bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Motionärerna bedömeratt budgetförstärkningarna får ett genomslag på år1998, vilket sägs överstiga regeringens saneringsprogram med drygt 43 miljarderkronor.Motionärerna anser att saneringen av de offentliga finanserna måste inriktaspå tre huvudområden:Besparingar i statens utgifter. Eftersom bidrag i olika former är statensstörsta utgiftsområde, och staten har ett särskilt ansvar för att upprätthållanyckelområden som rättsväsende, utbildning, vård och omsorg, måste besparingargöras främst i transfereringar till hushåll.Rationaliseringar inom stat, kommun och landsting. Konsumtionen i denoffentliga sektorn bör i genomsnitt vara realt oförändrad. Medhänsyn till befolkningsförändringar ställer detta krav på årligarationaliseringar på mellan 1 och 2 %.Inkomstförstärkningar. Vissa skatter kan bli nödvändiga att höja.Skattetrycket får dock inte överstiga av BNP . Egenavgifter skallockså kunna användas för att finansiera offentliga försäkringssystem.Budgetförstärkningarna bör enligt motionärernas uppfattning i största möjligautsträckning ha en fördelningspolitiskt riktig profil. Förstärkningarna måstetill övervägande del ha formen av besparingar, framhåller motionärerna. I denmån skatter skall höjas måste det ske på ett sätt som har så få skadligaeffekter som möjligt på samhällsekonomin.SkattepolitikenKrav på lagrådsgranskning av propositionens skatteförslagPropositionens lagförslag har inte underställts Lagrådet för yttrande. Enligtpropositionen är lagförslagen i flertalet fall av den beskaffenhet attLagrådets hörande skulle sakna betydelse. Vissa andra lagförslag är sådana attLagrådets yttrande normalt bör inhämtas. Det gäller bl.a. förslaget till lag omdirektavdrag för byggnader m.m. I propositionen påpekas emellertid attlagförslagen i stor utsträckning innebär en återgång till de regler sombeslutades skattereform och som gällde fram till den 1 januari 1994.Dessa lagregler har tidigare granskats av Lagrådet. En förnyad granskning idessa delar framstår därför enligt regeringens mening som obehövlig.Regeringen ser förslagen som en materiellt och systematiskt sammanhållenhelhet. De utgör ett mycket viktigt inslag i den del av regeringens ekonomiskapolitik som bör ta ställning till . En lagrådsgranskning skullefördröja avlämnandet av propositionen så att det inte vore möjligt attåstadkomma en avslutad riksdagsbehandling . Regeringen anseratt Lagrådets hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågornas behandling så attavsevärt men skulle uppkomma.Vid utskottets beredning av propositionen har yrkats att utskottet skullelåta Lagrådet granska de till propositionen fogade lagförslagen. De skäl somdärvid åberopats är att förslagen innebär nyheter med konsekvenser som inte nukan förutses och att det kan sättas i fråga om inte de föreslagna reglerna föravskattningen av skatteutjämningsreserv (surv) strider motretroaktivitetsförbudet i grundlagen.En remittering till Lagrådet skulle medföra att ärendet inte hinnerslutbehandlas av . Av den redovisning utskottet tidigare lämnatav regeringens förslag framgår att förslagen på skatteområdet är en viktigtbeståndsdel i regeringens ekonomiska politik. En fördröjd behandling av dessaförslag skulle därmed leda till att hela uppläggningen av den ekonomiskapolitiken kunde sättas i fråga. Med hänsyn till att fördröjningen sålunda ärtill avsevärt men har utskottet med stöd av 4 kap. 10 § riksdagsordningenbeslutat att inte inhämta Lagrådets yttrande.Beskattning av utdelningsinkomster och reavinster på aktier m.m.I propositionen (s. 50--52) föreslås att beskattningen av kapitalägandeåterförs till regler. har väsentliga avsteg gjortsfrån dessa regler och de nu framlagda förslagen är avsedda att återställa denlikformighet som åsyftades med skattereformen. Utdelningsinkomster ochreavinster på aktier föreslås sålunda bli beskattade fullt ut.Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi1 att propositionens förslagavslås (yrkandena 15, 16 i denna del och 19). Även yrkar imotion Fi2 avslag på propositionen (yrkandena 25 i denna del, 27, 29,32--35, 37 i denna del och 41). I motion Fi3 begär att denföreslagna dubbelbeskattningen av aktier avskaffas (yrkande 5).Skatteutskottet tillstyrker propositionens förslag i fråga om återgångentill tidigare regler om full beskattning av utdelningar och reavinster påaktier. avstyrker motionerna.Finansutskottet har i denna fråga ingen annan uppfattning änskatteutskottet. tillstyrker således de av regeringenföreslagna reglerna för beskattning av kapitalinkomster samt avstyrkermotionerna Fi1 (m) yrkandena 15, 16 i denna del och 19, Fi2 (c) yrkandena 25i denna del, 27, 29, 32--35, 37 i denna del och 41 samt Fi3 (fp) yrkande 5.Ändringarna påverkar utformningen av flera lagar, däriblandkommunalskattelagen (1928:370), lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,uppbördslagen (1953:272), kupongskattelagen (1970:624), lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter samt lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver. Till frågan om lagregleringen återkommer utskottet längrefram i detta betänkande.Skattesatsen för kapitalinkomsterI propositionen (s. 50--52) föreslås att den sänkning av skattesatsen förkapitalinkomster från som enligt tidigare riksdagsbeslut skulle hagenomförts inte skall komma till stånd. Som en följd häravslopas även motsvarande sänkning av skattesatsen på vinstsparande.Moderata samlingspartiet avvisar i motion Fi1 propositionens förslag(yrkandena 14 och 18). Även yrkar i motion Fi2 avslag påpropositionen (yrkande 25 i denna del och 39).Skatteutskottet tillstyrker propositionens förslag om skattesatsen förbeskattningen av kapitalinkomster och avstyrker motionerna.Finansutskottet biträder skatteutskottets förslag. bör sålundabiträda propositionen och avslå motionerna Fi1 (m) yrkandena 14 och 18 och Fi2(c) yrkandena 25 i denna del och 39.Ändringen påverkar utformningen av bl.a. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Utskottet återkommer till lagregleringen längre fram ibetänkandet.Värdepappersfonder och investmentföretagI propositionen (s. 52--53) föreslår regeringen att skattesatsen förvärdepappersfonder höjs från samt att man återinför de regler somi övrigt gällde för sådana fonder före . Utdelning sommottagits av värdepappersfonden blir skattepliktig och avdrag medges för denutdelning som fonden lämnar. Reavinster på aktier o.d. är skattefria. Enschablonintäkt på tas ut på aktiernas marknadsvärde vid beskattningsåretsingång.En förutsättning för full avdragsrätt för förlust på fondandel skall återvara att minst tre fjärdedelar av värdepappersfondens förmögenhet utgörs avaktier.Även för investmentföretag återinförs i princip de bestämmelser som gälldefram /94.I motion Fi1 yrkar Moderata samlingspartiet avslag på regeringens förslagtill ändrade skatteregler för värdepappersfonder och investmentföretag (yrkande16 i denna del). Samma krav framförs av i motion Fi2 (yrkande25 i denna del).Skatteutskottet tillstyrker regeringens förslag i detta hänseende ochavstyrker avslagsyrkandena i de båda motionerna.Finansutskottet instämmer i skatteutskottets uppfattning och tillstyrkerregeringens förslag till skatteregler för värdepappersfonder ochinvestmentföretag samt avstyrker motionerna Fi1 (m) yrkande 16 samt Fi2 (c)yrkande 25 i denna del.Ändringarna berör kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Utskottet återkommer till dessa lagändringar längre frami betänkandet.Avkastningsskatt på pensionssparandeI propositionen (s. 53--54) föreslås att avkastningsskatten påpensionsförsäkringar och pensionssparkonton höjs från . Höjningengäller såväl privata pensionsförsäkringar som tjänstepensionsförsäkringar.Avkastningsskatten på kapitalförsäkringar höjs från av skatteunderlagettill på nio tiondelar av underlaget som en anpassning till skattesatsenför inkomst av kapital.Till följd av att enkelbeskattningssystemet avskaffas, slopas särregeln omatt svenska aktier o.d. endast skall tas