bet · GH01SfU12 · 1994-04-20 00:00:00 — När det gäller arbetsolycksfall över huvud tagetanser utskottet att det bör finnas en obligatorisk försäkringsom omfattar just dessa olycksfall. Regeringen bör återkommatill utskottet med förslag i denna fråga.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande ersättning vid arbetsskadaatt med bifall till motion 1993/94:Sf271 yrkandena27--30 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Basbeloppsanknutna pensionsförmåner (mom. 22)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion Sf269." bortha följande lydelse:Utskottet anser att de nedskärningar som pensionärerna blevutsatta hårt drabbat pensionärer som redan hardet svårt. bör därför med bifall till motion Sf269besluta att den tidigare kopplingen mellan basbeloppet ochpensionsnivån återställs.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande basbeloppsanknutna pensionsförmåneratt med bifall till motion 1993/94:Sf269 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Efterkontroll av förtidspensioner (mom. 23)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Utskottet har" och på s. 47 slutar med "yrkande 24. "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att alla vägar måste prövas för att begränsaförtidspensioneringarna och att det är nödvändigt att se överhela systemet samt att grundligt ompröva förutsättningarna förförtidspensioneringarna. Utskottet anser även att enobligatorisk efterkontroll av förtidspensioneringarna skulleinnebära att statens totala kostnader för förtidspensioneringenskulle kunna minska med åtskilliga . Utskottetanser att detta bör ges regeringen till känna och tillstyrkermotion Sf271 yrkande 24 och motion Sf254.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande efterkontroll av förtidspensioneratt med bifall till motionerna 1993/94:Sf254 och1993/94:Sf271 yrkande 24 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8. Avräkningsregel vid utbetalning av förtidspension (mom. 25)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 25." bortha följande lydelse:Utskottet anser att en sådan avräkningsregel som föreslås imotion Sf271 yrkande 25 bör införas. Regeln innebär att ingensom uppbär sjukbidrag eller förtidspension och haravtalförsäkringar får en högre sammanlagd ersättning än 80 %.Utskottet anser att detta bör ges regeringen till känna ochtillstyrker motion Sf271 yrkande 25.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande avräkningsregel vid utbetalning avförtidspensionatt med bifall till motion 1993/94:Sf271 yrkande 25som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Anslag till Förtidspensioner (mom. 30)Under förutsättning av bifall till reservation 8Arne (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "Utskottet har ovan" och slutar med "B 4.Förtidspensioner." bort ha följande lydelse:Utskottet som ovan tillstyrkt motionärernas yrkande om enavräkningsregel vid beräkning av förtidspensioner tillstyrkertill följd därav även motion Sf271 yrkande 26.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande anslag till Förtidspensioneratt med bifall till motion 1993/94:Sf271 yrkande 26och med anledning av regeringens förslag tillFörtidspensioner för /95 anvisar ettförslagsanslag på 13 450 000 000 kr.Särskilda yttranden1. Reformering av socialförsäkringssystemet (mom. 1), , , , och (alla s) anför:I motion Sf261 av m.fl. har socialdemokraternalagt fast riktlinjer för en reformering avsocialförsäkringssystemet, uttag av socialavgifter, uppföljningoch utvärdering av beslut på området och förebyggande arbete ochrehabilitering. En redogörelse härför finns på s. 16--18 ibetänkandet. De frågor vi tagit upp kommer att behandlas i denparlamentariskt sammansatta Sjuk- och arbetsskadeberedningensarbete. Vi kommer i arbetet i beredningen att verka för ettgenomförande av våra förslag.2. Reformering av socialförsäkringssystemet (mom. 1)() anför:I motion Sf239 av och har viredogjort