bet · GI01KU5 · 1994-10-27 00:00:00 — Inkorporering av och andra fri- ochrättighetsfrågor (vilande grundlagsbeslut) I detta betänkande anmäler utskottet för slutligt beslut ettvilande beslut rörande förslag till lag om ändring iregeringsformen. Utskottet tillstyrker att slutligtantar förslaget.BakgrundGrundlag stiftas enligt 8 kap. 15 § regeringsformen genom tvålikalydande riksdagsbeslut. Det andra beslutet får enligtparagrafen inte fattas förrän det efter det första beslutet harhållits val till i hela riket och den nyvaldariksdagen har samlats.Enligt 3 kap. 16 § riksdagsordningen skallkonstitutionsutskottet till kammaren för slutligt beslut anmälavilande beslut i ärende angående grundlag. Till anmälan skallutskottet foga ett yttrande i ärendet (4 kap. 8 §riksdagsordningen).Vilande beslutDen beslutade (prop. 1993/94:117, bet.1993/94:KU24, rskr. 1993/94:246) att som vilande anta förslagtill lag om ändring i regeringsformen, bilaga 1. Förslagets innebörd i korthetI bestämmelsen i 2 kap. 18 § regeringsformen om rätt tillersättning vid expropriation eller annat sådant förfogandeinförs en närmare precisering av det egendomsskydd som anges iden europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna(). I bestämmelsen om egendomsskyddet görs ettuttryckligt förbehåll för allemansrätten. Vidare skall som en nygrundläggande fri- och rättighet i regeringsformen föras in ettskydd för närings- och yrkesfriheten och en bestämmelse somgaranterar alla barn som omfattas av den allmänna skolpliktenrätt att kostnadsfritt få grundläggande utbildning i allmänskola. I bestämmelsen om rätt till grundläggande utbildningföreskrivs även att det allmänna skall svara för att det finnshögre utbildning.I anslutning till en antagen särskild lag om inkorporering avEuropakonventionen tas en ny bestämmelse in i regeringsformensom föreskriver att lag eller annan föreskrift inte får meddelasi strid med åtaganden på grund av konventionen.För information om bakgrunden och den närmare innebörden avförslaget hänvisar utskottet till det angivnautskottsbetänkandet. Förslaget har också redovisats i den inför1994 års val utgivna sammanställningen Vilande grundlagsförslag.Utskottets anmälan och yttrandeUnder föregående har som vilande antagitdet förslag till lag om ändring i regeringsformen som angetts idet föregående. Genom detta betänkande anmäls nu det vilandebeslutet till kammaren för slutligt beslut. Med hänvisning tillvad utskottet anförde vid ärendets första behandling tillstyrkerutskottet att slutligt antar förslaget.Ny översättning till svenska av EuropakonventionenI propositionen i detta ärende anförs att den svenskaöversättning av som gjordes i samband med attSverige ratificerade konventionen i vissa hänseenden ärbristfällig och att någon senare översättning inte har gjorts.Bristerna anges bl.a. gälla att de ändringar av konventionen somskett genom vissa av tilläggsprotokollen inte har arbetats in itexten. Konventionens gällande lydelse är därför intelättöverskådlig. Enligt regeringens bedömning bör därförkonventionen, med den lydelse som den fått genom vissa avtilläggsprotokollen, liksom protokollen i övrigt, nyöversättastill svenska. Det anges att ett arbete med en ny översättninghar initierats i regeringskansliet.Det nämnda översättningsarbetet har avslutats. Den nyaöversättningen har tagits in som bilaga 2 i dettabetänkande. Utskottet hemställeratt slutligt antar det i bilaga 1 intagna förslagettill lag om ändring i regeringsformen.Stockholm den 27 oktober 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (m), (s), BirgittaHambraeus (c), (), (),(), (), (), PeterEriksson (mp), (), () ochOla ().Särskilda yttranden1. Egendomsskyddet m.m.Kenneth () anför:Vid den föregående behandlingen i utskottet avgav ledamotenfrån , , en meningsyttring vari hanframförde kritik mot regeringens förslag beträffandeegendomsskyddet samt närings- och