upp till viss del av värdet vidbestämmandet av underlaget för avkastningsskatt.I motion Fi1 avvisar Moderata samlingspartiet förslagen om höjdavkastningsskatt såväl på pensionsförsäkringar och pensionskonton som påkapitalförsäkringar (yrkande 17). begränsar i motion Fi3 sittavslagsyrkande till avtalspensioner (yrkande 6). förespråkar imotion Fi2 samma lösning som regeringen när det gäller beskattningen avpensionsförsäkringskapital.Skatteutskottet erinrar om att skatt på avkastningen av pensionskapitaleti försäkringssystemet och i det bundna banksparandet inte utgår i annan form änsom avkastningsskatt. Nuvarande regler innebär därför att pensionssparandet idessa former gynnas jämfört med annat pensionssparande och vanligtbanksparande. instämmer i regeringens bedömning attbeskattningen av detta pensionssparande bör höjas och biträder såledespropositionen i denna del och avstyrker avslagsyrkandena i motionerna.Finansutskottet är även i denna fråga av samma uppfattning somskatteutskottet och tillstyrker således regeringens förslag till höjdavkastningsskatt på pensionskapital och kapitalförsäkringar liksom de nyareglerna för beräkning av värdet på svenska aktier o.d. avstyrkerutskottet motionerna Fi1 (m) yrkande 17 samt Fi3 (fp) yrkande 6.Ändringarna berör bl.a. lagen (1990:661) om avkastningsskatt påpensionsmedel. Utskottet återkommer till denna lagändring längre fram ibetänkandet.Sparande i allemansfondI propositionen (s. 54--55) föreslås att sparande i allemansfond skallåterfå en skattegynnad ställning . Reavinster och utdelningarpå andelar i allemansfond skall beskattas med en faktisk skattesats på ,dvs. med två tredjedelar av vad som kommer att gälla för övrigakapitalinkomster i hushållssektorn.Förslaget avvisas av Moderata samlingspartiet, och Miljöpartieti motionerna Fi1 (yrkande 20), Fi2 (yrkande 22) och Fi5 (yrkande16).Skatteutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena.Finansutskottet får i denna fråga anföra följande. Allemansfondssparandetgavs skattereform en gynnad ställning genom att endast tvåtredjedelar av avkastningen beskattades. Dessa skattefördelar avskaffades påinitiativ av den föregående regeringen. Allemansfondssparandet har under senareår stadigt minskat från som mest närmare 2,5 miljoner konton till drygt 2,2miljoner konton vid utgången av oktober 1994.Denna sparform har bidragit till att riskkapitalmarknaden tillförts enavsevärd mängd nytt kapital, som ägandet i svenskt näringslivbreddats. Många småsparare som tidigare aldrig sparat i aktier har genomallemansfondssparandet kommit i kontakt med sådant sparande.Finansutskottet delar regeringens bedömning att man bör slå vakt omallemansfonderna och återgå till de skatteregler som lades fast i 1990 årsskattereform.Med det anförda tillstyrker finansutskottet regeringens förslag och avstyrkermotionerna Fi1 (m) yrkande 20, Fi2 (c) yrkande 22 och Fi5 (mp) yrkande 16.Ett förslag till lag om skattelättnader för sparande i allemansfond harfogats till propositionen. Utskottet återkommer till lagregleringen längre frami betänkandet.FörmögenhetsbeskattningI propositionen (s. 55--56) föreslås att förmögenhetsskatten tills vidarebehålls. Den skulle enligt tidigare riksdagsbeslut annars ha avskaffats . Det är regeringens avsikt att utforma nya regler förförmögenhetsbeskattningen enligt samma principer som gällde årsskattereform, dvs. skattesatsen bör vara låg och beskattningen likformig.Kapital i små och medelstora företag skall i stor utsträckning befrias frånförmögenhetsskatt. Regeringen avser att återkomma med ett förslag tillny förmögenhetsbeskattning som tillgodoser dessa synpunkter.Moderata samlingspartiet avvisar i motion Fi1 (yrkande 21) regeringensförslag.Skatteutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionsyrkandet.Enligt skatteutskottet bör förmögenhetsskatten behållas av fördelningspolitiskaskäl.Finansutskottet noterar att det i finns en bred uppslutningbakom regeringens förslag. Såväl , ochMiljöpartiet som ger i sina motioner förslaget ett klart stöd.