bet · GH01JuU25 · 1994-05-11 00:00:00 — följde utskottet.I den ovan nämnda departementspromemorian (Ds 1993:80) Ökatskydd för barn Ytterligare åtgärder mot sexuella övergrepp m.m.föreslås att bestämmelsen om sexuellt ofredande utvidgas på såsätt att det blir straffbart att förmå även den som är fyllda 15men inte att medverka vid framställning av pornografiskbild eller vid sexuell posering.Beredning av förslagen pågår som nämnts förut inomJustitiedepartementet. En lagrådsremiss kan förväntas senareunder våren. Utskottet anser att den fortsatta beredningen böravvaktas och avstyrker bifall till motion K436 i nu behandladdel.Straff för sexualbrott utomlandsI motion Ju605 (kds) yrkas att svenskar som begår sexualbrottmot barn utomlands, i första hand i , skall kunna dömasför brotten i . I motion Ju810 (nyd) förespråkas att ensvensk medborgare som gjort sig skyldig till sexualbrottutomlands alltid skall kunna dömas i och omgärningsmannen redan dömts utomlands, skall han kunna dömas pånytt vid svensk domstol till ett strängare straff.Utskottet behandlade så sent som (1993/94:JuU3 s.11 f) utförligt förutsättningarna för att svenska medborgareskall kunna dömas enligt svensk lag och vid svensk domstol försexualbrott begångna utomlands.Den inom upprättade brottmålsdomskonventionenrörande internationellt samarbete bl.a. för verkställighet avbrottmålsdomar, som tillträtt, innehåller ett särskiltavsnitt om brottmålsdoms internationella rättskraft.Konventionsstaterna förpliktas där att med vissa undantag ge dommeddelad i annan konventionsstat samma effekt som följer med domsom meddelats i den egna staten. Principen att ansvar förgärning som har prövats genom lagakraftvunnen dom inte på nyttfår tas upp till prövning (med ett latinskt uttryck "ne bis inidem", ej två gånger samma sak) infördes därmed på detinternationella planet.Brottmålsdomskonventionen föreskriver (prop. 1972:98 s. 74)sålunda att samma gärning inte på nytt får tas upp till prövningom den dömde har frikänts för brottet. Detta gäller även närfrikännandet grundas på det förhållandet att den åtaladegärningen inte är straffbar i den konventionsstat där domen harmeddelats. Efter fällande dom får ny lagföring inte heller skeom den ådömda påföljden är verkställd eller verkställighetenpågår, även om straffet är betydligt lindrigare än vad somskulle ha blivit fallet om gärningen hade prövats i den egnastaten (prop. s. 55). Fällande dom hindrar också ny lagföring(medför s.k. res judicata-effekt) när påföljden har bortfallitenligt den dömande statens lag på grund av nåd, amnesti ellerpreskription. Ny lagföring för samma brott får inte heller ske,om den dömde har förklarats skyldig utan att någon påföljdådömts.Kravet på s.k. dubbel straffbarhet för svensk strafflagstillämplighet på brott begångna utomlands infördes sålunda tillföljd av att i stort sett godtogbrottmålsdomskonventionens "ne bis in idem"-regler (prop.1972:98, JuU26, rskr. Regleringen, som gäller alla länder,återfinns i 2 kap. 2 och 3 §§ BrB. Huvudregeln i 2 § innebär atten svensk medborgare eller utlänning med hemvist här som begåttbrott utomlands kan lagföras i enligt svensk lag underförutsättning att gärningen är straffbelagd inte bara i Sverigeutan även där den begicks. Vissa undantag från huvudregelnåterfinns i 3 §.Utskottet konstaterade att flertalet av världensländer har ratificerat om barnets rättigheteroch att många länder som inte ratificerat konventionen harundertecknat densamma, vilket innebär att det normalt bör varastraffbart även i andra länder att förgripa sig sexuellt påbarn. Ett sådant brott kan då i normalfallet också föranledastraff i Sverige.Utskottet uttalade att utskottet för sin del kunde haförståelse för syftet med de då aktuella motionsyrkandena ochkonstaterade med tillfredsställelse att den nuvaranderegleringen som regel ger möjligheter att ingripa medstraffrättsliga sanktioner i under förutsättning attsaken inte redan prövats