yrkesfriheten. På där anfördaskäl menade han att borde avslå regeringens förslagtill lag om ändring i regeringsformen såvitt avser dels 2 kap.18 § första och andra styckena samt 2 kap. 22 § första stycket 9(egendomsskyddet), dels 2 kap. 20 § och 22 § andra stycket 9(närings- och yrkesfriheten).Riksdagen följde emellertid utskottets hemställan och antogsom vilande de nu angivna lagförslagen tillsammans med övrigaförslag till ändringar i regeringsformen. Dessa övriga ändringaravsåg allemansrätten, rätten till utbildning ochEuropakonventionens konstitutionella ställning. Mot dessaförslag hade vi från inga invändningar.Vänsterpartiet vidhåller sin tidigare inställning. Jaghänvisar till de skäl som anfördes i meningsyttringen.Enligt min mening finns det inget sakligt samband mellan denföreslagna förstärkningen av egendomsskyddet samt närings- ochyrkesfriheten å ena sidan och allemansrätten, rätten tillutbildning och konstitutionella ställning åden andra sidan. När ärendet i dessa båda delar nu anmäls tillkammaren för slutligt beslut borde det ha varit möjligt förVänsterpartiet att fullfölja sin inställning med yrkande attriksdagen förkastar förslaget i de delar som var föremål föravslagsyrkande i meningsyttringen. Utskottsmajoriteten haremellertid inte tillåtit detta. Enligt majoriteten måste deolika paragraferna ses som en enhet och då i sin helhet antingenantas eller förkastas. Konsekvensen blir därmed att enriksdagsmajoritet i fall som detta kan binda upp en framtidariksdag på ett olyckligt sätt. Då -- trots de delar vi ärkritiska mot -- övriga delar av förslagen är positiva väljer jagatt framföra uppfattning genom detta särskildayttrande. Till frågan om egendomsskyddet finns det därföranledning att återkomma.2. Egendomsskyddet m.m.Peter () anför:Miljöpartiet de gröna deltog inte i den tidigare behandlingenav ärendet. Partiet är positivt till inkorporeringen avEuropakonventionen men starkt kritiskt mot förslaget tilländring i 2 kap. 18 § andra stycket andra meningenregeringsformen. Enligt det förslaget skall ersättningtillförsäkras om "pågående markanvändning inom berörd del avfastigheten avsevärt försvåras". På ett avgörande sätt försvårashärigenom möjligheterna att avkräva de areella näringarna ettnaturvårdsansvar som är rimligt i förhållande till ägande ochekonomiska resurser. Möjligheterna att uppnå de övergripandemålen om artbevarande och biologisk mångfald minskar också. Videlar alltså den kritik som anfördes i flera motioner då ärendetförst behandlades.Jag anser att förslaget om förstärkning av egendomsskyddetsaknar samband med och ärendet i övrigt. Närärendet nu anmäls till kammaren för slutligt beslut borde det havarit möjligt att lägga fram en reservation med ett yrkande attriksdagen förkastar förslaget i denna del. Utskottsmajoritetenhar emellertid inte tillåtit detta. Enligt majoriteten måstelagförslaget i sin helhet antingen antas eller förkastas.Konsekvensen blir därmed att en riksdagsmajoritet i fall somdetta kan binda upp en framtida riksdag på ett olyckligt sätt.3. Egendomsskyddet m.m.Birgit (), (), (),(), (), (m),(s), (), (),(), (), (),(), () och ()anför:I de särskilda yttrandena här ovan anförs att det inte finnsnågot sakligt samband mellan vissa av de grundlagsförslag somförs fram i detta ärende.Riksdagen har redan i samband med den första behandlingen avärendet genom vanlig lag beslutat att inkorporeraEuropakonventionen i svensk rätt. Ett av de förslag somriksdagen nu slutligt skall ta ställning till gäller enbestämmelse i 2 kap. regeringsformen som föreskriver att lageller annan föreskrift inte får meddelas i strid med Sverigesåtaganden på grund av konventionen. Övriga förslag avserbestämmelser i samma kapitel om egendomsskydd, allemansrätt,närings- och yrkesfrihet samt rätten till utbildning. Frågangäller alltså vilket samband de nu nämnda föreslagnagrundlagsbestämmelserna har med varandra.Vi vill