande skärpningar av föreskrifterna ombl.a. oljetankfartygs konstruktion, utrustning och hantering.Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvisaktivt driver dessa frågor och avstyrker på den grunden motionJo643 yrkande 3 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Med som ordförandeland har en arbetsgrupp inom HELCOMkartlagt dumpade stridsmedel i och samt iMåseskärsområdet i . Rapporten presenterades i mars1994. Till kommissionsmötet skall gruppen utarbetariktlinjer för skyddsåtgärder för fiskarna. Med hänvisning tilldet arbete som således pågår på området avstyrker utskottetmotion Jo623 yrkande 5 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Som utskottet anförde (1992/93:JoU5) harKustbevakningen ansvaret för insatser beträffanderäddningstjänst vid utsläpp av olja och andra skadliga ämnen ihavet eller i , och . Kommunerna har ansvarför räddningstjänsten vid utsläpp av olja etc., liksom försanering av stränderna. Såväl som kommunernaskall enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) haräddningstjänstplaner. För samverkan har s.k. regionalaräddningstjänstråd inrättats för länsvisa samråd,information m.m. anordnar fortlöpandestörre länsvisa övningar. För förbättrad samverkan vid svåraolyckshändelser finns särskild utbildning. Beträffande utsläppav olja och kemikalier i havet har tillträtt bl.a.MARPOL-konventionen, Helsingforskonventionen, Köpenhamnsavtaletoch Bonnöverenskommelsen som alla har bestämmelser omalarmering, information, bistånd och annat samarbete när ettutsläpp drabbar någon part. undertecknade enIMO-konvention om beredskap för samt insatser och samarbete vidföroreningar genom oljeutsläpp. Med det anförda finner utskottetatt syftet med motion Jo648 yrkandena 4 och 5 kan ansestillgodosett utan något särskilt uttalande i frågan.Motionsyrkandena avstyrks.Med anledning av motionsyrkanden om dricksvattenkvalitet villutskottet upprepa sin uttalademening att det måste anses vara en självklarhet attdricksvattnet -- vårt kanske viktigaste livsmedel -- skall hållaen god kvalitet. Det är därför givet att planeringen avvattenresurserna skall ske i syfte att säkra långsiktigavattentäktsintressen och god vattenkvalitet. När det gällerfrågan om en miljöriktig avlopps- och slamhantering villutskottet erinra om de ändringar i va-lagen som våren 1993gjordes i samband med kretsloppspropositionen (1993/94:163,JoU23, rskr. 273) och som ytterligare kommer att förbättramöjligheterna till en miljöriktig avlopps- och slamhantering. Isitt betänkande erinrade utskottet om det arbete som pågår inomCivildepartementet med ändring av va-lagen beträffande denkommunala avgiftsmakten (taxor). Utskottet konstaterade attforskning och utveckling på området är betydande och att mångakommuner arbetar intensivt med framtagande av alternativaavloppssystem. Vidare betonade utskottet vikten av att forskningoch utveckling rörande alternativa system på olika sättstimuleras. Slutligen förutsatte utskottet att regeringen nogaföljer utvecklingen på området och om så erfordras vidtarlämpliga åtgärder. Härutöver vill utskottet hänvisa till detåtgärdsprogram för vatten och avlopp som Naturvårdsverketpresenterar i Miljö -93 och till utredningen om förbättradhushållning med grundvattnet (dir. 1993:126). Utredningensdelbetänkande om enskild vattenförsörjning bereds iregeringskansliet. Slutbetänkandet skall redovisas senast den 1februari 1995. I program föreslås åtgärder fördricksvattenförsörjningen, avloppsvattenrening ochenskilda avloppsanläggningar. Med anledning av ettmotionsyrkande vill utskottet erinra om att det ankommer påLivsmedelsverket att med stöd av livsmedelslagen utfärdabestämmelser om dricksvatten (gränsvärden m.m.). Utskottet harerfarit