bet · GH01NU21 · 1994-04-26 00:00:00 — Proposition 1993/94:100 1993/94NU21ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:100 bilaga 13() littera C (teknologisk infrastrukturm.m.) punkterna 4--8,dels proposition 1993/94:161 om marknadskontroll förproduktsäkerhet, m.m.,dels en motion som väckts med anledning av proposition1993/94:161,dels en motion från allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de i proposition 1993/94:161 föreslagnariktlinjerna för organisationen av en marknadskontroll avprodukter. Med hänsyn till att denna kontroll är underuppbyggnad i alla länder anslutna till är det,enligt utskottets mening, en fördel att ha ett flexibelt systemdär förändringar relativt enkelt kan göras. I en reservation(s), med instämmande i en meningsyttring (v), förordas attregeringen skall anmodas att tillse att åtgärder vidtas så attdet i särskilda fall blir möjligt för det berördaprovningsorganet att även svara för typgodkännandeuppgifter.Vidare tillstyrker utskottet förslag i budgetpropositionen omanslag till Styrelsen för teknisk ackreditering, provnings- ochmätteknisk forskning och utveckling, m.m. samtElsäkerhetsverket. Beträffande den sistnämnda myndighetenargumenteras i en reservation (s), som får stöd imeningsyttringen (v), för ett högre anslag än vad regeringen harföreslagit. Proposition 1993/94:100 I proposition 1993/94:100 bilaga 13 ()framlägger regeringen förslag om anslag m.m. under tolftehuvudtiteln för /95. Under här angivnarubriker föreslås följande:C 4. Styrelsen för teknisk ackreditering:Myndighetsverksamhet (s. 57)att till Styrelsen för teknisk ackreditering:Myndighetsverksamhet för /95 anvisar ettramanslag på 13 566 000 kr.C 5. Styrelsen för teknisk ackreditering:Uppdragsverksamhet (s. 60)att till Styrelsen för teknisk ackreditering:Uppdragsverksamhet för /95 anvisar ett anslag på1 000 kr.C 6. Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet (s. 62)att till Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidragtill riksmätplatsverksamhet för /95 anvisar ettreservationsanslag på 8 400 000 kr.C 7. Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU, m.m.(s. 63)att till Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU,m.m. för /95 anvisar ett reservationsanslag på48 950 000 kr.C 8. (s. 65)att till för /95anvisar ett ramanslag på 39 651 000 kr.Proposition 1993/94:161I proposition 1993/94:161 föreslås att riksdagen1. godkänner de föreslagna riktlinjerna för organisationen aven marknadskontroll av produkter (avsnitt 5.1),2. bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer att besluta om avgifter för tillsynen inom den legalamättekniken och av färdigförpackade varor (avsnitt 6). Den motion som väckts med anledning av proposition1993/94:161 är1993/94:N29 av Axel m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektiv provningsverksamhet.Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1993/94:N419 av Bo Finnkvist och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en effektiv och fungerandemarknadskontroll av elmateriel. InledningI detta betänkande behandlas frågor rörande provning ochkontroll. Inledningsvis redogörs för olika termer och begrepp.Riksdagen beslöt (prop. 1991/92:170 bil. 11, bet.1992/93:EU1) om en lag om teknisk kontroll (SFS 1992:1119),som vid ikraftträdande skulle ersätta lagen(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning.Enligt den nya lagen, som trädde i kraft ,utförs bedömning av överensstämmelse och annan teknisk kontrollav anmälda organ, riksprovplatser eller ackrediterade organ (2§). Termen bedömning av överensstämmelse används inom EU föratt beteckna vad som tidigare kallades certifiering ochprovning. Med termen avses en granskning av om en produktuppfyller ställda krav.Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) har enligt lageni uppgift att i samråd med berörda myndigheter bedöma de organsom önskar bli anmälda för att fullgöra uppgifter i samband medbedömning av överensstämmelse enligt de bestämmelser som gällerinom EES. Enligt lagen skall de organ anmälas som begär det ochsom uppfyller gällande krav (4 §). Innan organet anmäls skallSWEDAC i samråd med berörda myndigheter ha gjort en bedömning avom organet uppfyller dessa krav. finns det etttiotal svenska anmälda organ.Med ackreditering menas en förklaring att ett organ ärkompetent att utföra den verksamhet som ackrediteringen avser(14 §). SWEDAC handhar ackreditering av laboratorier förprovning eller mätning, certifieringsorgan för certifiering avprodukter, kvalitetssystem eller personal samt besiktningsorganför besiktning eller liknande kontroll. Vid ackreditering skalltillämpliga europeiska eller internationella standarder iakttas.Antalet ackrediterade organ uppgick till ca 1 600.Det tidigare svenska kontrollsystemet innebar att en myndighetskulle utfärda ett godkännande innan produkten fick introduceraspå marknaden. Den institutionella uppbyggnaden förkontrollverksamheten har varit det s.k. riksprovplatssystemet.Detta system innebär att för ett särskilt kontrollområde kanutses ett offentligt organ -- en riksprovplats -- som därvidhar monopol på den obligatoriska kontrollen inom det berördaområdet. beslöt att godkänna de riktlinjerregeringen hade angett för avveckling av riksprovplatssystemet(prop. 1991/92:170, bil. 11, bet. 1992/93:EU1). Bestämmelser omriksprovplatser finns intagna i den nya lagen om tekniskkontroll (6--10 §§). Efter det att upphört somriksprovplats finns det sex riksprovplatser -- ABSvensk Anläggningsprovning, , Apoteksbolaget, AB ,och Statensmaskinprovningar.Med riksmätplats avses ett organ som enligt nyssnämnda laghar utsetts att för viss storhet officiellt svara för sådanmätning som i förhållande till nationella mätnormaler ellervetenskapligt definierade måttenheter säkerställer riktighetenav mätningar som utförs inom landet och att se till att dessamätnormaler och måttenheter är anknutna till internationelltantagna enheter (11 §). Riksmätplatser är , Flygtekniska försöksanstalten, , och Aerotech AB.Med begreppet marknadskontroll, som är föremål för förslagi den nu aktuella propositionen 1993/94:161, avser EU en bestämdform av kontroll av produkters säkerhet. Marknadskontrollen tarsikte på produkten när den finns på marknaden. Det är en statligefterkontroll av att tillverkare eller importörer har fullgjortsina förpliktelser. Det grundläggande syftet med den s.k.CE-märkningen är att den skall underlätta marknadskontrollen. (CE-märkningen sker enligt lagen (1992:1534) om EG-märket.) Frånmarknadskontroll skall särskiljas sådan s.k. återkommandekontroll som kan förekomma under en produkts användning och somsyftar till att kontrollera att produkten inte på grund avförslitning eller bristande underhåll orsakar skador.Några samlade bestämmelser om hur marknadskontrollen skallorganiseras och bedrivas finns inte inom EU. Från legal synpunktvilar EU:s krav på marknadskontroll framför allt påproduktdirektiv enligt den s.k. nya metoden och på direktivet(92/59/EEG) om allmän produktsäkerhet. Direktiv enligt den nyametoden förutsätter att medlemsländerna utför marknadskontroll,men direktiven innehåller i stort sett inga regler för hur denskall bedrivas. Marknadskontrollen kan delas in i två stadier.Ett första skede innefattar övervakning av marknaden, direktgenom inspektion eller indirekt med hjälp av olikainformationskällor och klagomål (marknadsövervakning). I ettsenare skede skall upptäckta problem lösas frivilligt ellergenom tvångsförfaranden.Marknadskontroll för produktsäkerhet, m.m.Riktlinjer för marknadskontrollenI propositionen redovisar regeringen de allmänna riktlinjersom bör gälla för marknadskontrollen av produkter. Medhänvisning till frågans vikt vill regeringen ha riksdagensgodkännande av dessa riktlinjer.Marknadskontrollen är en viktig del i den ordning som gällerför det fria varuutbytet på EU:s inre marknad, sägs det ipropositionen. Genom förpliktar sig attbedriva en marknadskontroll av produkter, som omfattas avsäkerhetskrav till skydd för