då först erinra om vad utskottet anförde i början avsin bedömning vid den föregående behandlingen av frågan omegendomsskyddet (bet. 1993/94:KU24 s. 28).Utskottet konstaterade att såväl den civilrättsliga som denstraffrättsliga lagstiftningen i vårt land ger ett starkt skyddför den enskildes egendom. Genom att föreslåsbli inkorporerad i svensk rätt kommer enligt utskottet vårlagstiftning dessutom att få en speciell regel om att denenskildes egendom skall lämnas okränkt (art. 1 i det förstatilläggsprotokollet). Utskottet kunde vidare konstatera attkonventionen inte innehåller någon uttrycklig bestämmelse om attersättning skall utgå vid angrepp på egendom. Utskottet pekadehärefter på att konventionsorganen i sin verksamhet tar intryckav den nationella regleringen av fri- och rättigheter pågrundlagsnivå. Om det införs en regel i vår regeringsformbeträffande egendomsskyddet som slår fast de principer somkonventionsbestämmelsen vill skydda, torde man enligt utskottetkunna utgå från att denna regel kommer att beaktas avkonventionsorganen vid prövningen av eventuella mål mot Sverigei framtiden. Utskottets slutsats blev därför att en sådan regeli regeringsformen kommer att innebära en precisering av detskydd som ställer upp för medborgarnas rätttill sin egendom.Den föreslagna bestämmelsen om egendomsskydd i regeringsformenleder således till att den mera allmänt hållna föreskriften iEuropakonventionen om den enskildes egendom får en tydligareinnebörd. Grundlagsbestämmelsen om egendomsskyddet har alltsåett samband med och den föreslagnagrundlagsbestämmelsen om konventionens konstitutionellaställning.I sammanhanget vill vi peka på att bestämmelsen omallemansrätten, som inte har varit föremål för delade meningar,i paragrafens tredje stycke har utformats som ett undantag frånvad som föreskrivs om egendomsskyddet i första och andrastyckena. Tredje stycket har därmed en nära anknytning tillparagrafen i övrigt.Närings- och yrkesfriheten åtnjuter visserligen inte någotsärskilt skydd enligt . I några avgöranden hardock en redan etablerad näringsverksamhet ansetts vara omfattadav skyddet för äganderätten enligt artikel 1 i det förstatilläggsprotokollet (jfr avsnitt 3.6.1 i Fri- ochrättighetskommitténs betänkande Fri- och rättighetsfrågor del A/SOU 1993:40/).Slutligen bör framhållas att bestämmelserna i konventionen och2 kap. regeringsformen kompletterar varandra. Konventionen ochgrundlagen utgör därför tillsammans det fri- och rättighetsskyddsom finns i vårt land.Det nu anförda ger enligt vår mening vid handen attlagförslagen i detta ärende är sakligt förbundna med varandra.Förslag tillLag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen1dels att nuvarande 2 kap. 20 § skall betecknas 2 kap. 22§,dels att 2 kap. 18 och 22 §§ samt 8 kap. 18 § skall haföljande lydelse,dels att det i regeringsformen skall införas tre nyaparagrafer, 2 kap. 20, 21och 23 §§ av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 18 §Varje medborgare vilkens Varje medborgares egendomegendom tages i anspråk är tryggad genom att ingengenom expropriation eller kan tvingas avstå sinannat sådant förfogande egendom till det allmännaskall vara tillförsäkrad eller till någon enskildersättning för genom expropriation ellerförlusten enligt grunder annat sådant förfogandesom bestämmes i lag. eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den som genom expropriation eller annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom skall vara tillförsäkrad ersättning för förlusten. Sådan ersättning skall också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen skall bestämmas enligt grunder som anges i lag. Alla skall ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. 20 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. 1 Regeringsformen omtryckt 1991:1503.