att verket arbetar med att i dricksvattenkungörelseninföra en bestämmelse om gränsvärden för radon i dricksvatten.De frågeställningar som tas upp i motionerna Jo611 yrkandena 1,2 och 3, Jo612 yrkandena 1, 2 och 3, Jo648 yrkande 2 ochJo693 yrkande 12 är alltså föremål för överväganden. Mot denbakgrunden avstyrker utskottet motionerna i den mån de inte kananses tillgodosedda.Som utskottet framhöll vid sin behandling av regeringensskrivelse med anledning av om miljö ochutveckling, UNCED (1992/93:13, JoU8, rskr. 70), är framför alltfrågor om hur markförstöring och dess konsekvenser kanmotverkas, tillgång till färskvatten och sanitet, okontrolleradtätortstillväxt osv. av särskilt stort intresse i ettUNCED-perspektiv för de fattiga länderna. Med detta uttalandefinner utskottet syftet med motion Jo612 yrkande 4 i alltväsentligt tillgodosett. Motionsyrkandet bör inte medföra någonytterligare åtgärd.Vatten- och luftvård -- luftföroreningarMotionernaEnligt motionärerna i motion T223 (kds) yrkande 1 bör kravenpå svaveldioxid-, kväveoxid- och koldioxidutsläpp skärpas efterår 2000. Kväveoxidutsläppen bör enligt motion Jo679 (fp)yrkande 4 minska . I motion Jo693 (s)yrkande 8 begärs att svavelhalten i eldningsolja i helaVästsverige inkl. inte skall få överstiga 0,1 %från . Förslag om ett försöksprojekt föralternativa bränslen i bör enligt motionensyrkande 7 framläggas för . I samma motions yrkande 5begärs att ett åtgärdsprogram redovisas vid den europeiskatrafik- och miljökonferensen angående minskade utsläpp frånandra länder.Enligt motion Jo643 (v) yrkande 4 bör regeringen inledaförhandlingar med övriga nordiska länder för att minskaluftföroreningar från fartyg. Krav på samordning ochöverenskommelser mellan berörda länder för att minskakväveoxidutsläppen från färjetrafiken i --Kattegattframförs i motion Jo623 (c) yrkande 8. bör enligtmotionärerna i motion T223 (kds) yrkande 5 vara ettföregångsland när det gäller minskning av den negativamiljöbelastningen från färjor, främst genom att införa krav pålåga utsläpp av svavel- och kväveoxider. Motionärerna i motionA470 (fp) framför krav på minskning av luftföroreningarna frånsjöfarten genom lagstadgad rökgasrening (yrkande 7) ochminskning av svavelhalten i eldningsolja (yrkande 8).Metangasutvinning från deponier bör enligt motion Jo694 (s)yrkande 29 utvinnas där det är ekonomiskt försvarbart, gasenbör renas och kravet på gasutvinning bör kopplas tilltillståndet för verksamheten. Enligt motionerna Jo665 och T216yrkande 14 (båda v) bör utsläppen från arbetsfordon ochmaskiner minska.Utskottets övervägandenVåren 1993 (prop. 1992/93:79, JoU19, rskr. 361) anslöt sigutskottet till regeringens bedömning att åtgärdsprogram för attminska utsläppen av växthusgaser skall utgöra en integrerad delav det framtida samhällsbyggandet och i arbetet med attmiljöanpassa olika samhällsaktiviteter. Utskottet uttaladevidare bl.a. att klimataspekterna bör beaktas ingående införenergi- och transportsystemens framtida utbyggnad. Utskottetsställningstagande innebar bl.a. att en nationell strategi börvara att koldioxidutsläppen från fossila bränslen år 2000stabiliseras till nivå för att därefter minska.Koldioxidskatt bör från i nytillkommandeanläggningar utgå även för energiproduktion. Satsningar frånsvensk sida på att utveckla s.k. sänkor bör ses somkompletterande åtgärder till huvudstrategin att minska utsläppenav koldioxid, och metangasutsläppen från avfallsupplag börminska . Utskottet anslöt sig även tillvad som anfördes om riktlinjer för ekonomiska styrmedel inommiljö- och trafikpolitiken.Som ett led i den nationella klimatstrategi som riksdagenantog har , Närings- ochteknikutvecklingsverket (), Klimatdelegationen ochDelegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inomtransportsektorn redovisat ett underlag till Sverigesrapport till klimatkonventionen. I redovisningen konstateras attdagens styrmedel för att minska koldioxidutsläppen, som är avstörst betydelse för klimatet, har en påtagligt dämpande effektpå de svenska utsläppen. Även i rapportMiljö -93 uppmärksammas klimatfrågorna, och verket förslåråtgärder för det fortsatta arbetet.Sammantaget innebär det anförda att syftet med motionernaJo679 yrkande 4, Jo693 yrkande 8 och T223 yrkande 1 i alltväsentligt kommer att bli tillgodosett utan något särskiltuttalande i frågan. Motionerna bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.I samband med den energipolitiska överenskommelsen våren 1992beslutade att skulle avsättastill förnybar energi och hushållning (prop. 1992/92:150,bil. I:12, JoU24, rskr. Medlen skall användas för attstärka biobränslenas konkurrenskraft, öka energihushållningenoch användningen av andra förnybara energikällor. Vidareanvisades till främjande av ökad användningav biobränslen (prop. 1991/92:97, NU25, JoU6y, rskr. 271).Medlen skall finansiera olika statliga stöd till bl.a.demonstrationsanläggningar och utvecklingsarbete. inom och Programstyrelsen för främjande avbiobränsleanvändningen administrerar stödet. Mot den bakgrundensaknar utskottet anledning att särskilt tillmötesgå motion Jo693yrkande 7 om inledande av ett försöksprojekt för alternativabränslen i . Motionsyrkandet avstyrks.Riksdagens miljöpolitiska beslut innebär ett ökatsektorsansvar för att minska miljöproblemen bl.a. förtransportsektorn. I den då antagna strategin ingår även frågorom kostnadsansvar och ekonomiska styrmedel som en viktig del.Härvid bör utgångspunkten vara att användningen av ekonomiskastyrmedel utformas i samklang med vad som gäller inom EG eller iannat internationellt forum. har vidare beslutat attinom ramen för samarbetet om trafik och miljö iÖstersjöregionen, of Ministers ofTransport, skall avsättas för finansieringav svenska punktinsatser i syfte att stärka kollektivtrafiken(prop. 1992/93:179, JoU19, rskr. Inom ramen för ovannämnda konferens har tre arbetsgrupper arbetat. En medtrafiksäkerhet, en med infrastruktur och en med trafik ochmiljö, där hade ansvaret. På svenskt initiativ planerasen trafik- och klimatkonferens . Planeringsarbetetpågår och sker i samarbete med ECE (European Commission forEurope). I sin rapport -93 föreslår ettantal åtgärder för vidareutveckling av miljökrav och ekonomiskastyrmedel med utgångspunkt från ett ökat internationelltsamarbete, och bereder tvåpropositioner på området. Den ena avser miljöklasser för bensinm.m. och den andra differentierad skatt på oblyad bensin(1994/95:4 resp. 1994/95:11). Härutöver vill utskottet erinra omtvå utredningar på området. Utredningen om vidareutveckling avsystemet med miljöklasser för bilar m.m. (dir. 1993:08,1994:37 och 1994:101), skall redovisas senast den 1 oktober 1995och utredningen om minskning av koldioxidutsläppen i trafiken(dir. 1993:40 och 1994:18), skall slutredovisa sitt uppdragsenast . Ett delbetänkande om trafik ochkoldioxid (SOU 1994:40) har avlämnats och bereds iregeringskansliet. I sammanhanget bör även nämnas förslaget iklimatpropositionen (1992/93:179) med flottförsök med el- ochhybridfordon. Vad utskottet nu anfört är ägnat att i alltväsentligt tillgodose syftet med motion Jo693 yrkande 5.Motionsyrkandet bör inte påkalla någon vidare åtgärd frånriksdagens sida.Som utskottet ovan anfört medför sjöfartens internationellakaraktär att åtgärder för att minska sjöfartens negativamiljöpåverkan i allt väsentligt måste grundas på internationellaöverenskommelser och regler. deltar därför aktivt i detinternationella arbetet med sjöfartens miljöfrågor