utomlands. Om det är fråga om mycketgrova brott med ett minimistraff på fängelse kan sakenenligt en undantagsregel i 2 kap. 3 § 7 p. BrB alltid prövasenligt svensk lag vid svensk domstol.Utskottet påpekade slutligen att en utvidgning av den svenskajurisdiktionen i övriga fall -- utöver de undantag som finns i 2kap. 3 § BrB -- skulle strida såväl mot grundläggande principeri den internationella rättskulturen (prop. 1972:98 t.ex. s. 55och 99) som mot internationella åtaganden(brottmålsdomskonventionen). Detta kunde utskottet intetillstyrka, och utskottet avstyrkte således bifall till de dåaktuella motionerna.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motionerna Ju605 och Ju810 i nu behandlad del.I sammanhanget förtjänar att nämnas att regeringen iplaneringsdirektiv för polisväsendet avseende /95under anslaget till har beräknat medel förett ökat nordiskt samarbete med utländsk polis för att bekämpabrottslighet som består i att nordiska medborgare begår sexuellaövergrepp mot barn utomlands. Av betydelse i det sammanhanget äratt en polissambandsman är placerad iThailand med den enda uppgiften att bevaka frågor rörandesexuella övergrepp på barn. Utskottet vill också nämna attbetydelsen av ett utvidgat internationellt polissamarbeteunderstryks i årets budgetproposition (s. 93) och att regeringenanser att det är nödvändigt att utveckla starka och effektivafunktioner på central nivå inom polisen med uppgifter inom detinternationella polissamarbetet. Avslutningsvis vill utskottetnämna att också är internationellt verksamt, t.ex. inomEuroparådet, när det gäller att utarbeta rekommendationer föratt med internationella insatser bekämpa barnprostitution ochutnyttjande av barn för pornografi.Preskriptionsbestämmelser för sexualbrottI motion Ju810 (nyd) yrkas att preskriptionstiden för sexuellaövergrepp på barn förlängs så att brottet inte i något fallpreskriberas innan offret fyllt 25 år.Utskottet behandlade (1993/94:JuU3 s. 18) frågorrörande preskriptionsbestämmelser för sexualbrott. Utskottethänvisade därvid till sitt betänkande rörandesexuella övergrepp mot barn (1991/92:JuU7 s. 14 f) där utskottetutförligt redovisade gällande rätt m.m. Som bakgrund hänvisarutskottet till denna redogörelse, och utskottet nöjer sig medatt här konstatera att systemet för preskription är uppbyggtså att maximistraffet för ett visst brott avgör hur långpreskriptionstiden för samma brott är.Utskottet uttalade ärende bl.a. att starka skälmåste kunna åberopas för en avvikelse från den generelltgällande preskriptionstiden, i all synnerhet när det är fråga omatt förlänga den. Utskottet anförde vidare att utskottet docktidigare inte avvisat tanken på en särlösning för vissa brott omsådan påkallas. Utskottet förordade en översyn beträffandesexualbrotten. Vad utskottet anförde om en översyn gav riksdagensom sin mening regeringen till känna (rskr. 159).Utskottet konstaterar att den departementspromemoria somtidigare redovisats (Ds 1993:80) Ökat skydd för barn Ytterligareåtgärder mot sexuella övergrepp m.m. bl.a. innehåller förslagtill en förlängning av preskriptionstiderna för sexualbrott motbarn på så sätt att preskriptionstiden börjar löpa först den dagmålsäganden fyller eller skulle ha fyllt . Som nämntsbereds förslagen i och en lagrådsremiss väntassenare under våren.Det finns inte skäl för att i rådande beredningslägeta ställning till frågan. Utskottet avstyrker bifall till motionJu810 i nu behandlad del.Behandlingsresurser för barn som utsatts för sexuellaövergreppI motion Ju810 (nyd) förespråkas utökade behandlingsresurserför barn som utsatts för sexuella övergrepp.Utskottet har vid många tillfällen behandlatfrågor om bl.a. vård och behandling för olika kategorier avbrottsoffer.Utskottet hänvisade , i samband med behandling avanslaget till med anledning av en motionrörande kriscentra för brottsoffer (1992/93:JuU27 s. 8), tillsina tidigare gjorda uttalanden (1989/90:JuU28 s. 6 med därgjord