bet · GI01SoU3 · 1994-10-27 00:00:00 — Vidare kommer styrelsen attförbättra informationsstödet till de internmedicinskaklinikerna och sjukvårdshuvudmännen så att envidareutveckling av internmedicinsk vårdpraxis blir möjlig.Styrelsen anför att det i ett begränsat antal fall kanfinnas skäl för huvudmännen att undersöka om en utökning avantalet vårdplatser är nödvändig. Denna utökning bör kunnaske genom omprioriteringar inom den slutna vården.Styrelsen har för avsikt att tillskrivasjukvårdshuvudmännen i denna fråga och uppmana dem attundersöka situationen i det egna området när det gällerantalet vårdplatser.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att Ädelreformen fortlöpande följsupp och utvärderas av som årligenrapporterar till regeringen. Den senaste rapportenöverlämnades tillregeringen. Här framkommer att skäl finns att fortsattnoga följa bl.a. den medicinska kompetensen vid sjukhem föratt säkra fullgod diagnostik, omvårdnad och behandling.Till följd bl.a. av tidigare rapporter har för budgetåret1993/94 utgått ett stimulansbidrag på 50 miljoner kronorför att utveckla och säkra kvaliteten i äldrevården. (dir. 1992:8) överväger frågor pådetta område. Utskottet anser inte att börföregripa regeringens kommande förslag på detta område menförutsätter att åtgärder vidtas. Motionerna 1993/94:So402(m) och 1993/94:So428 (m) avstyrks därmed.Äldre invandrareI motion 1993/94:So249 av m.fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldre invandrares situation(yrkande 8). Motionärerna anför att vid årsskiftet1992/93 fanns det närmare 100 000 personer föddai andra länder, vilket utgör av åldersgruppen. Inom denärmaste 20 åren kommer antalet äldre invandrare attfördubblas. Om äldre invandrare skall få en likvärdig vårdsom befolkningen i övrigt fordras att hänsyn tas till deraskulturella och religiösa värderingar och behov samt tillderas bristande språkkunskaper. Motionärerna anser attkommunerna allför lite uppmärksammat de äldre invandrarnasbehov. Få kommuner har särskild dagverksamhet anordnad förviss invandrargrupp. Särskilt boende för äldre på etnisk,religiös eller språklig grund finns endast i ett fåtalkommuner. Det finns ett stort antal vårdbiträden medinvandrarbakgrund, men få kommuner har använt sig av derasspeciella kunskaper. Enligt motionärernas uppfattning måsteinsater göras på flera områden såsom information,uppsökande verksamhet och utnyttjande av den personal inomäldreomsorgen som har invandrarbakgrund.Utskottet har behandlat frågor om äldre invandraressituation vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkandet 1992/93:SoU16. Utskottet konstaterade dåatt antalet äldre invandrare ökar och att det finns behovav särskilda insatser för dessa, inte minst för kvinnorna.Vidare konstaterade utskottet att isamarbete med 1991 gjorde enkartläggning av äldre invandrares situation och attstyrelsen arbetar vidare i samverkan med olika myndigheteroch organisationer för att äldre invandrares speciellasituation skall uppmärksammas mer. Utskottet utgick ifrånatt regeringen noga följer frågan och senare återkommer medförslag.Utöver inventering 1991 har ävenForsknings- och utvecklingsbyrån vid publicerat flera rapporter omsituationen för olika grupper av äldre invandrare iStockholm, såsom finländare, ester och iranier liksom enrapport om turkar, kurder och assyrier. Rapporterna visaratt situationen är mycket olika för olika grupper avinvandrare och att behoven av insatser därmed varierar.När det gäller invandrare från de nordiska länderna kannoteras att en ny nordisk konvention om social trygghetantogs vilken omfattarsocialförsäkringsförmåner. Den tidigare konventionenomfattade också social omvårdnad. Utöver den rätt tillsociala förmåner som följer av avtalet om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet finns dock enligt de nordiskaregeringarna ett fortsatt behov av särskilda nordiskaregler om socialt bistånd och sociala tjänster. EnNordisk konvention om socialt bistånd och