bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Någotinitiativ i detta ärende från sida i detta sammanhang kan utskottet,från sina utgångspunkter, inte finna anledning till mot bakgrund av denarbetsfördelning som råder i det reformerade budgetberedningsarbetet.Det odontologiska fakultetsanslaget i GöteborgAnslagen till forskning och forskarutbildning berörs inte ikompletteringspropositionen. I tre motioner -- Fi31 (nyd) yrkandena 29 och 34 idenna del, Fi47 (s) och Fi51 (fp, m, c, kds) -- anförs att anslaget tillodontologiska fakulteten vid bör ökas. Nämnda anslagingår som en del i anslaget : Forskning ochforskarutbildning.Enligt de två sistnämnda motionerna har den odontologiska fakulteten iGöteborg drabbats hårt i samband med omläggningen av anslagssystemet förraåret. Det sammanhänger med vad motionärerna kallar en felaktig fördelning somgjordes vid anslagsomläggningen på förslag från fakulteten.I sitt yttrande framhåller utbildningsutskottet (UbU6y) att för riksdagenmåste det centrala vara att och inför kommande planeringsperiodbedöma vilka resurser som bör avsättas för grundutbildning inom olikautbildningsområden och för forskning och forskarutbildning inom olikafakultetsområden, och hur de bör fördelas mellan olika lärosäten. Förfakulteternas del skedde detta vid förra årets beslut med anledning avforskningspropositionen (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr. Enomfördelning mellan de odontologiska fakulteterna, så att Göteborgsfakultetentillförs , skulle leda till att denna fakultet får ettbetydligt större anslag än motsvarande fakulteter vid Lunds och Umeåuniversitet. Utskottet avstyrker därmed förslagen i motionerna. Till utskottetsyttrande har emellertid en avvikande mening anmälts från Ny demokratis ochKristdemokratiska samhällspartiets representanter i utskottet.Finansutskottet utgår, i likhet med utbildningsutskottet, från attregeringen inför varje ny budgetperiod -- och vid behov även däremellan -- görbedömningar och lägger fram förslag till om eventuella behövligaförändringar. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi31 yrkandena 29 och 34 idenna del, Fi47 och Fi51.Dramatiska institutetRegeringen föreslår en ökning av anslaget Dramatiska institutet:Grundutbildning med . Den föreslagna ökningen motsvaras av enökning av institutets utbildningsuppdrag med sex helårsstudenter budgetåret1994/95. Regeringens motivering är att Dramatiska institutets pågåendeförnyelsearbete, som kunnat finansieras inom givna ramar, var planeratatt finansieras bl.a. genom en minskning av lokalkostnaderna. Dennaminskning kommer nu inte att kunna genomföra på grund avregeringens förslag till samlad lokalisering av de konstnärliga utbildningarnai anser i sitt yttrande (UbU6y) att det pågåendeförnyelsearbetet inom är angeläget och inte bör fåhindras av att planeringen för lokalförsörjningen kommit i ett nytt läge.Finansutskottet instämmer häri och tillstyrker med hänsyn till dettaregeringens förslag om ytterligare till Dramatiska institutet:Grundutbildning för /95 samt den därmed sammanhängande ökningenav utbildningsuppdraget med sex helårsstudenter.Särskilda åtgärder inom den grundläggande högskoleutbildningenI enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 9 s. 15 f.) framlägger regeringen förslag om medel för att bereda ca 21500 ytterligare studenter plats vid universitet och högskolor budgetåret1994/95 i s.k. sommaruniversitet/sommarhögskola, basår ochdistansutbildning. Ytterligare föreslås bli anvisade underanslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. fördetta. Regeringen räknar med att ca 20 000 studenter skall kunna beredas platssommartid inom kurser om lägst 5 och högst 10 poäng, hämtade ur lärosätenasordinarie kursutbud. Vidare skall s.k. basår kunna anordnas i samma omfattningsom innevarande budgetår, dvs. ca 1 500 platser. För distansutbildning harmedel redan anvisats under nämnda anslag för nästa budgetår. Regeringen sersommaruniversitet/sommarhögskola, basår och