Även biträder förslaget. Endast Moderata samlingspartiet ställersig avvisande.Finansutskottet instämmer i regeringens och skatteutskottets uppfattning attförmögenhetsskatten bör behållas av fördelningspolitiska skäl. Utskottettillstyrker således propositionen i denna del och avstyrker motion Fi1 (m)yrkande 21.Enligt utskottets mening bör alltså anta det till propositionenfogade förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Utskottet återkommer tilllagregleringen längre fram i betänkandet.FöretagsbeskattningI propositionen (s. 49) sägs att det samlade skatteuttaget för företagbör sänkas med i förhållande till den nivå som följer av1994 års regler. Det kan ske antingen i form av åtgärder som gynnarförsörjningen med externt kapital eller i form av mer generellt utformadelättnader. För- och nackdelarna med de olika alternativen bör enligt regeringenprövas efter samråd med näringslivet.Vänsterpartiet begär i motion Fi4 ett riksdagsuttalande om att eventuellalättnader av detta slag skall läggas ut så att framför allt mindre ochnystartade företags försörjning med riskkapital gynnas (yrkande 18). Ettlikartat yrkande framförs också av i motion Fi5 (yrkande 17).Vänsterpartiet föreslår också ett riksdagsuttalande om en återgång tillenklare och överskådligare skatteregler för enskild näringsverksamhet (yrkande17). Motionärerna anser dessutom att uttaget av bolagsskatt skall återställasfrån (yrkande 19). De begär även ett riksdagsuttalande om attnågon form av vinstdelningsskatt skall införas (yrkande 20).Skatteutskottet avstyrker motionerna. har förståelse förde i motionerna framförda önskemålen om åtgärder för att stimuleranyföretagande för små och medelstora företag. Som framgår av propositionentorde detta också vara regeringens strävan, och det finns därför enligtskatteutskottets mening inte någon anledning till ett särskiltriksdagsuttalande i denna riktning.De skattelättnader som regeringen nu kommer att överväga i samråd medindustrin motiveras av önskemålet att återställa skattesituationen förföretagen till vad som gällde års omläggning. I nuvarande läge kandet enligt skatteutskottets mening inte anses aktuellt att också ta uppskatteskärpningar.Skatteutskottet avstyrker med hänvisning härtill motionsyrkandena.Finansutskottet ser liksom skatteutskottet ingen anledning för riksdagenatt göra ett särskilt uttalande om de små och medelstora företagensskattesituation med hänsyn till att regeringen redan torde ha sin uppmärksamhetriktad på problemet. delar också skatteutskottets uppfattningatt det i nuvarande situation inte är aktuellt att höja uttaget av bolagsskatt,ej heller att införa någon form av vinstdelningsskatt.Finansutskottet avstyrker således motionerna Fi4 (v) yrkandena 17, 18, 19 och20 samt Fi5 (mp) yrkande 17.Avvecklingen av survI propositionen (s. 63--64) föreslås att den skattefria upplösningen avföretagens skatteutjämningsreserv (surv) begränsas. Enligt gällande reglerskall befintliga surv-avsättningar upplösas varvid halvabeloppet inte beskattas. Regeringen föreslår nu att nio tiondelar av survenskall återföras till beskattning under sju år.Moderata samlingspartiet avvisar i motion Fi1 regeringens förslag(yrkande 24), liksom gör i motion Fi2 yrkandena 36 och 37 ochMiljöpartiet i motion Fi5 (yrkande 18).Skatteutskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrkermotionerna. påpekar att de föreslagna ändringarna angåendeåterföringen av surv-avsättningar påverkar beräkningen av kapitalunderlaget förägare i fåmansföretag. För att undvika en retroaktiv effekt börkapitalunderlaget beräknas enligt nuvarande regler vid taxering.Skatteutskottet föreslår att övergångsbestämmelserna till ändringarna i lagen(1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv och lagen (1994:775) omberäkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretagkompletteras med en regel av denna innebörd.Finansutskottet anser i likhet med regeringen att en eftergift avbeskattningen på halva surv-återföringen innebär