inom bl.a.IMO och i HELCOM. Enligt vad utskottet erfarit finns inomHELCOM en rekommendation till medlemsländerna att ingå bindandeavtal om begränsning av svavelhalten i bunkerolja.Rekommendationen är avsedd främst för fartyg i reguljär trafikmellan länderna inom HELCOM. Även inom EU pågår arbete med attminska luftutsläpp från fartyg. antogs ettdirektiv, varigenom svavelhalten i bl.a. fartygsbränsle för brukinom EU minskas till i ett första steg. Utskottet harvidare erfarit att en arbetsgrupp inomKommunikationsdepartementet undersöker förutsättningarna förbilaterala avtal mellan länderna runt för att begränsasvavelhalten i bunkerolja. Utskottet förutsätter att Sverigeäven i fortsättningen verkar pådrivande i det internationellaarbetet med sjöfartens miljöfrågor. Mot den bakgrunden och medhänvisning till vad utskottet ovan anfört avstyrks motionernaJo623 yrkande 8, Jo643 yrkande 4, T223 yrkande 5 och A470yrkandena 7 och 8 i den mån motionerna inte kan ansestillgodosedda.Som ett led i åtgärdsprogrammet för att minska utsläppen avväxthusgaser ingår att metangasutsläppen från avfallsupplag börminska . Enligt vad utskottet erfarit harNaturvårdsverket utrett frågan. Verkets förslag bereds iregeringskansliet. Utskottet utgår från att de frågeställningarsom tas upp i motion Jo694 yrkande 29 kommer att beaktas i detsammanhanget. Syftet med motionsyrkandet torde således i alltväsentligt bli tillgodosett. Det bör inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.Utskottet har och senast hösten 1992ställt sig bakom de krav som regeringen (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr. 338) avsåg att införa förtraktorer och arbetsmaskiner både vad gäller nivå och tidpunktför införande. Utskottet har erfarit att arbete med att utarbetaavgaskrav för traktorer och arbetsmaskiner pågår vidNaturvårdsverket för att kunna införas . Med detanförda föreslår utskottet att motionerna Jo665 och T216yrkande 14 nu lämnas utan någon vidare åtgärd.Miljöpolitik i övrigtMotionernaFörslag om mål och inriktning för miljöpolitiken framställs imotion Jo692 (nyd) yrkande 1. Motionärerna i motion Jo649 (v)yrkande 8 efterlyser ett mer aktivt internationelltmiljöarbete. I motion Jo684 (s) framförs krav på en kommissionför att utveckla en strategi som under de kommande decenniernakan skapa förutsättningar för ett ekologiskt uthålligt samhälle.Enligt motion Jo692 (nyd) bör verka för att eninternationell miljödomstol inrättas (yrkande 2) och initierabildandet av en internationellt finansierad miljöfond(yrkande 3).Vid beräkning av miljöskulden måste enligt motionärerna imotion A815 (c) de "mjuka" tillgångarna värderas högre och enplan bör upprättas för betalning av miljöskulden (yrkandena 2resp. 3).Socialdemokraterna anser i motion Jo694 (s) yrkande 12 atttjänsterna som miljöattaché bör behållas och utökas medåtminstone en tjänst i . Även , och Madridbör komma i fråga för miljörådstjänster. Miljörådens verksamhetbör samordnas av och redovisas förriksdagen.För att underlätta investeringar för en bättre miljö och enförnyelse av energiproduktion och energianvändning bör enligtmotion Jo688 (c) ALU-medel användas för sanering avmiljöskulden, ROT-program upprättas för miljöinvesteringar,saneringarbeten påbörjas i radonhus och av vatten- ochavloppssystemen och investeringar för uppbyggnad ellerförändring av energiproduktionen i miljövänlig riktningstimuleras.Regeringen bör enligt motionären i motion Jo633 (s) övervägaförutsättningarna för en nationellt likvärdig miljöprövning avsamtliga aktuella infrastruktursatsningar (yrkande 1). Direktivbör utgå till berörda myndigheter att, i de fall projekt intehar kunnat komma i gång på grund av frånvaron av fullständigmiljöprövning, annat