för hur ett system byggt på ett större inslag avgrundskydd kan utgöra grunden för en i verklig mening generellvälfärdspolitik. Vårt förslag har redovisats på s. 18--19 ibetänkandet. kommer i andra sammanhang, närmast inomramen för den parlamentariskt sammansatta Sjuk- ocharbetsskadeberedningens arbete, att verka för en reformering avvälfärdssystemen i enlighet med motionens riktlinjer, och jaghar därför inget yrkande i frågan.3. Reformering av socialförsäkringssystemet (mom. 1)() anför:Harry och har i motion Sf231 begärt enöversyn i en parlamentarisk kommitté av hur det nuvarandetrygghetssystemet vid sjukdom, arbetslöshet och föräldraledighetkan reformeras och göras robust för kommande generationer.Motionen redovisas på s. 19 i betänkandet. Med hänsyn till attkds inom ramen för det arbete som pågår inom denparlamentariskt tillsatta Sjuk- och arbetsskadeberedningenkommer att verka för ett genomförande av motionsförslagen avstårjag från yrkande i frågan.4. Ersättning vid arbetsskada (mom. 13), , , , och (alla s) anför:I motion Sf271 begärs att ytterligare försämringar avseendevillkoren i arbetsskadeförsäkringen genomförs. De förändringarsom på förslag av regeringen genomfört iarbetsskadeförsäkringen har inneburit djupgående principiellaoch materiella förändringar som inte har accepterats av oss. Ireservationer till de betänkanden som behandlat dessaförändringar har vi bl.a. framhållit att frågorna inte varitföremål för en normal beredning. Vi anser att en reformering avarbetsskadeförsäkringen måste föregås av en noggrann prövningoch att denna bör göras av Sjuk- och arbetsskadeberedningen.Våra representanter i beredningen kommer att verka för att deståndpunkter vi företräder beaktas.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Beträffande den 70-procentiga ersättningsnivån vid långasjukfall (mom. 3) anser att regeringens syfte attgenom en sänkning av ersättningsnivån i sjukförsäkringenåstadkomma besparingar lett till ett misslyckande. Effekternahar blivit att förtidspensioneringarna ökat, en mycket lägrebesparing än vad som förutsågs och sänkningen har ocksåinneburit att den som drabbats av denna inte kan leva underdrägliga ekonomiska villkor. Försäkringskassorna har dessutomgjort en snäv tolkning av beslut, vilket bl.a.inneburit att relativt få av dem som ansökt om ersättning efterden högre nivån beviljats sådan ersättning. anseratt nackdelarna med den 70-procentiga nivån är så stora attdenna nivå bör avskaffas och att bör besluta att den80-procentiga nivån efter 365 dagars sjukskrivning återinförs.För att finansiera detta föreslår att riksdagenbeslutar att det s.k. taket i sjukförsäkringen (mom. 4) sänksfrån 7,5 till 6,5 basbelopp.Beträffande begreppet arbetsskada (mom. 12) anser vi attriksdagen bör besluta att det tidigare gällande begreppetavseende arbetsskada återinförs i avvaktan på resultatet avSjuk- och arbetsskadeberedningens arbete. Med skadlig inverkan iarbetet skall avses inverkan av en faktor i arbetet som med höggrad av sannolikhet kan ge upphov till den skada som denförsäkrade drabbats av. gällde att det ställdes krav påatt den skadliga faktorn sannolikt kunde ge upphov till skadan.Förändringen har inneburit att man numera i princip måste leda ibevis att den skadliga arbetsmiljön gett upphov till skadan.Även bevisregeln har skärpts. Skärpningarna iarbetsskadeförsäkringen har i första hand haft betydelse förrätten till ersättning vid belastningsskador, något som i högutsträckning drabbar kvinnor. Arbetsplatserna är i regelutformade för män, vilket är en orsak till att risken förarbetsskador är stor bland kvinnor. En annan orsak är dengenerellt dåliga arbetsmiljön i lågbetalda s.k. kvinnoyrken. Medskärpningarna har kvinnors arbetsskador definierats bort.Vänsterpartiet kräver därför att arbetsskadebegreppet ochbevisregeln återställs till vad som tidigare gällde.Beträffande rehabilitering av arbetsskadade (mom. 15) kanmånga förändringar