socialatjänster har därför förhandlats fram.Konventionen är ännu inte ratificerad. I konventionenstadgas att nordiska medborgares rätt att använda sitt egetspråk i annat nordiskt land enligt den nordiskaspråkkonventionen utvidgas till att ocksåomfatta social- och hälsovårdsområdet. Vidare skall ennordisk medborgare som behöver långvarig behandling ellervård och som önskar flytta till annat nordisk land tillvilket personen har en särskild anknytning ges bistånd avde ansvariga myndigheterna i de båda länderna så attflyttningen kan genomföras om denna kommer att förbättrapersonens livssituation.Hösten 1979 tillsattes en svensk-finländsk kommitté(SFINKS) i syfte att förbättra de finskspråkigainvandrarnas situation inom den svenska hälso- ochsjukvården samt . SFINKS har i olikasammanhang uppmärksammat myndigheterna på behovet avfinskspråkig service bl.a. inom äldrevården.Socialstyrelsen har lämnat medel för vissaöppenvårdsprojekt i samarbete bl.a. med och därmed förstärkt finskspråkiga patientersmöjligheter att få vård på finska.Regeringen beviljade 300 000kr för projekt med syfte att förbättra de äldrefinländarnas förhållande i . Projektet stöds avSFINKS.Utskottets bedömningUtskottet anser att det finns behov av särskilda insatserpå flera olika områden för de äldre invandrarna. Utskottetutgår från att regeringen noga följer frågan och återkommertill med förslag till åtgärder om detta skullebehövas. Motion 1993/94:So249 (s) yrkande 8 avstyrksdärmed.Äldreombudsman m.m.I motion 1993/94:So204 av My () yrkas att enäldreombudsman inrättas. skall ges iuppdrag att påverka samhällets utveckling och uppbyggnad,ta initiativ i övergripande äldrefrågor och driva ettopinionsbildande arbete. Ombudsmannen skall medvetandegörade ofta dolda missförhållanden som många gamla lever underi dag och därmed skapa underlag för bättre levnadsvillkorför alla gamla.För att äldreombudsmannen skall få en reell betydelsefordras att denne tillförsäkras stöd i en lagstiftningliksom ett vidsträckt mandat. Kostnaderna föräldreombudsmannen föreslås finansieras inom ramen förSocialdepartementets ramanslag genom omprövning av vissnuvarande verksamhet.Också i motion 1993/94:So254 av m.fl.(kds) begärs att en äldreombudsman inrättas (yrkande1). Motionärerna anför att det behövs ett forum ditäldre, anhöriga och personal kan vända sig för att få sinaåsikter beaktade. Äldreåret har haft positiva effekter förde äldre, men det behövs mer långsiktiga och kraftfullaåtgärder för att tillvarata de äldres intressen än ettäldreår.I motionen begärs vidare att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avett forum för anmälan av upplevd otillfredsställande vårdpå grund av bristande resurser, eventuellt samordnad medett äldreombudsmannaämbete (yrkande 2). Motionärernaanför att de som hamnar utanför den kvalificerade delen avsjukvårdssystemet vanligen har små möjligheter att fåklagomål objektivt prövade och bedömda. Inte heller de somupplever att den kommunala sjukvården och omsorgen ärotillräcklig har något nationellt forum att vända sig tillmed en anmälan. Motionärerna föreslår därför att enfördjupad och utvidgad tillsynsfunktion inomSocialstyrelsens organisation eller inom Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd utvecklas. Alternativt kan ettsjälvständigt forum eller en samordning medäldreombudsmannaämbetet vara att föredra.Utskottet behandlade frågan om en äldreombudsman ibetänkandet 1992/93:SoU16. Utskottet anförde då attantalet pensionärer har ökat kraftigt under de senasteårtiondena och att flertalet pensionärer lever ett aktivtoch rikt liv. Utskottet framhöll att det är främst demycket gamla, dvs. de som är som har stort behovav stöd och omvårdnad. För dessa är en väl utveckladäldreomsorg av stor betydelse liksom att kunna väljaboendeform och omvårdnad efter individuella behov ochönskemål. Även behovet av sjukvårdsinsatser måstetillgodoses.Utskottet underströk att det är viktigt att de äldresproblem uppmärksammas och att deras behov av