lämpligt projekt bör startas i avvaktan påsådan prövning. Först när vederbörande myndighet följt gällandespelregler med åtföljande miljökonsekvensbeskrivningar, börklartecken kunna ges för byggstart (yrkande 2).I arbetet med strategin för biologisk mångfald bör, enligtmotionärerna i motion Jo8 (s) yrkande 2, sektorsansvaret blitydligare om ersättningen för intrång relateras till helabrukningsenheten.Motionären i motion Jo637 (fp) anser att den nationellamiljöövervakningen bör kompletteras så att kusterosionen ocherosion, vittring, laviner, skred och andra markrörelser iutvalda fjällområden blir föremål för nationellmiljöövervakning.I motion Jo630 (fp) begärs en utredning om möjligheten attsamordna livsmedels-, miljö- och arbetarskyddstillsynen.Synpunkter på behovet av större resurser och bättre samordning imiljötillsynsarbetet framförs även i motion Jo675 (s).Tillsynsarbetet bör omfatta även den yttre miljön, kunskaps- ocherfarenhetsutbyte bör införas mellan regionala skyddsombud ochmiljö- och hälsoskyddsinspektörer och bör ingåi det lokala tillsynsarbetet.Behovet av medel för forskning i de framhålls imotion Jo678 (s) yrkande 2.Enligt motion Jo647 (fp) bör försök med överlåtbarautsläppsrätter inledas i . Motionärerna imotion Jo679 (fp) yrkande 1 anser att börtillföras en ökad andel av resurser förmiljöövervakning. miljöproblem behandlas i motionN283 (s) yrkande 22. Åtgärderna när det gäller att komma tillrätta med problemen bör fortsätta och förstärkas, och satsningarbör göras på "gröna jobb". Behovet av särskilda insatser för attförverkliga de förslag som presenterades av MiljöprojektSundsvall--framhålls i motion Jo636 (s). Motionärerna imotionerna Jo614 yrkande 1 och A469 yrkande 11 (båda s) villomedelbart inrätta ett skånskt miljövärn.För att miljön skall kunna integreras i all utbildning bör,enligt motion Jo694 (s) yrkande 7, inom gymnasieskolan ochkomvux, liksom i miljöutbildningen av tekniker och ekonomer,teori och praktik varvas med inriktning på yttre miljö ocharbetsmiljö. Kommunerna bör arrangera miljöutbildning förfastighetsskötare och städare, och "gröna ungdomsbrigader" medarbetslösa ungdomar bör bildas för uppbyggnad avmiljöaktiviteter i daghem och skolor. begär imotion Jo649 yrkande 7 förslag om hur miljöinformation skall nåut till konsumenterna. Enligt motion N281 från samma parti bören utredning göras av frågan om externa miljörevisorer medinriktning på de små och medelstora företagens behov och problem(yrkande 4).Utskottets övervägandenSom utskottet konstaterat föreligger ivårt land en betydande politisk enighet ommiljöproblemens omfattning och karaktär. Målen för den svenskamiljöpolitiken är giltiga också för agerande i detinternationella miljösamarbetet, där vi traditionellt har spelaten pådrivande roll. I budgetpropositionerna och våren1993 och i skrivelse om om miljö ochutveckling, UNCED, har regeringen redovisat inriktningen för detsvenska miljöarbetet (prop. 1991/92:100, bil. 15, JoU13,rskr. 213, 1992/93:100, bil. 15, JoU12, rskr. 243 och1993/94:13, JoU8, rskr. Vidare har våren 1993antagit riktlinjer för en kretsloppsanpassad utveckling(prop. 1992/93:180, JoU14, rskr. 344) och en klimatstrategi(prop. 1992/93:179, JoU19, rskr. 361), och antogsen strategi för biologisk mångfald (prop. 30, JoU9, rskr. 87).Härtill kommer bl.a. skrivelsen om inriktningen av det svenskamiljöarbetet inom EES och EG (1993/94:255, JoU2, rskr. 15) ochpropositionen 1993/94:111 Med sikte på hållbar utveckling --Genomförande av besluten vid om miljö ochutveckling -- UNCED (JoU19, rskr. De ställningstagandensom i dessa sammanhang har gjort är enligt utskottetsmening väl ägnade att tillgodose syftet med motionerna Jo649yrkande 8 och Jo692 yrkandena 1, 2 och 3.