ett betydande skattebortfalloch ett oacceptabelt gynnande av de företag som gjort surv-avsättningar iförhållande till andra företag. Såväl statsfinansiella skäl somneutralitetsaspekter talar således för att nuvarande återföringsreglerändras.Systemet med skatteutjämningsreserv innebar att de medel som frigjordes vidupplösning skulle tas upp som skattepliktig inkomst. Systemet innebar såledesendast ett uppskov med beskattningen av de avsatta vinstmedlen. Avskattningen isig har ingen retroaktiv karaktär.De övergångsregler som regeringen har utformat till lagarna syftar till attretroaktiva effekter ej skall uppstå. För att undvika att sådana effekter trotsallt kan uppkomma i något speciellt undantagsfall föreslår finansutskottet attövergångsreglerna till de föreslagna ändringarna i lagen (1993:1540) omåterföring av skatteutjämningsreserv och lagen (1994:775) om beräkning avkapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag kompletteras på detsätt som skatteutskottet föreslagit.Med en sådan ändring tillstyrker utskottet bifall till propositionen ochavslag på motionerna Fi1 (m) yrkande 24, Fi2 (c) yrkandena 36 och 37 samt Fi5(mp) yrkande 18.Utskottet återkommer till lagändringarna längre fram i betänkandet.Kvittning av underskott av näringsverksamhetI propositionen (s. 65) föreslås att den generella rätten att kvittaunderskott av nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst avskaffas.Regeringens förslag avvisas av Moderata samlingspartiet, ,och i motionerna Fi1 (yrkande 25), Fi2(yrkande 24 delvis), Fi3 (yrkande 7) samt Fi5 (yrkande 15).Skatteutskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrkermotionerna. Den utvidgade kvittningsrätten är ett avsteg från en grundläggandeprincip skattereform och bör därför tas bort, anser skatteutskottet.Finansutskottet instämmer i skatteutskottets uppfattning. En grundtanke i1990 års skattereform var att kvittning av underskott mellan olikaförvärvskällor inte skulle vara tillåten. Undantag gjordes bara för konstnärligoch litterär verksamhet. Genom att hålla en klar rågång mellan olikaförvärvskällor begränsades möjligheterna till skatteundanhållande. Dennagrundprincip bör nu återupprättas.Finansutskottet biträder således propositionen i denna del och avstyrkermotionerna Fi1 (m) yrkande 25, Fi2 (c) yrkande 24 delvis, Fi3 (fp) yrkande 7och Fi5 (mp) yrkande 15.Ändringen berör kommunalskattelagen (1928:370). Utskottet återkommer tilldenna lagändring längre fram i betänkandet.StämpelskattI propositionen (s. 49) föreslås att stämpelskatten på nya aktier skallslopas. Åtgärden vidtas som ett led i strävandena att främjariskkapitalförsörjningen för det svenska näringslivet.Finansutskottet tillstyrker detta förslag, vilket innebär att riksdagenbör anta det till propositionen fogade förslaget till lag om upphävande avlagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier.Utskottet återkommer till lagregleringen längre fram i betänkandet.Beskattningen av ekonomiska föreningarI motion Fi13 av m.fl. (s) tas en speciell fråga upprörande ekonomiska föreningar. Dessa hade rätt till avdrag förutdelning på insatskapital. Avdragsreglerna slopades emellertid under hösten1993 som en konsekvens av att utdelningar undantogs från beskattning. När nuutdelningar åter skall beskattas föreslås i motionen att också avdragsreglernaåterställs.Skatteutskottet erinrar om att ekonomiska föreningar och aktiebolagbeskattas enligt likartade regler. De tidigare reglerna i 2 § 8 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt kan jämföras med ett slags fördelaktigt s.k.Anellavdrag. Eftersom Anellavdraget inte återinförs för aktiebolagen är detinte helt naturligt att återinföra avdragsrätten på insatskapital hos ekonomiskförening, framhåller skatteutskottet. Detta gäller, anser skatteutskottet,givetvis trots att de ekonomiska föreningarna ännu inte fått någon likartadkompensation som den som utgår till aktiebolagen i form av slopad stämpelskatt.Avsikten är inte att de ekonomiska föreningarna skall