vård ochomsorg kan tillgodoses. pekades på att ansenligabelopp ställts till förfogande för att utvecklaäldreomsorgen och att kommittén för har hafti uppdrag att skapa uppmärksamhet kring de äldreslivsvillkor. Vidare framhölls att det finns starkaföreträdare för de äldre i form av pensionärsorganisationercentralt och lokalt och intresseföreningar som rättigheter.Mot bakgrund av detta fann utskottet inte anledning attföreslå inrättandet av en äldreombudsman. Den då aktuellamotionen avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet vill än en gång framhålla att de mycket gamla,dvs. de som är , har ett stort behov av stöd ochomvårdnad. Det är viktigt att dessa äldres problemuppmärksammas och att deras behov av vård och omsorg kantillgodoses.Utskottet noterar att den nya regeringen iregeringsförklaringen framhåller att stat, landsting ochkommun måste säkerställa att de äldre får den vård ochomsorg de behöver.Socialstyrelsen rapporterar kontinuerligt till regeringenom hur äldromsorgen utvecklas som ett led i Ädelreformen.Ett viktigt arbete görs också av pensionärsorganisationercentralt och lokalt och av intresseföreningar som rättigheter.Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finnsanledning att föreslå inrättandet av en äldreombudsman.Motionerna 1993/94:So204 (m) och 1993/94:So254 (kds)avstyrks.VäntjänstI motion 1993/94:So264 av och (nyd) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att enväntjänstmodell skall organiseras bland de över en miljonmedborgare som får ersättning från samhället och bedömskunna hjälpa till (yrkande 12). Motionärerna anför atti finns det över en miljon medborgare som i storutsträckning lever på bidrag. Ett samhälle i djup ekonomiskkris måste använda dessa medborgares resurser för attsamhället skall kunna uppfylla alla behov. De begränsadeförsök till väntjänst som genomförts har uppfattatspositivt av de berörda. Motionärerna anser att försöken nubör utökas och genomföras inom hela omsorgen.Utskottet behandlade i betänkandet 1991/92:SoU15 enmotion om stöd till frivilliga insatser inom äldreomsorgen.Utskottet anförde då följande (s. 204):Utskottet delar motionärens uppfattning om värdet avfrivilliginsatser inom äldreomsorgen. Utskottet har ocksåvid flera tillfällen uttalat att engagemang och omtanke hosgrannar, vänner och andra frivilliga måste tas till varainom äldreomsorgen och att äldre kan göra viktiga insatserför andra äldre. Motsvarande gäller för olikafrivilligorganisationer. Ett s.k. gentjänstprojekt, av dentyp som motionären skissat, genomförs nu på isamverkan mellan kommunen och Kommunförbundetslänsavdelning. Projektet kommer enligt uppgift attutvärderas och erfarenheterna att spridas. Något initiativfrån sida behövs inte.Utskottet avstyrkte motionen.Socialtjänstkommittén, som tillkallats för att göraen allmän översyn av socialtjänslagen, kommer i sittslutbetänkande att behandla det frivilliga sociala arbetetoch samverkan med frivilligaorganisationer. På grund av att det saknats samlad kunskapom omfattningen av det arbete som uträttas på frivillig väghar gett i uppdrag åt en forskargruppvid att översiktligt kartlägga socialtarbete inom frivilliga organisationer i arbete har redovisats iSocialtjänskommitténs rapport socialt arbete.Kartläggning och kunskapsöversikt, SOU 1993:82.Rapporten innehåller inga ställningstaganden frånkommitténs sida. Kommittén framhåller att det är dessförhoppning att rapporten skall bidra till ökad kunskap ochstimulera till debatt om frivilligt socialt arbete iSverige.Socialtjänstkommitténs slutbetänkande skall avlämnasunder 1994.Riksdagen har beslutat att för /95 avsättadrygt för utveckling av den ideellasektorn. Beredningen (C 1993:A) för främjande av denideella sektorns utveckling bereder ärendena inomCivildepartementet. har 25 s.k. frivilligcentralererhållit stöd. Frivilligcentralerna förmedlar kontaktmellan människor som önskar hjälp i någon form och de somvill bidra med hjälpinsatser. Frivilligcentralerna arbetarockså