liv, hälsa och miljö, i sammautsträckning som görs inom EU-länderna. Det ankommer på varjeenskild stat, som omfattas av , att själv utforma ochfinansiera sin marknadskontroll. Skyldigheten att bedrivamarknadskontroll grundas, som tidigare nämnts, framför allt påEU:s produktdirektiv enligt den nya metoden och på det allmännaproduktsäkerhetsdirektivet som träder i kraft den 29 juni 1994.Eftersom marknadskontrollen i alla berörda länder är underuppbyggnad bör, enligt regeringens mening, en svenskmarknadskontroll i detta skede organiseras med minsta möjligaingrepp i nuvarande myndighetsstruktur och med god beredskap förförändringar. Regeringen föreslår att fastställerföljande riktlinjer för hur marknadskontrollen skallorganiseras: För att fullgöra åtaganden enligt skallmarknadskontroll utföras genom särskilt utsedda myndigheter medändamålsenliga befogenheter för uppgiften. Regeringen fördelar ansvaret för marknadskontrollenområdesvis på redan befintliga sektorsmyndigheter medutgångspunkt i deras nuvarande verksamheter. Regeringen utser en särskild myndighet till samordnings- ochkontaktorgan för de marknadskontrollerande myndigheterna. Finansieringen av marknadskontrollen skall utformas sektorför sektor med hänsyn till rådande förhållanden. Så långt sommöjligt skall finansieringen ske genom avgifter. Organisationen skall i princip vara genomförd den 1 juli1994.Om det inte visar sig att det behövs ytterligare beslut avriksdagen, t.ex. beträffande lagändringar eller särskildabemyndiganden, anser regeringen att det bör vara en uppgift förden att besluta om marknadskontrollen i enlighet med deföreslagna riktlinjerna. För information ges dock ipropositionen en närmare redovisning av de olika frågor somomfattas av riktlinjerna.Beträffande marknadskontrollansvaret föreslås, som nämnts,att detta skall fördelas på redan befintliga sektorsmyndigheter.Detta innebär en bekräftelse på eller en naturlig utökning avdet ansvar de redan har. Ansvarsgränserna kommer att fastställasför varje myndighet i författningar som styr deras verksamhet.Den föreslagna organisatoriska lösningen går ut på att minstamöjliga ingrepp i myndigheternas nuvarande ansvars- ochuppgiftsfördelning skall göras. Denna organisation har fördelenatt den snabbt går att genomföra, den medför låga kostnader ochden är lätt att förändra, sägs det i propositionen. För attbibehålla flexibiliteten anser regeringen att de berördamyndigheterna -- särskilt i inledningsskedet -- bör överväga attvid behov hellre köpa tjänster än att bygga upp kompletta egnaresurser för marknadskontrollen.Som samordnings- och kontaktorgan för främst tekniskafrågor rörande marknadskontrollen föreslår regeringen att SWEDACskall utses. I myndighetens uppgifter bör ingå bl.a. att främjaeffektivitet och balans i kontrollinsatserna på olika områdengenom informations- och erfarenhetsutbyte såväl nationellt sominternationellt. SWEDAC bör överväga att inrätta ett särskiltråd med representanter för sektorsmyndigheterna, sägs det ipropositionen. Det föreligger en stor samhörighet mellankontrolltekniska och handelspolitiska aspekter avmarknadskontrollen, konstateras det. Därför bör det vara närakontakter och samarbete mellan SWEDAC och i detfortsatta EES-arbetet vad gäller marknadskontrollensförutsättningar och effekter, anser regeringen.Vidare sägs i propositionen att myndigheternasbefogenheter i marknadskontrollen och sanktionerna föröverträdelser bör vara ändamålsenliga och anpassade till varjeproduktområde. Regeringen aviserar att det kommer att göras enöversyn, sektor för sektor, av de författningar som reglerarverksamheten i dessa avseenden.Beträffande marknadskontrollens finansiering föreslårregeringen att SWEDAC:s verksamhet som samordnings- ochkontaktorgan skall bekostas genom anslag. Sektorsmyndigheternasmarknadskontroll föreslås bli finansierad i första hand medgenerella avgifter och i andra hand genom omdisponering avbefintliga anslag. Det förändrade sättet att bedrivaproduktsäkerhetsarbete kan innebära