diskrimineras, ochskatteutskottet förutsätter därför att regeringen uppmärksammar deras situationi de fortsatta övervägandena i dessa frågor. Någon särskild framställning tillregeringen i denna fråga erfordras inte enligt skatteutskottet, som medhänvisning till det anförda avstyrker motionen.Enligt vad finansutskottet inhämtat kommer regeringen atttillsätta en särskild utredning om den kooperativa företagsformen. Det fårförutsättas att den fråga som aktualiseras i motionen kommer att prövas i dettautredningsarbete. biträder således skatteutskottets förslag ochavstyrker bifall till motion Fi13 (s).Beskattning av förvärvsinkomsterSkatteskalan och grundavdragetI propositionen (s. 66--67) föreslås att en tillfällig värnskatt på 5 %införs och att denna åtgärd kombineras med att grundavdraget vid den statligabeskattningen återinförs än vad som följer av nuvarande regler.Statlig skatt utgår på inkomster över den s.k. brytpunkten, som vid 1995 årstaxering uppgår till . Regeringens förslag innebär att skattenpå inkomster över denna nivå höjs temporärt från . Det höjdaskatteuttaget skall tillämpas under inkomståren 1995--1998, varefter den lagsom reglerar höjningen automatiskt upphör att gälla.Moderata samlingspartiet yrkar i motion Fi1 (yrkandena 26 och 27) avslagsåväl på förslaget till höjt skatteuttag som på förslaget att återinföragrundavdraget. Även avvisar i motion Fi2 (yrkandena 23 och40) den föreslagna skattehöjningen och återinförandet av det statligagrundavdraget. föreslår i motion Fi3 att som sinmening skall uttala att det är angeläget att slå vakt om skattereformen(yrkande 3). avslås i motionen den föreslagnamarginalskattehöjningen, liksom förslaget att återinföra grundavdraget redan1995 (yrkande 4). stödjer i motion Fi4 förslaget om höjdskattesats men anser att höjningen inte skall begränsas till (yrkande21). I motionen föreslås dessutom att ett nytt skikt i skatteskalan inrättasmed skatt för inkomster (yrkande 24). Motionärerna yrkarockså avslag på regeringens förslag att återinföra grundavdraget (yrkandena 22och 23). godtar i motion Fi5 förslaget om värnskatt men ansersamtidigt att marginalskatter medför vissa problem. Bl.a. gynnar despekulationsekonomi, skatteplanering och ökad upplåning samt missgynnar dem somgenom hårt arbete försöker få rätsida på sin ekonomi. Motionärerna föreslår ettriksdagsuttalande av denna innebörd (yrkande 24).Skatteutskottet ser den föreslagna värnskatten som ett viktigt led iregeringens ekonomiska politik. Åtgärden är av stor betydelse för att bördornaskall kunna fördelas på ett mer rättvist sätt än . Regeringens förslagatt återinföra grundavdraget vid den statliga beskattningen faller tillbaka påställningstaganden som gjordes i samband med skattereformen och påuppfattningen att man även bör undvika skatteskärpningar i dekänsliga inkomstlägen det här är fråga om. hänvisar också tillde uttalanden som görs i propositionen om att grundavdragets utformning i dehögre inkomstskikten skall prövas när värnskatten avvecklas. Skatteutskotteterinrar vidare om att höjningen av skatteuttaget har utformats som entillfällig åtgärd, som är motiverad av den nuvarande svåra ekonomiskasituationen, och vidhåller att ändringen skall ha denna innebörd.Med dessa synpunkter tillstyrker skatteutskottet regeringens förslag ochavstyrker de motioner som är aktuella i sammanhanget.Finansutskottet ansluter sig till skatteutskottets uppfattning i dennafråga och tillstyrker propositionens förslag om höjt skatteuttag vid denstatliga inkomstbeskattningen liksom förslaget att redan till nästa åråterinföra det statliga grundavdraget.Som skatteutskottet påpekar har de senaste årens skattepolitik kraftigtundergrävt statsfinanserna och luckrat upp de principer som lades fast i 1990års skattereform. Regeringens förslag innebär att de principer som vägledde1990 års skattereform nu åter skjuts i förgrunden. I ett avseende görs dock ettavsteg från reformens grundläggande konstruktion, nämligen i höjningen avuttaget av statlig skatt.