hänvisning) att t.ex. och, beroende påomständigheterna i det enskilda fallet, kroppssjukvården och denpsykiatriska vården kan bli aktuella i fråga om brottsoffersbehov av personligt stöd. Utskottet förutsatte att desamhällsorgan som har att svara för den individuella vårdenorganiserar sin verksamhet på ett sådant sätt att de krav somrimligen kan ställas går att uppfylla.Socialutskottet har så sent som (1993/94:SoU1 s. 12f) behandlat frågor om behandlingsresurser m.m. för barn somdrabbats av våld och sexuella övergrepp av olika slag.Socialutskottet pekade därvid bl.a. på att Socialstyrelsenunder senare år ställt utvecklingsmedel till förfogande för ettflertal projekt som avsett insatser för barn och ungdomar somutsatts för sexuella övergrepp och givit ut Allmänna Råd(1991:3) om handläggningen av ärenden rörande sexuella övergreppmot barn. anförde vidare att BRÅ har genomförtett flerårigt forsknings- och utredningsprojekt beträffandesexuella övergrepp mot barn (rapport 1989:1 Sexualbrott motbarn) samt att samhällets insatser för utsatta barn och ungdomarsärskilt berörs i direktiven till (dir.1991:50 och 1993:72). Kommitténs slutbetänkande väntas senare iår.Vidare behandlade och avstyrkte socialutskottet (1992/93:SoU15 s. 47) motionsyrkanden angående ett rikscentrumför barn som utsatts för sexualbrott.Socialutskottet uttalade i det ärendet att utskottet i olikasammanhang har framhållit betydelsen av att samhället ägnar storuppmärksamhet åt barn som av olika skäl har en särskilt utsattställning. Detta inkluderar såväl hälso- och sjukvårdens somsocialtjänstens insatser för barn som utsatts för sexuellaövergrepp. konstaterade att Socialstyrelsenskall utöva tillsyn, följa upp och utvärdera verksamheterna samtutveckla och förmedla kunskap inom dessa områden.Justitieutskottet konstaterar att ett omfattande arbete pågårför att tillförsäkra bl.a. barn som drabbats av sexualbrott vårdoch behandling i olika avseenden. Detta arbete är självklartangeläget. Några ytterligare riksdagsuttalanden är dock intenödvändiga. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju810 i dennadel.Våld mot kvinnor m.m.I ett antal motioner yrkas åtgärder för att motverka våld motkvinnor. I motion A813 (fp) efterlyses olika åtgärder för attminska mäns våld mot kvinnor. I motionen anges en mängdåtgärder, bl.a. straffskärpningar, livvaktsskydd och inrättandeav våldtäktskliniker m.m., som bör genomföras för att komma tillrätta med mäns våld mot kvinnor.I motion A815 (c) anförs att det är viktigt att verksamhetenmed livvaktsskydd och s.k. trygghetspaket får fortsätta.I motion Ju809 (s) slutligen yrkas en samlad utvärdering avsamhällets insatser för att motverka våld mot kvinnor.Utskottet behandlade i ett betänkande (1993/94:JuU3)en mängd frågor om våld mot kvinnor, bl.a. motionsyrkandenangående livvaktsskydd och punktbevakning, våldtäktsklinik ochfrågan om en samlad utvärdering av samhällets insatser för attmotverka våld mot kvinnor.Uskottet avstyrkte då aktuella motioner under hänvisning tillKvinnovåldskommissionen (dir. 1993:88) som har till uppdrag attgöra en översyn av frågor som rör våld mot kvinnor och föreslååtgärder för att motverka sådant våld. Arbetet skall varaavslutat före utgången av 1994.Kvinnovåldskommissionen har i delbetänkandet (SOU1994:56) Ett centrum för kvinnor som våldtagits och misshandlatsföreslagit att det inom hälso- och sjukvården inrättas ettsärskilt centrum för kvinnor som utsatts för våldtäkt ochmisshandel. Remissbehandling av betänkandet pågår.I regleringsbrevet för innevarande budgetår avseendepolisväsendet har under anslaget B 5. Lokala polisorganisationenavsatts medel till kostnader vid akuta åtgärder t.ex.livvaktsskydd och s.k. trygghetspaket för att skydda kvinnor motvåldsbrott m.m. I planeringsdirektiven för nästkommande budgetårhar regeringen givit motsvarande riktlinjer avseendefördelningen och användningen av medel inom polisväsendet.Utskottet konstaterar