distansutbildning som åtgärdervilka kompletterar varandra och som bör kunna bereda sammanlagt ca 21 500studenter utbildningsplats, utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen.I motion Ub714 (v), som väcktes under allmänna motionstiden, föreslås attriksdagen hos regeringen skall begära en utredning av frågan omsommaruniversitet (yrkande 7). Motionärerna vill inte bakvägen medverka omläggning av terminsuppdelningen med fler terminer och krav på intensivarestudier. Enligt deras mening bör en mer långsiktig sommaruniversitetsmodellutarbetas mer i detalj, varvid effekterna för den sociala snedrekryteringen,studenternas skuldsättning samt möjligheterna till flexiblare regler förstudieuppehåll under andra delar av året beaktas. Utredningen börremissbehandlas.Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (UbU6y) att ett flertaluniversitet och högskolor -- på inbjudan av -- redanplanerar verksamhet under den förestående sommaren. anserinte att bör begära en sådan utredning som föreslås i motionen.Finansutskottet instämmer häri och avstyrker därmed motion Ub714 (v)yrkande 7.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi42 yrkande 12 ytterligare 15 miljonerkronor under det aktuella anslaget för 500 platser till detnaturvetenskapligt-tekniska basåret utöver dem som regeringen föreslagit. Isamma motion (yrkande 13) föreslår de för ytterligare3 500 platser i högskolan, varav 500 platser inom yrkestekniskhögskoleutbildning (YTH). Yrkande 16 i motionen innebär att 18 miljoner kronorutöver regeringens förslag skall avsättas till stöd för ökad distansutbildning.Motionärernas förslag innebär alltså sammanfattningsvis att anslaget Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. skall tillföras 158miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Utbildningsutskottet erinrar i sitt yttrande (UbU6y) om att riksdagennyligen tagit ställning till motsvarande motionsyrkanden, väckta med anledningav budgetpropositionen (bet. 1993/94:UbU8, rskr. Den medelsram somregeringen föreslagit är enligt utskottets bedömning tillräcklig för denutökning av verksamheten vid universitet och högskolor -- i form avsommaruniversitet, basår och distansutbildning -- som det är realistiskt atträkna med att lärosätena kan genomföra med hänsyn till kvalitetsanspråk,planeringstid och personella resurser. Till yttrandet har utskottetssocialdemokratiska ledamöter anmält avvikande mening.Finansutskottet instämmer i utbildningsutskottets yttrande och föreslårriksdagen att -- med ändring av sitt tidigare beslut (bet. 1993/94:UbU8,rskr. 287) -- med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionFi42 yrkandena 12, 13 och 16 till Vissa särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. för /95 anvisa ett reservationsanslag på(468 572 000 + 199 000 000 =) 667 572 000 kr.Under allmänna motionstiden väcktes tre motioner -- Ub677 (s) yrkande 3,Ub679 (v) och Ub688 (c) yrkande 3 -- om att /bör fåanordna sommaruniversitet.Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande attUtbildningsdepartementet tidigt erbjudit alla statligauniversitet och högskolor tillfälle att ansöka om medel försommaruniversitetsverksamhet ur det nämnda anslaget. Utskottet anser inteatt bör göra något uttalande om sådan verksamhet vid en visshögskola.Finansutskottet instämmer i utbildningsutskottets yttrande och avstyrkerdärmed motionerna Ub677 (s) yrkande 3, Ub679 (v) och Ub688 (c) yrkande 3.Trainee-utbildningI enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 9 s. 15 f.) framlägger regeringen i kompletteringspropositionen förslagom en ny utbildningsform, kallad trainee-utbildning. För trainee-utbildningenföreslår regeringen att ett nytt reservationsanslag, benämnt Försöksverksamhetmed trainee-utbildning, förs upp på statsbudgeten /95 med 22 800 000kr. Beloppet avser 1 000 trainee-platser, vilket ger en medelsram per plats på22 , dvs. samma belopp som för de extra platserna inom komvux och medutbildningscheck. Regeringen anser att även medel under det i det föregåendebehandlade anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. skall kunna användas för trainee-utbildning.