besparingar som i ställetkan användas för den nya marknadskontrollen, sägs det ipropositionen. SWEDAC har beräknat årskostnaden för verksamhetenmed marknadskontroll till . Regeringen harinkluderat detta redan i sitt förslag i budgetpropositionen 1994om anslag till SWEDAC för nästa budgetår (se vidare i detföljande).Slutligen redovisas i propositionen regeringens bedömning avbehovet av informationsutbyte. Nationella system förinformationsutbyte bör, enligt regeringens mening, etableras somett led i marknadskontrollen och ges en sådan utformning attäven ett internationellt informationsutbyte kan ske snabbt ocheffektivt. Sektorsorganen och SWEDAC bör ges i ansvar attutforma dessa system.Med anledning av propositionen har det väckts en motion --1993/94:N29 (s). Där begärs att skall göra ettuttalande om hur en effektiv provningsverksamhet bör varautformad. Motionärerna befarar att det beträffande de äldreproduktdirektiven -- enligt vilka det ofta krävs typgodkännanden-- kan komma att uppstå jävsproblem i det fall att en och sammamyndighet får ansvar både för typgodkännandet och förmarknadskontrollen, t.ex. beträffande motorfordon. De menar attdetta problem inte uppstår med det nuvarande systemet medriksprovplatser.I produktdirektiv enligt den gamla modellen krävs, som sägs imotionen, ofta typgodkännanden. Enligt Cassis de Dijon-principenräcker det dock med typgodkännande i ett land. Cassis deDijon-principen innebär att nationella regler som inte samtidigtuppfyller tre angivna villkor -- skydd av ett inom EU (enligtRomfördraget) erkänt intresse, nödvändigt för att uppnå detavsedda skyddet resp. proportionalitet mellan det skydd somuppnås och det hinder för den fria varurörligheten somregleringen medför -- inte får åberopas för att stoppa en varasom har importerats.Riksdagen beslöt , som tidigare redovisats, attriksprovplatssystemet skall avvecklas. Vad gäller AB SvenskBilprovning har regeringen i proposition 1993/94:167 omen effektivare fordonskontroll, som behandlas av trafikutskottet(bet. 1993/94:TU35) , lagt fram förslagom att bolagets monopol bl.a. på viss registreringsbesiktningoch periodisk kontroll av motorfordon skall upphöra den 1januari 1995. Vidare har regeringen föreslagit att ansvaret förbeslut om typgodkännande av fordon liksom om godkännande avbl.a. registreringsbesiktning skall överföras från bolaget tillVägverket . får enligt förslaget iproposition 1993/94:161 ansvaret för marknadskontrollen påbilområdet.Utskottet har tidigare vid återkommande tillfällen uttalatsin uppfattning att det är av stor betydelse att det svenskasystemet för provning och kontroll anpassas till det system somgäller inom EU. Det nu aktuella förslaget om marknadskontroll ären följd av åtaganden enligt EES-avtalet.Utskottet delar regeringens syn på lämpligheten av attmarknadskontrollen organiseras med så små ingrepp i existerandemyndighetsstrukturer som möjligt. Med hänsyn till attmarknadskontrollen är under uppbyggnad i övriga länder inom EESär det en fördel att ha ett flexibelt system där förändringarrelativt enkelt kan göras.Utskottet tillstyrker de i propositionen föreslagnariktlinjerna för organisationen av en marknadskontroll avprodukter.Den fråga som aktualiseras i motion 1993/94:N29 (s) och somrör risken för jäv, om en och samma myndighet ges ansvar försåväl typgodkännande som marknadskontroll inom ettproduktområde, bör inte enligt utskottets uppfattning bliföremål för ställningstagande av i anslutning till denhär aktuella propositionen. Regeringens förslag avserorganisationen av marknadskontrollen. Frågan om jävsproblem ianknytning till produktdirektiv enligt den äldre modellen bördiskuteras när ställningstaganden till ansvarsfrågor omtypgodkännande är aktuella. Detta gäller t.ex. beträffanderegeringens förslag i proposition 1993/94:167 om en effektivarefordonskontroll. Som tidigare nämnts kommer trafikutskottet attbehandla denna fråga senare under våren 1994.