att har iuppdrag att utvärdera samhällets insatser för att motverka våldmot kvinnor. Yrkandet i motion Ju809 är alltså tillgodosett.Motionen avstyrks.Utskottet delar vidare den i motionerna A813 och A815framförda uppfattningen om vikten av olika aktiva insatser tillskydd för kvinnor. Resurser härför har också avsatts. I övrigtbör beredningen av delbetänkande ochresultatet av kommissionens fortsatta arbete avvaktas innanytterligare åtgärder övervägs. Utskottet avstyrker bifall tillmotionerna A813 och A815 i här behandlade delar.Myndigheternas handläggningsrutiner m.m.I motion Ju809 (s) framhålls att väl inarbetade rutiner ochutbildade poliser är nödvändiga för att polisen skall kunnafullgöra sina uppgifter när det gäller omhändertagande av ochinformation till brottsoffren.Utskottet avstyrkte ett liknande motionsyrkande(1992/93:JuU27 s. 7 f). Utskottet hänvisade då till att det isåväl den grundläggande utbildningen som i olika typer avfortbildning av polismän ingår frågor som är relaterade tillomhändertagande m.m. av brottsoffer. Utskottet pekade även påatt regeringen i budgetpropositionerna både och år 1993understrukit att enskilda personer som utsätts för brott skallsättas i centrum för polisens uppmärksamhet och omsorg.Utskottet underströk avslutningsvis vikten av att brottsoffertas om hand på ett kompetent och hänsynsfullt sätt.Inriktningen att de som utsätts för brott skall sättas icentrum för polisens uppmärksamhet och omsorg upprepas i åretsbudgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 3 s. 103).Utskottet har inhämtat att man på förnärvarande förbereder en utbildning av poliser bl.a. till följdav förslagen i förevarande ärende om brottsofferfond, m.m. Detär fråga om en utbildning av instruktörer som i sin tur skallutbilda polismännen ute i landet. Utbildningen avses omfattabl.a. frågor om hur polisen på effektivast möjliga sätt skallförmedla hjälp och ge brottsoffer kunskap om den hjälp och detstöd som står att få från olika myndigheter och organisationer.Vidare skall tas upp frågor om regler för besöksförbud och förförordnande av målsägandebiträde och stödperson, möjlighetertill erhållande av trygghetspaket, identitetsbyte, m.m.Utbildningen kommer att äga rum inom kort.Arbete med de i motion Ju809 aktualiserade frågorna pågårsåledes. Något riksdagsuttalande i frågan är obehövligt, ochutskottet avstyrker bifall till motionen i aktuell del.Förtursfrågor m.m.I motion Ju701 (m) yrkas att en misstänkt gärningsman skallanhållas efter anmälan om kvinnomisshandel ochatt häktning, rättegång och dom därefter skall ske utandröjsmål.I motion A815 (c) efterlyses bättre rutiner och kortarehandläggningstider vid våldtäktsfall.I motion K415 (fp) förespråkas prioriteringar av utredningaroch mål om barnpornografibrott.Utskottet har behandlat frågorsom rör förtursbehandling (se 1992/93:JuU23 s. 9 med där gjordhänvisning).Förundersökningsförfarandet regleras i 23 kap. RB och iförundersökningskungörelsen (1947:948). I princip lämnasprioriteringsfrågorna oreglerade där. Emellertid leder delsreglerna om straffprocessuella tvångsmedel, främst anhållandeoch häktning, dels reglerna i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare till att vissa ärenden måsteprioriteras. Utskottet har i det nämnda ärendet konstateratatt prioriteringsfrågorna i övrigt måste lösas med utgångspunkti statsmakternas prioriteringar inom kriminalpolitiken.När utskottet (1992/93:JuU7 s. 4 f) behandladefrågor om övergrepp på kvinnor konstaterade utskottetsammanfattningsvis att de olika förslag som lagts fram avÅklagarutredningen -90 (SOU 1992:61) och de utbildningsinsatsersom genomförts för bl.a. polis och åklagare borde kunna ledatill ett effektiviserat förundersökningsförfarande inte minstvid misstanke om våldsbrott mot kvinnor.I (s. 183 f) diskuteras ocksåförutsättningarna för att i författning regleraprioriteringsfrågorna. En möjlighet skulle därvid vara att t.ex.i anslutning till de