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 yrkande 44 att verksamheten skallstarta först , varför endast halva det föreslagna beloppet böranvisas för /95. De anser regeringens förslag intressant, menmenar att det kräver ytterligare utredning bl.a. av frågan hur etttrainee-system påverkas av eller påverkar det ordinarie antagningssystemet inomuniversitet och högskolor.Socialdemokraterna yrkar i motion Fi42 att kostnaderna för trainee-utbildningskall begränsas till det föreslagna nya anslaget, och att alltså medel underanslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inteskall få tas i anspråk för detta (yrkande 15).I motion Ub690 (c) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen omatt /bör få genomföra trainee-utbildning, ochatt detta bör ske på sådant sätt att den blir en komplettering till den s.k.coop-modell som högskolan tillämpar i ett ingenjörsprogram och ettekonomprogram.Under allmänna motionstiden yrkades i motion 1993/94:Ub714 (v) avslag påregeringens förslag om trainee-utbildning (yrkande 6).Utbildningsutskottet ser i sitt yttrande (UbU6y) trainee-utbildningen somen utveckling av kombinationer mellan teori och praktik på hög nivå av intresseäven bortom de arbetsmarknadspolitiska motiven. De begränsningar som föreslås imotionerna Ub32 och Ub42 är enligt utskottets mening inte behövliga. Riksdagenbör inte göra några uttalanden om vilka högskolor som skall delta itrainee-verksamheten.Finansutskottet instämmer häri och tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionerna Fi32 (v) yrkande 44, Fi42 (s) yrkande 15, Ub690 (c)yrkande 1 och Ub714 (v) yrkande 6.Högskolan i motion Ub721 (c), som väcktes under allmänna motionstiden, begärs etttillkännagivande av angående behovet av entreprenörutbildning vidHögskolan i . Motionären anser att en sådan utbildning bör vara bredoch omfatta bl.a. ekonomi, teknik, juridik, arbetsvetenskap, EU-kunskap ochspråk. En sådan utbildning bör enligt hans mening kunna erbjudas vid Högskolani inom ramen för de utbildningsinitiativ i form av utbildningscheckoch trainee-utbildning som regeringen skisserat.Utbildningsutskottet noterar i sitt yttrande (UbU6y) att statligahögskolor avses kunna bli tilldelade utbildningscheckar för utbildning förarbetslösa. Den teoretiska delen i en trainee-utbildning kan också enligtregeringens förslag anordnas av en statlig högskola. Utskottet anser emellertidinte att bör göra några uttalanden om viss utbildning eller viss ortför vare sig utbildningscheckar eller trainee-utbildning.Finansutskottet delar utbildningsutskottets mening och avstyrker därförmotion Ub721 (c).StudiestödMed anledning av att det i kompletteringspropositionen föreslås att medelanslås för extra platser inom skolväsendet, folkbildningen och den högreutbildningen föreslås också att anslagen för studiestöd höjs i motsvarandegrad. De extra platserna beräknas föranleda en ytterligare kostnad förstudiestöd på ca . Kostnaderna belastar anslaget m.m. med , anslaget Studiehjälp m.m. med176,, anslaget Studiemedel m.m. med ochanslaget Vuxenstudiestöd m.m. med 2 603,73 miljoner kronor.I motion Fi42 av m.fl. (s) föreslås en större utökning avantalet platser. Motionärerna framhåller vidare den yrkestekniskahögskoleutbildningens (YTH) stora betydelse och vidhåller i yrkande 14 attsärskilt vuxenstudiestöd bör kunna beviljas studerande i YTH-utbildningar.Motionärerna räknar som en följd härav med en kostnad för studiestöd som är 687miljoner kronor högre än regeringens. Merkostnaden är underanslaget Studiehjälp m.m., under anslaget Studiemedel m.m.och under anslaget Vuxenstudiestöd m.m.Också i motion Fi32 (v) vidhåller motionärerna sin inställning till debesparingar som beslutats när det gäller vuxenstudiestödet till visshögskoleutbildning. Enligt motionärerna bör stödet kvarstå i tidigareomfattning och i yrkande 46 begär de därför en höjning av