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt att kostnadsfritt erhålla grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna skall svara också för att högre utbildning finns. 22 §Utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare ifråga om1. skydd mot tvång att deltaga i sammankomst föropinionsbildning elleri demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöratrossamfundeller annan sammanslutning (2 § andra meningen),2. skydd för personlig integritet vid automatiskdatabehandling (3 § andrastycket),3. skydd mot dödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt motmedicinsk påverkan isyfte att framtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 §§),4. rätt till domstolsprövning av frihetsberövande medanledning av brott ellermisstanke om brott (9 § första och tredje styckena),5. skydd mot retroaktiv brottspåföljd och annan retroaktivrättsverkan avbrott samt mot retroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §),6. skydd mot inrättande av domstol i vissa fall (11 § förstastycket),7. skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg elleretniskt ursprungeller på grund av kön (15 och 16 §§),8. rätt till fackliga stridsåtgärder (17 §),9. rätt till ersättning 9. skydd mot expropriationvid expropriation eller annat eller annat sådantsådant förfogande (18 förfogande samt mot§). inskränkningar i användningen av mark eller byggnader (18 §), 10. rätt till utbildning (21 §).Om annat icke följer av särskilda föreskrifter i lag, ärutlänning här i riketlikställd med svensk medborgare även i fråga om1. yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet,demonstrationsfrihet,föreningsfrihet och religionsfrihet (1 §),2. skydd mot tvång att giva till känna åskådning (2 § förstameningen),3. skydd mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avsesi 4 och 5 §§,mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt motintrång iförtrolig meddelelse (6 §),4. skydd mot frihetsberövande (8 § första meningen),5. rätt till domstolsprövning av frihetsberövande av annananledning än brotteller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena),6. offentlighet vid domstolsförhandling (11 § andra stycket),7. skydd mot ingrepp på grund av åskådning (12 § andra styckettredjemeningen),8. författares, konstnärers och fotografers rätt till sinaverk (19 §), 9. rätt att driva näring eller utöva yrke (20 §).På sådana särskilda föreskrifter som avses i andra styckettillämpas12 § tredje stycket, fjärde stycket första meningen samt femtestycket.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Lag eller annan föreskrift får ej meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 8 kap. 18 §För att avge yttrande över lagförslag skall finnas ett lagråd,vari ingår domare i högsta domstolen och regeringsrätten.Yttrande från lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vadsom närmare angives i riksdagsordningen, av riksdagsutskott.Yttrande av lagrådet bör Yttrande av lagrådet börinhämtas innan inhämtas innan riksdagenbeslutar grundlag om beslutar grundlag omtryckfriheten, eller om tryckfriheten, eller ommotsvarande frihet att yttra motsvarande frihet att yttrasig i ljudradio, television sig i ljudradio, televisionoch vissa liknande och vissa liknandeöverföringar, filmer, överföringar, filmer,videogram och andra videogram och andraupptagningar av rörliga upptagningar av rörligabilder samt ljudupptagningar, bilder samt ljudupptagningar,lag om begränsning av lag om begränsning avrätten att taga del av rätten att taga del avallmänna handlingar, lag allmänna handlingar, lagsom avses i 2 kap. 3 § som avses i 2 kap. 3 §andra stycket, 12 § andra stycket, 12 §första stycket, 17--19 första stycket, 17--19§§ eller 20 § andra §§ eller 22 § andrastycket eller lag som stycket eller lag somändrar eller upphäver ändrar eller upphäversådan lag, lag om sådan lag, lag om kommunalbeskattning, lag som avses i 2 beskattning, lag som avses i 2eller 3 § eller lag som eller 3 § eller lag somavses i 11 kap., om lagen avses i 11 kap., om lagenär viktig för enskilda är viktig för enskildaeller från allmän eller från allmänsynpunkt. Vad nu har sagts synpunkt. Vad nu har sagtsgäller dock icke, om gäller dock icke, omlagrådets hörande skulle lagrådets hörande skullesakna betydelse på grund av sakna betydelse på grund avfrågans beskaffenhet eller frågans beskaffenhet ellerskulle fördröja skulle fördröjalagstiftningsfrågans lagstiftningsfrågansbehandling så att behandling så attavsevärt men skulle avsevärt men skulleuppkomma. Föreslårregeringen att regeringen attstifta lag i något av de stifta lag i något av deämnen som avses i första ämnen som avses i förstameningen och har lagrådets meningen och har lagrådetsyttrande inte yttrande inteinhämtats, skall regeringen inhämtats, skall regeringensamtidigt för för riksdagenredovisa skälen härtill. redovisa skälen härtill.Att lagrådet icke har Att lagrådet icke harhörts över ett hörts över ettlagförslag utgör aldrig lagförslag utgör aldrighinder mot lagens hinder mot lagenstillämpning. tillämpning.Lagrådets granskning skall avse1. hur förslaget förhåller sig till grundlagarna ochrättsordningen i övrigt,2. hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra,3. hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav,4. om förslaget är så utformat att lagen kan antagastillgodose angivna syften,5. vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen.Närmare bestämmelser om lagrådets sammansättning ochtjänstgöring meddelas i lag.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.Europeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna*Bilaga 2Undertecknade regeringar, som är medlemmar av ,som beaktar den allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna som antagits av ,som beaktar att denna förklaring syftar till att trygga ettuniversellt och verksamt erkännande och iakttagande av derättigheter som där angetts,som beaktar att syfte är att uppnå en fastareenhet mellan dess medlemmar och att ett av medlen att fullföljadetta syfte är att bevara och utveckla de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna,som bekräftar sin djupa tro på de grundläggande friheterna somutgör själva grundvalen för rättvisa och fred i världen och sombäst bevaras, å ena sidan, genom verklig politisk demokratisamt, å den andra, genom en gemensam grundsyn på och respekt förde mänskliga rättigheterna, på vilka de förlitar sig,samt såsom regeringar i europeiska stater vilka besjälas avsamma anda och äger ett gemensamt arv i sina politiskatraditioner, sina ideal, sin frihet och sin grundlägganderättsuppfattning och är beslutna att vidta de första åtgärdernaägnade att åstadkomma en kollektiv garanti för vissa av derättigheter som angetts i den allmänna förklaringen,har kommit överens om följande. *Konventionen trädde i kraft . Artiklarnahar den lydelse de erhållit genom de ändringar och tillägg somgjorts genom protokoll nr 3, som trädde i kraft den 21 september1970, protokoll nr 5, som trädde i kraft ,och protokoll nr 8, som trädde i kraft den 1 januari 1990.Artikel 1De höga fördragsslutande parterna skall garantera var och en,som befinner sig under deras jurisdiktion, de fri- ochrättigheter som anges i avdelning I i denna konvention.Avdelning IArtikel 21. Envars rätt till livet skall skyddas genom lag. Ingen skallavsiktligen berövas livet utom för att verkställa domstols dom ide fall då han dömts för brott som enligt lag är belagt medsådant straff.2. Ingen skall anses ha berövats livet i strid med dennaartikel, när detta är en följd av våld som var absolutnödvändigta) för att försvara någon mot olaglig våldsgärning,b) för att verkställa en laglig arrestering eller för atthindra någon som lagligen är berövad friheten att undkomma,c) för att i laglig ordning stävja upplopp eller uppror.Artikel 3Ingen får utsättas för tortyr eller omänsklig ellerförnedrande