förordningar som reglerar polis- ochåklagarverksamheten ange hur prioritering skall ske mellan olikaärenden och ärendegrupper. Utredningen avvisar dock dennalösning därför att den inte skulle medge tillräckligflexibilitet i prioriteringsarbetet. Utredningen anser vidareatt de omständigheter -- bl.a. skyndsamhetskrav, tidsfrister ochstraffskalor -- som beaktas vid prioriteringar ärtillräckliga. Utredningen fann sammanfattningsvis inte skäl attföreslå någon ytterligare författningsreglering.Utskottet avstyrkte i det aktuella ärendet(1992/93:JuU23 s. 9) förekommande motioner rörandeförtursfrågor under hänvisning till att beredning avÅklagarutredningens betänkande borde avvaktas.I sammanhanget förtjänar att nämnas att utskottet vid någratillfällen behandlat frågor om obligatorisk häktning vidöverträdelse av besöksförbud. Utskottet hänvisade i sittbetänkande om övergrepp mot kvinnor och barn (1993/94:JuU3) till att beredningen av Polisrättsutredningensbetänkande (SOU 1993:60) Polisens rättsliga befogenheter ivilket framförs ett förslag om häktning för vissa brott som hartypiskt sett ordningsstörande karaktär, bl.a. överträdelse avbesöksförbud, borde avvaktas.Utskottet konstaterar slutligen att Kvinnovåldskommissionenenligt sina direktiv skall undersöka hur långahandläggningstiderna hos de brottsutredande myndigheterna är förbrott som innefattar övergrepp mot kvinnor och se om rutinernakan förbättras.Utskottet är alltfort av den uppfattningen att beredningen avde olika redovisade utredningsförslagen bör avvaktas ochavstyrker bifall till motionerna Ju701, K415 och A815 i nubehandlade delar. beträffande propositionens huvudsakliga innehåll m.m.att avslår motion 1993/94:Ju21 yrkande 1,2. beträffande en brottsofferfond m.m.att med avslag på motionerna 1993/94:Ju24 yrkande 1delvis och yrkande 2, 1993/94:Ju25 yrkande 1, 1993/94:Ju30yrkandena 1, 2, 4 och 6, 1993/94:Ju803 och 1993/94:Ju810 yrkande3 antar de i propositionen framlagda förslagen till lag ombrottsofferfond, lag om ändring i såvitt avser48 kap. 2 § och 11 § samt lag om ändring i lagen (1993:891) omindrivning av statliga fordringar m.m., dock med den ändringenatt 48 kap. 2 § och 2 § lagen (1993:891) omindrivning av statliga fordringar ges i bilaga 2 föreslagenlydelse,res. 1 (s)3. beträffande resurser till brottsofferjourer m.m.att avslår motion 1993/94:Ju810 yrkande 2,res. 2 (nyd)4. beträffande forskning och utbildning m.m.att avslår motionerna 1993/94:Ju806, 1993/94:So273yrkande 1 och 1993/94:A815 yrkande 47,5. beträffande institutioner för forskningatt avslår motion 1993/94:Ju24 yrkande 3,6. beträffande m.m.att med avslag på motionerna 1993/94:Ju24 yrkande 1delvis, 1993/94:Ju25 yrkande 2, 1993/94:Ju26, 1993/94:Ju30yrkandena 3 och 5 samt 1993/94:Ju807 yrkande 2 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring ibrottsskadelagen (1978:413) och lag om ändring i sekretesslagen(1980:100); dock med den ändringen att 13 § brottsskadelagen gesi bilaga 2 som utskottets förslag betecknade lydelse,res. 3 (s)7. beträffande en samlad skaderegleringsfunktionatt avslår motion 1993/94:Ju29,8. beträffande lokalisering av Brottsoffermyndighetenatt avslår motionerna 1993/94:Ju21 yrkandena 2 och3, 1993/94:Ju23, 1993/94:Ju27 och 1993/94:Ju28,9. beträffande anslag till Brottsoffermyndigheten:Förvaltningskostnaderatt till Brottsoffermyndigheten:Förvaltningskostnader för /95 anvisarett ramanslag på ,res. 4 (s) villk. 310. beträffande anslag till Brottsoffermyndigheten:Ersättning för skador på grund av brottatt med avslag på motion 1993/94:Ju810 yrkande 57till : Ersättning för skador på grund avbrott för /95 anvisar ett förslagsanslag på50 ,res. 5 (s) villk. 