anslaget Särskiltvuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar med 50 miljonerkronor.Socialförsäkringsutskottet anför följande i sitt yttrande (SfU7y) medanledning av förslagen till ändrade anslag till studiestöd. har vidsin behandling av budgetpropositionen sparat på detsärskilda vuxenstudiestödet vid viss yrkesteknisk högskoleutbildning genom attstuderande som påbörjar utbildningen eller senare hänvisas tillatt finansiera sina studier med vanliga studiemedel. Bakgrunden är attundersökningar har visat att de yrkestekniska utbildningarna ger den enskildelika god ekonomisk utdelning som andra högskoleutbildningar. Även på anslagettill särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar har på motsvarandesätt en besparing gjorts.Socialförsäkringsutskottet uttryckte vid sin behandling avbudgetpropositionen förståelse för de förslag till besparingar som regeringenlade fram och biträdde dessa. Utskottet har inte ändrat inställning i dennadel. bör därför enligt socialförsäkringsutskottets meningavstyrka motionerna Fi42 (s) yrkandena 14 och 17--19 och Fi32 yrkande 46.I övrigt bör enligt socialförsäkringsutskottets mening beräkningen avkostnaden för studiestöd grundas på de förslag som regeringen lagt fram.Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning i nu aktuella delar och avstyrker motionsyrkandena.Socialdemokraternas representanter i utskottet har till denna del i yttrandetanmält en avvikande mening till förmån för förslagen i motion Fi42 (s).Finansutskottet ansluter sig till socialförsäkringsutskottets bedömningaroch tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motionerna Fi42 yrkandena14 och 17--19 och Fi32 yrkande 46.Information till svenska studerande utomlandsI kompletteringspropositionen anförs att antalet studerande utomlands harökat kraftigt och att den som väljer att studera utomlandsbefinner sig i en utsatt och sårbar situation. Enligt regeringens mening finnsdet därför anledning att från statens sida medverka till att de studerande gesen fortlöpande information om . Regeringen avser därför att ge i uppdrag att närmare utreda på vilket sätt och i vilkaformer sådan information skall kunna förmedlas. Regeringen föreslår att 6,3miljoner kronor ställs till regeringens disposition för detta ändamål underanslaget Centrala studiestödsnämnden.I motion Sf507 (s, m) från den allmänna motionstiden har motionärernauppmärksammat detta problem och lagt fram förslag som i huvudsak överensstämmermed det förslag som regeringen nu lägger fram. Motionärerna föreslår att 10,5miljoner kronor görs tillgängliga genom omdisponeringar inom den givnabudgetramen och att får i uppdrag att träffa avtalmed ett lämpligt förlag om informationen till dessa grupper. bör enligt motionärerna också få i uppdrag att utvärderaeffekterna av satsade medel.Socialförsäkringsutskottet delar i sitt yttrande regeringens ochmotionärernas syn på dessa frågor och biträder därför regeringens förslag.Härigenom tillgodoses i allt väsentligt motion Sf507 (s, m).Med den kostnad på som beräknats för administrationen avdet utökade studiestödet uppgår härefter det tillkommande medelsbehovet underanslaget till . mening bör finansutskottet tillstyrka regeringensförslag om en ytterligare medelsanvisning på detta belopp.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetoch tillstyrker därmed propositionens förslag i denna del varmed även motionSf507 (s, m) är tillgodosedd.Ränta på studielån under värnpliktstjänstgöringI kompletteringspropositionen (bil. 8 s. 19) framhålls att värnpliktigasom påbörjat sina högskolestudier före värnpliktstjänstgöringen på grund avskulduppräkningen får en större återbetalning än andra grupper. Regeringenföreslår därför att ränta inte skall tas ut på studielån under tid då enlåntagare fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst.I motion Fi55 (s) anförs att det visserligen finns skäl att överväga enräntesubventionering av studielån i sammanhang där den enskilde av olika skälfår minskade inkomster, men att dessa fall bör få en gemensam prövning i ettstörre sammanhang. I yrkande 2 hemställer motionärerna därför att regeringensförslag avslås.Socialförsäkringsutskottet instämmer i sitt yttrande (SfU7y) iregeringens bedömning. Till yttrandet har emellertid utskottetssocialdemokratiska ledamöter anmält avvikande mening.