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1993/94:N29 (s).Finansiering inom området legal mätteknik, m.m.Regeringen begär vidare i propositionen riksdagensbemyndigande att själv eller via den myndighet regeringenbestämmer besluta om avgifter för tillsynen inom den legalamättekniken och för tillsynen av färdigförpackade varor.Tillsynsuppgifterna för SWEDAC på området för legal mätteknikoch beträffande färdigförpackade varor regleras i förordningen(1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon. Tillsynen påmarknaden kommer, enligt SWEDAC:s bedömning, huvudsakligen attomfatta följande: kontroll av mätdon som omfattas av krav pååterkommande besiktning utförd av ackrediterade kontrollorgan(t.ex. vågar i butiker och bränslemätare vid bensinstationer)samt kontroll av förpackningsstorlek och mängduppgifter förfärdigförpackade varor utom livsmedel.SWEDAC har beräknat de årliga kostnaderna för sin tillsyn till4,. Därtill kommer kostnader om iinledningsskedet och förkartläggningsarbete.Regeringens uppfattning är att marknadskontrollen -- liksomtillsynen i övrigt -- så långt möjligt bör finansieras genomavgifter. Därvid bör följande förutsättningar vara uppfyllda:avgifterna skall direkt kunna kopplas till de produkter ellerden verksamhet som omfattas av tillsynen; avgifterna skall varakonkurrensneutrala; de administrativa kostnaderna skall vararimliga. Eftersom avgifterna riktas mot en stor mängd företag idagligvaruhandeln avser regeringen att följa frågan så att detsäkerställs att avgifterna motsvarar SWEDAC:s kostnader.Utskottet tillstyrker det föreslagna bemyndigandet.Vissa anslag i budgetpropositionenStyrelsen för teknisk ackrediteringStyrelsen för teknisk ackreditering -- SWEDAC -- är centralförvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och mätteknik. Detövergripande målet för SWEDAC är att verka för att denomställning som det svenska systemet för teknisk kontroll stårinför, genomförs så kostnadseffektivt som möjligt utan att detgörs avkall på eftersträvade säkerhetsnivåer. skallde krav som Europaintegrationen ställer tillgodoses.Regeringens bedömning är att de riktlinjer som lades fast i1992 års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 13) bör gällaäven för /95. SWEDAC bör, med hävisning tillatt konsekvenserna av Europaintegrationen på verksamheten ännuej är helt klarlagda, ges en förnyad ettårig budgetram.Regeringen föreslår ett anslag på förSWEDAC:s myndighetsverksamhet för nästa budgetår. I dessa medelhar inberäknats för de föreslagna nyauppgifterna inom marknadskontrollen m.m.Uppdragsverksamheten omfattar områdena ackreditering avlaboratorier, av certifieringsorgan och av kontrollorgan samttillsynsverksamhet. Självfinansieringsgraden uppgår till 92 %.Orsaken till att full kostnadstäckning inte uppnåtts beror,enligt vad som sägs i propositionen, på svårigheter avseendelaboratorieverksamheten. SWEDAC har getts i uppdrag att göra enjämförande studie av hur andra europeiska ackrediteringsorganfinansierar sin verksamhet. Därefter kommer regeringen att taställning till om full kostnadstäckning skall vara ett krav. Föruppdragsverksamheten föreslås ett formellt anslag på 1 000 kr.Regeringen föreslår slutligen ett anslag på 8,4 miljonerkronor som bidrag till riksmätplatsverksamheten. Anslaget harberäknats med ett produktivitets- och effektivitetskrav om ca3 %, i enlighet med den princip som tillämpas generellt i åretsbudgetförslag.Utskottet tillstyrker alla de tre här redovisadeförslagen.Provnings- och mätteknisk forskning och utveckling, m.m.Rubricerat anslag disponeras för bidrag till teknisk forskningoch utveckling avseende mät- och provningsteknik,normaliehållning samt därtill anknuten standardisering ochrådgivning. Uppgifterna fullgörs av det sedan den 1 juli 1993statligt helägda bolaget (), tidigare Statens provningsanstalt.Regeringen anger att de övergripande målen för SP skall varaatt genom effektiv projekthantering och internationelltsamarbete utveckla tvärtekniska projekt över branschgränser,forskningsdiscipliner och teknikområden. SP