med att sprida information om och ge metodstöd förolika utvecklingsprojekt inom frivilligarbetet.Utskottets bedömningUtskottet har uttalat att engagemangoch omtanke hos anhöriga, grannar, vänner och andrafrivilliga måste tas till vara inom äldreomsorgen och attäldre kan göra viktiga insatser för andra äldre. Dessainsatser kompletterar kommunernas insatser på detta område.Utskottet konstaterar att frågan om detfrivilliga sociala arbetet behandlas avSocialtjänstkommittén.Utskottet anser inte att förslagen i motion 1993/94:So264(nyd) yrkande 12 bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motionsyrkandet avstyrks.Hemtjänst i institutioner med privat huvudmanI motion 1993/94:So220 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommunerna inte skallvara skyldiga att utföra hemtjänst i institutioner medprivat huvudman.Motionären hänvisar till en dom i Kammarrätten i Jönköping46-1990 där en person funnits berättigad till hemtjänstinne i ett privat vårdhem. Det förefaller motionärernanaturligt och rationellt att vårdhem ochsjukvårdsinrättningar ger den omvårdnad som den enskildepatienten behöver, inte kommunerna. Motionärerna anser attdenna situation bör elimineras genom precisering ilagstiftning eller på annat lämpligt sätt.Utskottet behandlade en likalydande motion ibetänkandet 1992/93:SoU16 och avstyrkte då motionen medhänvisning till har i sitt betänkande Rättentill bistånd inom , SOU 1993:30, behandlatfrågan om vistelsebegreppet i socialtjänstlagen. Kommitténföreslår att vistelsekommunens ansvar för hjälp och stödenligt socialtjänstlagen ligger fast. Kommittén föreslårdock att undantag görs då en kommun beslutar om vistelse ifamiljehem eller i hem för vård eller boende (22 § SoL), isärskild boendeform (20 § SoL), i bostad med särskildservice (21 § SoL) eller i enskilt vårdhem i annan kommun.Placeringskommunen föreslås i dessa fall svara för denhjälp och det stöd som den enskilde behöver under vistelseni den andra kommunen. Undantagsbestämmelsen ger uttryck förprincipen om ett sammanhållet vårdansvar och gäller bådebiståndsinsatser enligt 6 § SoL och sociala tjänsterenligt 10 § första stycket SoL (i huvudsak hemtjänst ochfärdtjänst).I socialtjänslagens 69 § stadgas att en enskildperson eller sammanslutning som vill inrätta ett hem förvård eller boende skall ansöka om tillstånd hoslänsstyrelsen och att ett sådant hem skall stå underlöpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där hemmet ärbeläget.Enligt socialtjänstförordningen (1981:750) skall iansökan anges bl.a. antalet vårdplatser, för vilkavårdbehövande hemmet är avsett samt personalen och dessutbildning. skall utfärda ett skriftligtbevis när ett tillstånd har meddelats. I beviset skallanges vem som skall driva hemmet, den kategorivårdbehövande för vilka det är godkänt, det högsta antaletpersoner som får vårdas där, vem som skall varaföreståndare samt övriga villkor för tillståndet(29--34 §§).Den offentliga tillsynen över enskilt drivna vårdhemregleras också av stadgan (1970:88) om enskildavårdhem. En arbetsgrupp med uppgift att göra en översynav stadgan om enskilda vårdhem föreslog i rapportenEnskild vård och omsorg -- offentlig tillsyn, Ds1993:38 att stadgan om enskilda vårdhem upphävs ochersätts av nya bestämmelser om enskild verksamhet i hälso-och sjukvårdslagen respektive socialtjänstlagen.De delar av arbetsgruppens förslag som berör verksamhetsom har övervägande social inriktning har överlämnats tillSocialtjänstkommittén för ytterligare beredning. Kommitténkommer att behandla frågan i sitt slutbetänkande som skallavlämnas . Förslagen som avser verksamhet inomhälso- och sjukvården bereds inom . Enredogörelse för beredningsarbetet finns i betänkandet1993/94:SoU26 s. 9--10. räknade i majmed att en proposition skulle kunna lämnas till ihöst. Utskottet underströk i betänkandet attövergångsperioden vid genomförande av regeringens kommandeförslag om verksamhetstillsynen bör vara begränsad i tidenså att en ny ordning kan komma i