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets instämmande ochtillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motion Fi55 yrkande 2.SocialdepartementetAnslag till Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassorI kompletteringspropositionen (bil. 5, avsnitt 4) anger regeringen attantalet förtidspensionärer stigit kraftigt . För att brytadenna trend pågår inom ett beredningsarbete. I propositionenuppges att en interdepartemental arbetsgrupp som berett frågan kommeratt lämna en rapport. Utgångspunkten för gruppens arbete är att beviljandet avförtidspension ofta är slutpunkten i en lång händelsekedja med långa ochupprepade sjukperioder och rehabiliteringsförsök. Åtgärderna skall därför inteenbart inriktas på förtidspensioneringen utan även på tidiga åtgärder isjukfallen inom sjukförsäkringen. Enligt propositionen krävs för att brytautvecklingen inom förtidspensioneringen åtgärder för att göra regelsystemet föraktörerna inom socialförsäkringssystemet tydligare och för att förbättra detmedicinska underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning ochförtidspension. Arbetsgruppens förslag kommer att remissbehandlas i vanligordning. Enligt regeringens uppfattning är det motiverat att redan nu föreslååtgärder i syfte att höja den faktiska pensionsåldern och minska utgifterna förförtidspensioneringen. I propositionen uppges att försäkringskassornasförtroendeläkare bör få utökade och delvis annorlunda arbetsuppgifter.Förtroendeläkarnas uppgift är främst att på grundval av den behandlandeläkarens intyg klarlägga och förklara för tjänstemannen den försäkrades statusoch vid behov begära kompletterande uppgifter från den behandlande läkaren. Ipropositionen uppges att förtroendeläkarens arbetsinsats bör utökas så attdenne i mycket större utsträckning än integreras i den ordinarieverksamheten samt att förtroendeläkaren ges reell möjlighet att medverka itidiga skeden av bedömningen av rätt till sjukpenning samt inför prövning avförtidspension. För att förstärka förtroendeläkarens roll bör dennes arbetstidpå utökas så att den omfattar minst halvtid. Regeringenföreslår därför att försäkringskassorna tillförs för attkunna förstärka förtroendeläkarnas insatser. Medlen beräknas tillföraförsäkringskassorna ca 300 halvtidsanställda förtroendeläkare. Regeringenförutsätter därvid att det antal läkare som finns bibehålls, men att dengenomsnittliga arbetstiden ökar kraftigt. Regeringen bedömer vidare att enförstärkning av förtroendeläkarnas roll innebär väsentligt minskade utgifter isocialförsäkringssystemet samt ett effektivare rehabiliteringsarbete. Enligtregeringen beräknas förslaget minska de totala utgifterna förförtidspensioneringen med varav inomfolkpensioneringen och inom ATP. Regeringen föreslår ienlighet härmed att till anslaget Förtidspensioner för /95 skallanvisas ett belopp som är lägre än vad som tidigare anvisatsav riksdagen.Det ovan anförda innebär att till anslaget Allmänna försäkringskassor skalltillföras ytterligare . Till detta anslag föreslår regeringenockså att försäkringskassorna tillförs som kompensation föradministrationen av finansieringsbidraget för ungdomspraktikanter. Vidare börenligt propositionen medel till försäkringskassornas Utvecklingsråd tillförasförsäkringskassorna med . I propositionen (bil. 5, avsnitt 5)föreslås att med ändring av beslutet avseende anslag till Allmännaförsäkringskassor (prop. 1993/94:148) i denna del (punkt 16) anvisar ettramanslag på 4 321 647 000 kr.Socialförsäkringsutskottet har (Sfu7y) ingen erinran mot regeringensförslag till anslag. Utskottet vill dock i detta sammanhang erinra om attutskottet i betänkande 1993/94:SfU19, vari