311. beträffande målsägandens insyn i förundersökningenatt avslår motionerna 1993/94:Ju710 och1993/94:Ju810 yrkande 34,res. 6 (nyd)12. beträffande stödperson m.m.att med avslag på motion 1993/94:So273 yrkande 6antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i såvitt avser 20 kap. 15 § och 23 kap.10 §,13. beträffande utvärdering av lagen om målsägandebiträdeatt avslår motion 1993/94:Ju705,res. 7 (s)14. beträffande anonymitet för målsägande och vittnen,m.m.att med avslag på motionerna 1993/94:Ju22 och1993/94:Ju810 yrkande 51 antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i såvitt avser 36kap. 10 §, 45 kap. 9 § och 16 §, 51 kap. 8 § och 10 § samt 55kap. 8 § och 10 § ,res. 8 (nyd)15. beträffande kartläggning av hot mot vittnenatt avslår motion 1993/94:Ju804,16. beträffande sekretess i brottsskadeärendenatt avslår motion 1993/94:Ju807 yrkande 1,17. beträffande övriga lagförslagatt antar i propositionen framlagda förslag tilla) lag om ändring i utsökningsbalken,b) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt,18. beträffande sexualbrott mot barn, m.m.att avslår motionerna 1993/94:Ju206, 1993/94:Ju601yrkande 1, 1993/94:Ju602, 1993/94:Ju603, 1993/94:Ju610 yrkande 1och 1993/94:Ju618,19. beträffande sexualbrott mot förståndshandikappadeatt avslår motion 1993/94:Ju601 yrkande 2,20. beträffande häktning vid sexualbrott mot barnatt avslår motion 1993/94:Ju610 yrkande 2,21. beträffande åldersgränsen vid sexuellt ofredandeatt avslår motion 1993/94:K436 yrkande 4,22. beträffande straff för sexualbrott utomlandsatt avslår motionerna 1993/94:Ju605 och1993/94:Ju810 yrkande 14,23. beträffande preskriptionsbestämmelser för sexualbrottatt avslår motion 1993/94:Ju810 yrkande 15,24. beträffande behandlingsresurser för barn som utsatts försexuella övergreppatt avslår motion 1993/94:Ju810 yrkande 13,25. beträffande utvärdering av åtgärder mot våld påkvinnoratt avslår motion 1993/94:Ju809 yrkande 23,res. 9 (s)26. beträffande livvaktsskydd m.m.att avslår motionerna 1993/94:A813 yrkande 8 och1993/94:A815 yrkande 50,27. beträffande myndigheternas handläggningsrutiner m.m.att avslår motion 1993/94:Ju809 yrkande 22,res. 10 (s)28. beträffande förtursfrågor m.m.att avslår motionerna 1993/94:Ju701, 1993/94:K415yrkande 3 och 1993/94:A815 yrkande 49.res. 11 (nyd)den 11 maj 1994På justitieutskottets vägnarLars-Erik LövdénI beslutet har deltagit:Lars-Erik (),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),() ochKjell Eldensjö (kds). En brottsofferfond m.m. (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet har" och på s. 11 slutar med "ansestillgodosedd" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den föreslagna ordningen med avgifter fråndem som döms för brott för vilka fängelse ingår i straffskalanär en olämplig metod för att finansiera brottsofferfonden. Bl.a.är kostnaderna för indrivning av avgifterna för höga. uppfattning är det inte försvarligt att skapa enordning enligt vilken det -- enligt RSV:s beräkningar --kostar att få in 19 miljoner kronor.Kostnader för stöd till brottsoffer är enligt utskottetsmening sådana kostnader som typiskt sett skall betalas medskattemedel. En brottsofferfond bör därför byggas upp genom attden tillförs medel via statsbudgeten. Detta skulle också medföraatt insatserna för brottsoffren inte görs direkt beroende avbrottslighetens omfattning.Utskottet anser att det är möjligt att skapa en ordning som,utan att medföra negativa effekter på statens finanser,möjliggör ökade satsningar på brottsoffren. Enligt utskottetsuppfattning kan en sådan lösning vara dels att bötesbeloppenökas, dels att en fast avgift på 100 -- drasfrån de intagnas avsättningar till permissions- ochfrigivningskonton. Avsättningen till dessa konton bör i linjehärmed också ökas från till av ersättningen.Regeringen bör återkomma till med ett nyttförslag till brottsofferfond och finansiering av denna ienlighet med vad utskottet nu skisserat. Vad utskottet nu anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet är sålunda kritiskt mot regeringsförslaget, ochutskottet är i linje med vad som i denna del framförts imotionerna Ju24 och Ju30 inte berett att tillstyrka att enbrottsofferfond av den föreslagna modellen inrättas.