tillämpning utanytterligare dröjsmål.Utskottets bedömningUtskottet anser att beredningen inom avsocialtjänstkommitténs förslag i denna fråga bör avvaktas.Motion 1993/94:So220 (s) avstyrks.Utbildningsstöd för vuxna funktionshindradeI motion 1993/94:So250 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av samlat utbildningsstöd somrör alla vuxna med funktionshinder. I motionen påtalas attstödet för funktionshindrade vuxnas studier är mycketsplittrat. Olika villkor gäller för olika studieformer ocholika grupper av funktionshindrade. Detta gäller både detpedagogiska stödet i studiesituationen och den enskildesfinansiering av studierna. Motionären anser att det behövsett samlat socialt och pedagogiskt utbildningsstöd som röralla funktionshindrade och gäller olikavuxenutbildningsformer.BakgrundEnligt läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf94) har skolan ett särskilt ansvar för elever medfunktionshinder. Detta gäller således bl.a. komvux. Förpedagogiskt stöd i studiesituationen i komvux svararkommunen.Statens institut för handikappfrågor i skolan ()skall ge hjälp och stöd till kommunerna för att underlättaskolgången för elever med handikapp samt ge stöd tilleleverna i skolarbetet. kontakter medSIH ger vid handen att fältorganisation till heltövervägande del tas i anspråk för ,gymnasieskolan och särskolan. I mån av efterfrågan och tidbistår konsulenterna också komvux.Kommunerna är inte skyldiga att hålla elever i komvux medläromedel, skrivmaterial, verktyg och liknande. Läromedelför elever med funktionshinder utvecklas och producerasinom . Enligt uppgift från är förutsättningen föratt en elev i komvux skall få all litteratur han eller honbehöver på punktskrift i de flesta fall att han eller honfår utbildningsbidrag från länsarbetsnämnden, då detta ävenfinansierar framställningen av har till uppgift attförbättra förutsättningarna för utbildning och studier förunga och vuxna personer med funktionshinder samt attadministrera och utveckla olika stöd som behövs i ochomkring studiesituationen i olika utbildningssammanhang.Stöd i form av vårdartjänst kan ges vid studier vidfolkhögskolan, universitet, högskolor och övrigaeftergymnasiala utbildningar samt vidriksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehindradeungdomar.För funktionshindrade som omfattas av lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade finns ocksåmöjligheten att utnyttja personlig assistans som hjälp vidstudier. I proposition 1992/93:159 framhölls att assistansskulle vara förbehållen krävande eller i olika avseendenkomplicerade situationer, i regel av mycket personlig art.Därutöver skulle assistans också ges i situationer där denenskilde behöver kvalificerad hjälp som ingår i det dagligalivet, t.ex. om personen behöver hjälp för att komma ut isamhället, för att studera, för att delta i dagligverksamhet eller för att få och behålla ett arbete.Inom det allmänna studiestödssystemet finns ingetspeciellt stöd för funktionshindrade. Vuxnafunktionshindrade som studerar på särvux kan få ettsärskilt timstudiestöd som ersättning för förlorad inkomst.Viss hänsyn tas också till funktionshinder t.ex. när detgäller kraven på studietakt för rätt till studiemedel. Vidfördelning av vuxenstudiestöd är funktionshindrade enprioriterad målgrupp.Den förra regeringen har beslutat att förhållandet mellanstudiestödet och olika former av stöd tillfunktionshindrade skall analyseras inom en ny utredning omett reformerat studiestödssystem (dir. 1994:93).YttrandenYttranden över motionen har lämnats avsocialförsäkringsutskottet, kulturutskottet ochutbildningsutskottet.Socialförsäkringsutskottet vitsordar i huvudsak deproblem kring studiefinansieringen som motionären påtalarför funktionshindrade vuxna. Utskottet utgår från att denparlamentariska utredningen av studiestödet kommer attbeakta funktionshindrade vuxenstuderandes situation såvälvad gäller behovet av stöd som möjligheterna att nå enbättre samordning av stöden och enhetligare