till det bättre företas, exempelvis kanföretagshälsovården och företagens skyddsorganisationer vara enförsta instans vid utredning av arbetsskador. Yrkesinspektionenbör ges ökade möjligheter att ingripa och statistikhanteringenbör förbättras så att får en bättre information om bristernai arbetsmiljön. Försäkringskassorna bör ha ett centralt ansvarför rehabilitering. Om dessa befrias från sin roll att viaarbetsskadeutredningar skydda fondpengar, finns förutsättningaratt snabbt inleda en rehabilitering av den som drabbats avskador. Den snabbare handläggningstiden, då man även skall lösaden försäkrades ekonomiska problem, kommer att geförutsättningar för att rehabiliteringsinsatserna kommer attlyckas. Åtskilliga utredningar har visat att tidsfaktorn är denviktigaste faktorn när det gäller en återgång till arbetslivet.Förbättringar av arbetsmiljön innebär också att samhälletskostnader för arbetsskadorna minskar. Differentieradearbetsgivaravgifter kan rätt utformade fungera så att miljön påarbetsplatserna förbättras. För arbetsgivarna skall det varalönsamt med en god arbetsmiljö.Beträffande konventioner (mom. 16) anser attSverige strikt skall följa de konventioner som ratificerats.Sverige har av Internationella arbetstagarorganisationen ()blivit tillrättavisad för att en karensdag införts iarbetsskadeförsäkringen. Förfarandet innebär enligt ettbrott mot konvention nr 121. utslag var starkt kritiskt,och har regeringen inte kommit med förslag tillrättelse. Den anmälan som gjordes till gällde också detförändrade arbetsskadebegreppet. har därvidlag intagit enkritisk hållning och begärt att inkommer med enförklaring till varför åtgärderna vidtagits. har undersenare år brutit mot internationellakonventioner, bl.a. . Genom sitt agerande harSverige utnyttjats som ett dåligt exempel i stället för attframstå som ett föredöme.Antalet personer som förtidspensioneras ökar kraftigt. Enutredning med uppgift att göra en översyn avförtidspensioneringen (mom. 24) bör tillsättas. Utredningen börgöra en noggrann analys av det nuvarande systemet och ävenutreda varför rehabiliteringen inte fungerar trots att betydanderesurser ställts till bl.a. försäkringskassornas förfogande.Vänsterpartiet är väl medvetet om att rehabilitering avlångtidssjuka är svårt. Det är därför väsentligt att exempelvisde kunskaper och erfarenheter som finns isocialförsäkringsnämnderna tas väl till vara och i framtidenutnyttjas på ett annat och bättre sätt. Utredningen bör äveninnefatta en undersökning av hur det gått med de fall somförsäkringskassan ansett färdigrehabiliterade. En viktig punktär också att undersöka hur samspelet mellan kassa ocharbetsgivare fungerar och i vilken omfattning arbetsgivaren ärmed och betalar kostnaderna i en rehabiliteringssituation.Vidare bör förutsättningarna för att etablera enrehabiliteringsklinik i varje län undersökas. En överflyttningav finansieringen av förtidspensionerna till arbetsmarknadensparter skulle kunna öka arbetsgivarnas incitament attrehabilitera sina anställda. Enligt uppfattningbör målet vara att antalet förtidspensioneringar skall ner påsamma nivå som i slutet av 1970-talet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.3, 4, 12, 15, 16 och 24 borde ha hemställt:3. beträffande långa sjukfallatt med bifall till motionerna 1993/94:Sf243,1993/94:Sf245, 1993/94:Sf252, 1993/94:Sf259, 1993/94:Sf271yrkande 22 och 1993/94:Fi206 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1993/94:Sf261 yrkande 6, 1993/94:Sf271 yrkande 21,1993/94:So276 yrkande 10 och 1993/94:So477 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts i denna del,4. beträffande taket i sjukförsäkringenatt med bifall till motion 1993/94:Fi206 yrkande 7och med anledning av motion 1993/94:Sf271 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts i denna del,12. beträffande begreppet arbetsskadaatt med bifall till motion 1993/94:Sf236 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts idenna del,15. beträffande rehabilitering vid arbetsskada m.m.att med bifall till motion 1993/94:Sf236 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförtsi denna del,16. beträffande konventioneratt med bifall till motion 1993/94:U619 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts i denna del,24. beträffande översyn m.m. av förtidspensioneringenatt med bifall till motionerna 1993/94:Sf250yrkandena 2 och 3 och 1993/94:Sf271 yrkande 23 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.I propositionen framlagda lagförslag Av utskottet framlagt lagförslagFörslag tillLag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringBilaga 2Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 d § lagen (1962:381) omallmän försäkring1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 3 kap. 4 d §2Den allmänna Den allmännaförsäkringskassan kan kanefter ansökan av den efter ansökan av denförsäkrade besluta att försäkrade besluta atthel sjukpenning för dag som hel sjukpenning för dag somannars skulle ha utgivits med annars skulle ha utgivits i stället skall i stället skallutges av den utges av denförsäkrades försäkradessjukpenninggrundande inkomst sjukpenninggrundande inkomstdelad med 365 eller, vid delad med 365 eller, vidsjukpenningberäkning enligt sjukpenningberäkning enligt10 a §, med motsvarande 10 a §, med motsvarandearbetstidsfaktor. Ettsådant beslut får sådant beslut fårmeddelas för en period meddelas för en periodnär den försäkrade när den försäkradepå grund av sjukdom på grund av sjukdomgenomgår medicinsk genomgår medicinskbehandling eller medicinsk behandling eller medicinskrehabilitering. Som villkor rehabilitering ochgäller att behandlingen behandlingen ellereller rehabiliteringen har rehabiliteringen harordinerats av läkare och ordinerats av läkare ochingår i en av ingår i en avförsäkringskassan försäkringskassangodkänd plan. Beslutet får även omfatta väntetid före behandlingen eller rehabiliteringen.Beslutet gäller från och med den dag då ansökan gjordes hosförsäkringskassan, om inte annat sägs i beslutet. Beslutetgäller för tid som anges i beslutet eller, om det finnssärskilda skäl, tills vidare. Beslutet skall upphävas närvillkoren enligt första stycket är uppfyllda. Beslut enligt första stycket får även meddelas för väntetid före arbetslivsinriktad rehabilitering enligt 22 kap. 7 §.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelsergäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.1Lagen omtryckt 1982:1202Senaste lydelse 1993:744Offentlig utfrågning i socialförsäkringsutskottet omeffekterna av 70-procentsnivån inom sjukpenningförsäkringen ochom förtidspensioneringenBilaga 3Tisdagen den 7 december 1993Till utfrågningen har inbjudits företrädare för ett flertalmyndigheter och organisationer, vilka framgår av underbilaga 1.I utfrågningen har deltagit ledamöter och suppleanter isocialförsäkringsutskottet, se underbilaga 2.Nedan följer en utskrift av vad som förekommit vidutfrågningen.Effekterna av 70-procentsnivån inom sjukpenningförsäkringenOrdföranden: Mina damer och herrar! Jag hälsar erhjärtligt välkomna till socialförsäkringsutskottets utfrågning.Under förmiddagen kommer utfrågningen närmast att handla om den70-procentiga ersättningsnivån inom sjukpenningförsäkringen.Därefter kommer utfrågningen att handla omförtidspensioneringen.Jag hälsar representanter för olika myndigheter ochorganisationer, utskottsledamöter, åhörare och naturligtvis ävenrepresentanter för massmedierna välkomna.Riksdagens utskott har ett naturligt intresse av att följautvecklingen av de beslut som har fattats. skall viockså få ett ökat ansvar för uppföljning och utvärdering. Mankan säga att detta utskott ligger väl framme. Vi tjuvstartar medden aktiva uppföljningen av tidigare fattade beslut.Bland de beslut inom utskottets område som har fattats underde är den 70-procentiga ersättningsnivån inomsjukförsäkringen. Det är ett beslut som