skall vidare aktivtmedverka till att resultat från forskning och utveckling (FoU)överförs i industriella tillämpningar med särskild inriktning påsmå och medelstora företag samt stärka mät- och provteknikensbetydelse för FoU-processen genom samverkan med Närings- ochteknikutvecklingsverket (), andra forskningsråd ochsektorsorgan samt industri och högskola.Anslaget föreslås till för nästa budgetåroch har -- utöver pris- och löneuppräkning -- beräknats med ettproduktivitets- och effektivitetskrav om ca 3 %.Utskottet tillstyrker regeringens anslagsförslag.ElsäkerhetsverketElsäkerhetsverket, som inrättades , ärförvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet.Det övergripande målet för elsäkerhetsarbetet är att förebyggaskada på person och egendom, orsakad av elektricitet.Den 1 juli 1993 infördes en avgiftsfinansiering avverksamheten i form av en elabonnentavgift. Intäkterna fråndessa avgifter tillförs inkomsttitel på statsbudgeten.EES-avtalet medför att frångår obligatoriskförhandskontroll som utförs av tredjepartsorgan. Avtalet medförvidare att kommer att avskaffa registreringssystemet förelektrisk materiel. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringenberäknat vissa besparingar under anslaget. För nästa budgetårföreslås ett anslag på . Därvid har utöverpris- och löneomräkning ett produktivitets- ocheffektivitetskrav om tillämpats.Anslaget till bör vara oförändrat på ca 45miljoner kronor, anförs det i motion 1993/94:N419 (s).Regeringens förslag att minska anslaget med ca 5 miljoner kronormotiveras främst av att den obligatoriska förhandsregistreringenav elektrisk materiel upphör till följd av och attdet i fortsättningen endast skall ske kontroll i efterhand --marknadskontroll, konstaterar motionärerna. De refererar tillElsäkerhetsverkets bedömning att den inbesparing av medel somgörs genom slopandet av förhandsregistreringen kommer attbehövas för att säkerställa en effektiv och fungerandemarknadskontroll. Den statsbudgetmässiga nettoeffekten av etthögre anslag till skulle vara noll, hävdarmotionärerna med hänvisning till att verksamheten är heltavgiftsfinansierad.Riksdagen beslöt om en ny kontrollordning förelektrisk materiel, m.m. (prop. 1987/88:82, bet. Beslutetinnebar bl.a. att registreringen av elektrisk materiel lades hosStatens energiverk, därefter och senare Elsäkerhetsverket.Totalkostnaden för registreringsuppgifterna uppskattades tillca . För det senaste /93beräknade motsvarande kostnad till 4,5 miljoner kronor.I det föreslagna anslaget på har, enligtuppgift från , medel beräknats förmarknadskontroll av elmateriel. disponerarvidare enligt regleringsbrevet en anslagskredit på ca 2 miljonerkronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag tillElsäkerhetsverket. Det får närmast betraktas som en självklarhetatt det sker en neddragning av anslaget till en myndighet om enav dess uppgifter upphör. I det här fallet avskaffas dettidigare registreringssystemet för elektrisk materiel. Att --som motionärerna gör -- hävda att detta automatiskt skulleresultera i ett behov av en ökad marknadskontroll i motsvarandeomfattning finns det, enligt utskottets mening, inget fog för.Som tidigare nämnts har beräknade kostnader för marknadskontrollinkluderats i anslagsförslaget.Argumentet i motionen att den föreslagna ökningen av anslagetinte skulle ha någon effekt på statsbudgeten, eftersomverksamheten är avgiftsfinansierad, anser utskottetovidkommande. ansvar för den samhällsekonomiskautvecklingen är inte begränsat till omedelbara effekter påstatsbudgetens saldo. En ökning av den statliga konsumtionen harlikartad samhällsekonomisk effekt, oberoende av om denfinansieras via avgifter eller skatter.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1993/94:N419 (s). beträffande riktlinjer för marknadskontrollenatt med bifall till proposition 1993/94:161moment 1 och med avslag på motion 1993/94:N29 godkänner deriktlinjer för organisationen av en marknadskontroll avprodukter som anges i propositionen,res.