behandlas proposition 1993/94:205med förslag om finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- ochsjukvård och socialtjänst, i anslutning till ett motionsyrkande om ettvidareutvecklat och bredare program för förebyggande och rehabiliterandeinsatser föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att det behövs ettklargörande av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar och att denna fråga börutredas. Utskottet uttalar i övrigt att det skulle vara värdefullt omregeringen utformade ett samlat program för förebyggande och rehabiliterandeinsatser och föreslår i betänkandet att även detta ges regeringen till känna.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning ochtillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen (bil. 5, avsnitten 4och 5) till anslag till Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassor.Medel till alkohol- och drogpolitiska åtgärderRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. 5, avsnitt 6) att75 anvisas för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder /95 med anledning av Alkoholpolitiska kommissionensslutbetänkande och den pågående europeiska integrationsprocessen.Socialutskottet har inget att erinra mot den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen till Alkohol- och drogpolitiska åtgärder för budgetåret1994/95. Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden.Finansutskottet delar socialutskottets uppfattning och tillstyrkersålunda regeringens förslag i kompletteringspropositionen (bil. 5, avsnitt 6)till medelsanvisning.Särskilt bidrag för ökade kostnader till följd av bestämmelserna ommervärdesskattSocialutskottet anser att de i propositionen framlagda förslagen till lagom ändring i lagen (1994:221) om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidragtill kommuner och lag om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag tillkommuner bör tillstyrkas. Förslagen har inte mött någon erinran i form avmotioner.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialutskottet ochtillstyrker propositionens förslag i denna del.KulturdepartementetAnslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.I kompletteringspropositionen (bil. 11, avsnitt 2) anförs attutflyttningen av bosnier från förläggningar till kommuner skett i dentakt som förutsattes i budgetpropositionen. Regeringen har emellertid den14 april beslutat att barn och barnfamiljer som ansökt omuppehållstillstånd före och som inte fått ansökan slutligtprövad skall beviljas uppehållstillstånd om inte särskilda skäl talar emotdetta. Beslutet bedöms enligt regeringen leda till att drygt 20 000 personer,varav nästan hälften barn, kommer att få permanent uppehållstillstånd. Enligtpropositionen kommer mottagandet i kommunerna till allra största delen att skeunder /95. Även regeringens vägledande beslut om attge permanent uppehållstillstånd till fyra somalier bedöms medföra atthuvudparten av de drygt 1 700 somalier som vistas påflyktingförläggningar kommer att beviljas permanentuppehållstillstånd och skall tas emot i kommunerna. Med viss följdinvandring avanhöriga beräknar regeringen att det rör sig om totalt ca 2 400 somalier.Regeringen beräknar att de nämnda besluten kommer att leda till att det /95 behövs ytterligare ca 5 000 kommunplatser utöver vad somangetts i budgetpropositionen. Anslagskonsekvenserna beräknas till ytterligare500 för ersättningar till kommunerna för /95.Beräkningarna avser ökade kostnader för schablonersättningar och även kostnaderför handikappade och för barn utan egna vårdnadshavare. I propositionen angesatt det även kan uppstå ett behov av att öka anslagsposten för extraordinärakostnader utöver vad som redan föreslagits i budgetpropositionen. Regeringensbeslut om uppehållstillstånd bör, enligt propositionen, även leda till minskadeförläggningskostnader och förkortade handläggningstider för de berördaasylsökandena. Även kostnader för verkställighet av avvisningsbeslut bortfallerför de berörda som annars skulle ha avvisats.