har vållat ganska mycketdiskussion och debatt. Vi har fått många förfrågningar tillutskottet. Vi tycker att det är viktigt att höra dem som närmastkan ärendet. Vi vill också få tillfälle att lyssna på andraröster än de som dagligdags fattar beslut i dessa ärenden.Tiden fram till ca 11.15 kommer att ägnas åt den frågan.Därefter är det för en kaffepaus. Med början kl. 11.30skall utfrågningen ägnas åt förtidspensionerna. Frågan är bl.a.varför det har skett en så kraftig ökning av antaletförtidspensionärer.Frågan om förtidspensionerna och ökningen har varit livligtdiskuterad . Det är naturligtvis ett bekymmeratt snart uppemot en halv miljon människor ärförtidspensionärer. Vi i utskottet har klart för oss att mångaav de beslut som har fattats kan ha fått effektenatt antalet förtidspensionärer har ökat, men vi vill höra desakkunnigas redogörelser i frågorna.Utfrågningen kommer att dokumenteras. Jag säger välkommen tillvåra stenografer som hjälper oss med dokumentationen. Det vikommer vi fram till kommer naturligtvis att ligga tillgrund för utskottets vidare bedömning och ställningstagande ifrågorna.Återigen vill jag hälsa er alla hjärtligt välkomna. Vissarepresentanter har blivit ombedda att göra särskildainledningsanföranden. De har också blivit ombedda att göra detrelativt kortfattat så att vi hinner låta så många som möjligtkomma till tals. Vi ber om kortfattade frågor och kortfattadesvar.Jag lämnar närmast ordet till frånRiksförsäkringsverket, och det gäller den 70-procentigaersättningsnivån.Gustav : Fru ordförande! Ersättningsnivån efter detatt man har uppburit sjukpenning är normalt 70 %.80 % kan utges efter ansökan om vissa villkor är uppfyllda.Under perioden juli--oktober, dvs. , har ca13 000 personer ansökt om att få behålla 80-procentsnivån.10 400 av dessa ärenden har avgjorts . Ca7 100 ansökningar har bifallits, och 3 300 har avslagits.Det totala antalet sjukpenningfall med över ett årsersättningstid var drygt 51 000 . Ca 44 000sjukpenningfall får ersättning medan drygt 7 000 får80 %.Det sker en successiv minskning av det totala antalet långasjukpenningfall, vilket vi kommer in på i den senare delen avdenna utfrågning.Försäkringskassorna säger sig märka att det bland dem somnumera uppnår sjukpenningtid är vanligare att de ansökeroch får behålla den 80-procentiga ersättningen. Orsaken ärsannolikt att det är vanligare i den här gruppen, som består avnyare sjukpenningfall, att man deltar i en aktiv medicinskbehandling och rehabilitering. Det är villkoret för att manskall få behålla . De äldre, långa sjukpenningfallenuppfyller tydligen inte kraven på den aktiva medicinskabehandlingen.Försäkringskassornas handläggning av dessa ärenden vägleds avRiksförsäkringsverkets allmänna råd. Dessa allmänna råd harutarbetats i etapper . Verket gick ,direkt efter riksdagsbeslutet, ut till kassorna med informationom den nya kompensationsnivån. Informationen innehöll referat urpropositionen och utskottsbetänkandet. Försäkringskassornauppmanades att informera alla som berördes om sänkningen och ommöjligheten att efter ansökan få behålla den högre nivån. Allaförsäkringskassor gick ut med information i olika former tillden här gruppen försäkrade.Under hösten har allmänna råd utarbetats med medverkan avkassapersonal som har erfarenhet från den praktiskahandläggningen och tillämpningen ute i kassorna. De allmännaråden, som skall vara vägledande för kassornas hantering, byggeri allt väsentligt på skrivningarna i propositionen ochutskottsbetänkandet. Det gäller framför allt skrivningarna omvillkoren för att man skall kunna bevilja den högreersättningsnivån.Villkoren består av krav på aktiva insatser för medicinskbehandling och rehabilitering. Insatserna skall finnas med i enav kassan fastställd plan och vara ordinerade av läkare.Så långt kan finna tillämpas de olikakompensationsnivåerna vid långa sjukpenningfall i enlighet medlagstiftarnas intentioner. Men det är naturligtvis