behandling eller bestraffning.Artikel 41. Ingen får hållas i slaveri eller träldom.2. Ingen får tvingas att utföra tvångsarbete eller annatpåtvingat arbete.3. Med "tvångsarbete eller annat påtvingat arbete" enligtdenna artikel förstås intea) arbete som vanligtvis utkrävs av den som är frihetsberövadi enlighet med bestämmelserna i artikel 5 i denna konventioneller som är villkorligt frigiven från sådant frihetsberövande,b) tjänstgöring av militär art eller, i länder därsamvetsbetänkligheter mot sådan tjänstgöring beaktas,tjänstgöring som i dessa fall utkrävs i stället för militärvärnpliktstjänstgöring,c) tjänstgöring som utkrävs när nödläge eller olycka hotarsamhällets existens eller välfärd,d) arbete eller tjänstgöring som ingår i de normalamedborgerliga skyldigheterna.Artikel 51. Var och en har rätt till frihet och personlig säkerhet.Ingen får berövas friheten utom i följande fall och i denordning som lagen föreskriver:a) när någon är lagligen berövad friheten efter fällande domav behörig domstol,b) när någon är lagligen arresterad eller på annat sättberövad friheten, antingen därför att han underlåtit attuppfylla en domstols lagligen meddelade föreläggande eller isyfte att säkerställa ett fullgörande av någon i lag föreskrivenskyldighet,c) när någon är lagligen arresterad eller på annat sättberövad friheten för att ställas inför behörig rättsligmyndighet såsom skäligen misstänkt för att ha begått ett brott,eller när det skäligen anses nödvändigt att hindra honom frånatt begå ett brott eller att undkomma efter att ha gjort detta,d) när en underårig genom ett lagligen meddelat beslut ärberövad friheten för att undergå skyddsuppfostran eller för attinställas inför behörig rättslig myndighet,e) när någon är lagligen berövad friheten för att förhindraspridning av smittosam sjukdom eller därför att han är psykisktsjuk, alkoholmissbrukare, missbrukare av droger ellerlösdrivare,f) när någon är lagligen arresterad eller på annat sättberövad friheten för att förhindra att han obehörigen reser in ilandet eller som ett led i ett förfarande som rör hans utvisningeller utlämning.2. Var och en som arresteras skall utan dröjsmål och på ettspråk som han förstår underrättas om skälen för åtgärden och omvarje anklagelse mot honom.3. Var och en som är arresterad eller på annat sätt berövadfriheten i enlighet med vad som sagts under punkt 1 c skall utandröjsmål ställas inför domare eller annan ämbetsman, som enligtlag får fullgöra dömande uppgifter, och skall vara berättigadtill rättegång inom skälig tid eller till frigivning i avvaktanpå rättegång. För frigivning får krävas att garantier ställs föratt den som friges inställer sig till rättegången.4. Var och en som berövas friheten genom arrestering eller påannat sätt skall ha rätt att påfordra att domstol snabbt prövarlagligheten av frihetsberövandet och beslutar att frige honom,om frihetsberövandet inte är lagligt.5. Var och en som arresterats eller på annat vis berövatsfriheten i strid med bestämmelserna i denna artikel skall harätt till skadestånd.Artikel 61. Var och en skall, vid prövningen av hans civila rättigheteroch skyldigheter eller av en anklagelse mot honom för brott,vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inomskälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol, somupprättats enligt lag. Domen skall avkunnas offentligt, menpressen och allmänheten får utestängas från förhandlingen elleren del därav av hänsyn till den allmänna moralen, den allmännaordningen eller den nationella säkerheten i ett demokratisktsamhälle, eller då minderårigas intressen eller skyddet förparternas privatliv så kräver eller, i den mån domstolen finnerdet strängt nödvändigt, under särskilda omständigheter näroffentlighet skulle skada rättvisans intresse.2. Var och en som blivit anklagad för brott skall betraktassom oskyldig till dess hans skuld lagligen fastställts.3.