administrativarutiner. anser mot bakgrund avdetta att det inte behövs något tillkännagivande tillregeringen.Kulturutskottet redovisar de stöd som ges tillfolkbildningen. Inom ramen för ett samlat statsbidrag tillfolkbildningen fördelar medlen så attsärskilda medel avsätts som förstärkningsbidrag förfunktionshindrade vid folkhögskolorna, detta i enlighet medfolkhögskolornas önskemål. Resurserna till studieförbundetfördelas i form av ett samlat allmänt bidrag.Folkbildningsrådet avser att närmare utreda vilkastödinsatser för deltagare med funktionshinder som kan ingåi grundstöden och vilka behov som finns av riktade stöd.Folkbildningen ges också stöd genom Bidrag till vissahandikappinsatser inom folkbildningen.Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skiltfrån utvärderingsarbete skall planeraoch låta utföra en utvärdering av folkbildningen (dir.1994:12).Kulturutskottet utgår från att frågan omförutsättningarna för att tillskapa ett enklare och meröverskådligt stödsystem övervägs när resultatet föreliggerdels av nu pågående utvärderingar inom folkbildningen, delsav arbetet inom och andra pågåendeutredningar på området. anser det inteerforderligt att nu tar något initiativ i den imotionen upptagna frågan.Också utbildningsutskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbete och anser att inte bör föregriparegeringens beredning av frågan.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattning att stödet tillvuxna funktionshindrade som studerar är splittrat. Stöd gesdels via anslag under , dels viaanslag under . Utskottet delar också deninställning som redovisas i yttrandena frånsocialförsäkrings-, kultur- och utbildningsutskotten attresultatet av arbetet i de utredningar som överväger olikafrågor på området bör avvaktas. Motion 1993/94:So250avstyrks därmed. beträffande högkostnadsskydd m.m.att avslår motionerna 1993/94:So219,1993/94:So226, 1993/94:So248 yrkande 4 och 1993/94:So249yrkande 11,2. beträffande färdtjänstatt avslår motionerna 1993/94:So212 och1993/94:So249 yrkande 4,3. beträffande fortbildning av personalatt avslår motionerna 1993/94:So248 yrkande 2och 1993/94:So249 yrkande 9,4. beträffande medicinskt omhändertagandeatt avslår motionerna 1993/94:So402 och1993/94:So428,5. beträffande äldre invandrareatt avslår motion 1993/94:So249 yrkande 8,6. beträffande äldreombudsmanatt avslår motionerna 1993/94:So204 och1993/94:So254,7. beträffande väntjänstatt avslår motion 1993/94:So264 yrkande 12,8. beträffande hemtjänst i institutioneratt avslår motion 1993/94:So220,9. beträffande utbildningsstöd för vuxnafunktionshindradeatt avslår motion 1993/94:So250.Stockholm den 27 oktober 1994På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), BoHolmberg (s), (), (),(), (), (), (), (), BirgittaAhlqvist (s), (), (),(), (), (), () och ().Socialförsäkringsutskottets yttrande1994/95:SfU1y Studiestödet för vuxna funktionshindradeTill socialutskottetSocialutskottet har berett socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över motion 1993/94:So250 av MarianneJönsson (c).Socialförsäkringsutskottet yttrar sig över motionen i den delden avser det ekonomiska stödet till vuxna funktionshindradestuderande.I motionen framhåller motionären att nuvarandestudiestödsformer inte är anpassade för handikappgrupperna samtatt det finns brister både i organisation och innehåll. Enligtmotionären saknas samordning i stort och många myndigheter ärinblandade centralt, regionalt och lokalt. Hon framhåller vidareatt de olika studiestöden ges för olika typer av studier och attbeloppsnivåerna varierar och ofta är kopplade tilla-kasseersättningen. Dessutom är ansökningsförfarandet olika förolika stödformer och ställer stora krav på den enskilde.Motionären anser att det behövs ett samlat utbildningsstöd somrör alla vuxna med funktionshinder.Utskottet kan i huvudsak vitsorda de problem kringstudiefinansieringen som motionären påtalat förfunktionshindrade vuxna. Problem finns för övrigt även för andravuxenstuderande.