ofrånkomligtatt det uppstår gränsdragningsproblem när man skall bedöma deolika behandlingar som finns i praktiken.Riksförsäkringsverket följer löpande erfarenheterna fråntillämpningen ute i kassorna. Inom verket diskuteras nu någonform av undersökning av vilka som får den lägre ersättningenpå , 44 000 personer. Några konkretaundersökningsplaner finns dock inte ännu.Ordföranden: för den redogörelsen. Jag låter nu ordetgå vidare till i Försäkringskasseförbundet.Hans Svensson: Fru ordförande, ärade utskottsledamöter!Inför denna hearing har riktat ettantal frågor till försäkringskassorna. Frågorna gällerkassans erfarenheter från kontakter med de försäkrade medanledning av förändringen, svårigheterna i tillämpningen ochsynpunkter och kommentarer i övrigt. Trots den mycket knappa har haft till sitt förfogande var svarsfrekvensen nästintill 100-procentig. Det finns också en stor samstämmighet i desynpunkter som förts fram.I flera svar riktas kritik mot både regeringen och utskottet.Formuleringarna i propositionen respektive utskottsbetänkandethar även efter de förtydliganden som gjorts, bl.a. i utskottetsbetänkande nr 17, på fältet upplevts som mycket svårtolkade.Många pekar på att de initialt kände en stor osäkerhet. Vid enstrikt tillämpning av reglerna om vem som kan få 80 %sjukpenning i enlighet med utskottsbetänkandetuppstår svåra avgränsningsproblem. Dessa är svåra att förklaraför den enskilde. Jag skall återkomma till det något senare.Flera av försäkringskassorna hänvisar i sina svar till dentemadag som anordnade under oktober månadoch menar att det där gjordes vissa klargöranden avseendetillämpningen. Några kassor framför att de innan temadagengjorde en betydligt generösare tolkning av lagen, varför det kansynas förvånansvärt att avslagsprocenten för dem som ansökt omhögre ersättning ändock var så hög vid den tidpunkten.Jag vill också hänvisa till en artikel som handlar om den härtemadagen. Artikeln, som har rubriken "Var tjugonde långsjukfick ", publicerades i tidningen 1993. I artikeln uttalar ifrånutskottet: "Vi var helt överens i utskottet att det skulle varaen mindre del som skulle hamna på ." För detta synsätttalar också utskottets justering när det gäller kalkyleradbesparing. Enligt utskottet torde besparingen av70-procentsnivån bli blygsam i förhållande till vad som tidigareberäknats.Hur upplevs lagen av de försäkrade? De svar som har inkommittyder på att man uppfattar lagen som orättvis. De försäkradeanser att det är djupt orättvist att det är de som har varitsjuka och tillhör den svagaste gruppen i samhället somskall få plikta ytterligare för sin skröplighet. Flera personersom har informerats om att de skall få sänkt ersättning harframfört stor oro för hur de skall kunna klara sig ekonomiskt.Ofta har de kostnader för läkarbesök, mediciner ochbehandlingar. Dessa kostnader minskar deras marginalytterligare, som de är en förutsättning för att derashälsotillstånd skall förbättras.På grund av försämrad ekonomi känner sig en del personertvingade att avstå från rekommenderad träning ellersjukgymnastikbehandling. Många anser sig dessutom inte kunnapåverka sin situation när de väntar på en operation eller enbehandling. Av det skälet kan de inte heller få 80 %.Det här leder tyvärr till en fixering vid ersättningsnivån somförsvårar en konstruktiv dialog med kassans tjänstemän.Vid kontakter med i län har detframkommit att andelen ansökningar om socialbidrag har ökatunder . Enligt hänförs ökningentill stor del till personer som fått sin ersättning efter ettårs sjukskrivning. Om detta är allmängiltigt innebär detsåledes att besparingen i stället har medfört en ökad kostnadför landets kommuner.Informationsinsatserna från försäkringskassorna har trots deni början låga andelen ansökningar varit stora. Alla berördapersoner har tillskrivits, och personliga kontakter har tagitsefter hand. Man kan konstatera en uppgivenhet hos de försäkradeinför besparingarna.