bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Det är främst blandmän i åldern 16--som arbetslösheten minskat.Skillnaden i arbetslöshet mellan könen minskar. Jämfört med dåarbetslösheten för män uppgick till och för kvinnor till varmotsvarande siffror för för män och för kvinnor.Långtidsarbetslösheten (arbetslöshet över ) ligger fortfarande påen hög nivå. var 120 000 personer långtidsarbetslösa jämfört med125 000 personer året innan.AMS verksamhetsstatistik visar att antalet arbetslösa sökande vidarbetsförmedlingen uppgick till 335 000 personer,vilket kan jämföras med 376 000 personer i oktober 1993.Antalet personer som varslats om uppsägning har minskat kraftigt under detsenaste året. resp. 1993 varslades totalt 185 000 resp. 121 500personer om uppsägning. Under innevarande år har t.o.m. tredje kvartalet 30 000personer varslats jämfört med 97 700 under motsvarande period förra året.Efterfrågan på arbetskraft fortsätter att öka jämfört med föregående år.Antalet nyanmälda lediga platser med mer än 10 dagars varaktighet uppgick ioktober till 26 000 jämfört med 18 700 i oktober 1993.Antalet sysselsatta har enligt ökat med 64 000 personer jämfört medoktober 1993 vilket innebär att det totala antalet sysselsatta i oktober 1994uppgår till 3 958 000 personer. Större delen av ökningen har skett inomindustrisektorn som har 790 000 sysselsatta, 50 000 fler än i oktober 1993.Inom området privata tjänster (exkl. samfärdsel och handel) harsysselsättningen ökat med 16 000 personer under samma tid.Den tidigare kraftiga sysselsättningsminskningen inom byggnadsindustrin harbromsats upp. var 231 000 sysselsatta inom denna sektor, enminskning med 9 000 personer jämfört med . Inom områdetoffentliga tjänster var antalet sysselsatta 1 325 000 vilketinnebär en marginell ökning (6 000 personer) jämfört med oktober 1993.Antalet latent arbetssökande (dvs. personer som kan och vill arbeta men ejsökt arbete samt heltidsstuderande som sökt arbete) ökade med hela 41 000personer och uppgår till 191 000. Antaletundersysselsatta (dvs. personer som arbetat mindre än de skulle vilja göra avarbetsmarknadsskäl) uppgick till 368 000 personer -- i stort settoförändrat jämfört med föregående år.I oktober 1994 uppgick arbetskraften till 4 273 000 personer, vilket innebären ökning med 15 000 personer jämfört med . Av befolkningen (16--64år) återfinns nu i arbetskraften jämfört sedan.Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid olika tidpunkterunder perioden --1994Stödform 1988 1992 1993 1994 1994jan. företagsutbildning 48 800 86 800 76 600 61 800 62 200Utbildning i företag(heltid) 1 300 5 500 3 300 3 100 2 200*** 5 000 7 200 8 600 6 500 8 100Beredskapsarbete 17 300 14 200 16 300 14 300 17 500Ungdomsåtgärder*** 18 300 22 100 85 500 80 300 59 300Rekryteringsstöd 4 400 9 600 8 600 12 600 27 100****Lönebidrag 42 800 43 300 43 000 44 400 44 900****Offentligt skyddat arbete 5 900 5 500 5 900 5 500 4 700****28 300 29 400 28 500 27 900 28 700****Utbildningsvikariat - 9 400 8 700 13 100 15 600Arbetslivsutveckling***** - - 1 100 50 700 40 300Invandrarpraktik****** - - - - 1 100Totalt antal personer 172 100 233 000 286 100 320 200 311 700* Avser ** Ny statistik *** Avser ungdomslag t.o.m. , inskolningsplatser samtungdomspraktikplatser**** Avser ***** Ny åtgärd ****** Ny åtgärd fr.o.m. juli 1994Källa: AMS och SCBI det följande redovisas några uppgifter ur ()och () prognoser avseende utvecklingen påarbetsmarknaden under det närmaste året. AMS prognos presenterades i slutet avoktober och KI:s i slutet av september.Enligt AMS prognos beräknas den genomsnittliga arbetslösheten till (ca300 000 personer) (KI: ) och i slutet av detta år beräknasarbetslösheten sjunka . AMS utgår från en BNP-tillväxt på (KI: ). Ungdomsarbetslösheten (20--) väntas minska från i genomsnitt17,till nästa år.Sysselsättningen beräknas enligt AMS öka med ca 130 000 personer (KI: 51 000) varav industrin står för ca 40 000 (KI: 32 000) och den privatatjänstesektorn för ca 80 000 (KI: 46 000). En vändning väntas även inombyggbranschen, men det dröjer enligt AMS innan en klar förbättringsker avseende sysselsättningen. Sysselsättningen inom den offentliga sektornbedöms bli oförändrad enligt AMS (KI: -22 000).Arbetsmarknadspolitikens inriktningPropositionenI propositionen framhålls att arbetsmarknadspolitiken har en nyckelroll föratt skall få en ny färdriktning i arbetet med att öka sysselsättningenoch att sanera statsfinanserna. Det gäller att förhindra att en högarbetslöshet permanentas och ligger kvar på en hög nivå vid nästakonjunkturnedgång. Enligt propositionen beräknas den öppna arbetslöshetenminska från till . Antalet sysselsatta väntasöka med under det kommande året.En framgångsrik arbetsmarknadspolitik måste på ett effektivt sätt stödja denekonomiska politikens tillväxtmål, vilket betyder att näringslivets expansionmåste främjas.Satsningarna bör i större utsträckning gälla den ordinarie arbetsmarknaden.Förmedlingstiderna skall hållas så korta som möjligt, vilket har betydelse försåväl företag och enskilda som för möjligheterna att förhindra flaskhalsar (ochdärmed inflationsimpulser). Utbildning och kompetensuppbyggnad måste anpassasefter arbetsmarknadens behov samt bidra till jämställdhetsarbetet. Inriktningenbör vara att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten. Politiken börstödja arbetslösa ungdomar och utomnordiska invandrare samt äldre arbetslösa.Insatser som arbetslivsutveckling, ALU, bör minskas i nuvarande konjunkturläge.Nya idéer för att bekämpa arbetslösheten bör prövas. Regeringen har uppdragitåt en särskild utredare att pröva förslagen om s.k. arbetsföretag. En annanfråga som regeringen avser att utreda gäller obligatorisk arbetsprövning i etttidigt skede av en persons arbetslöshet.Sammantaget innebär inriktningen av arbetsmarknadspolitiken en förskjutningav sysselsättningsskapande åtgärder under en nedåtgående konjunktur tillutbildning och arbetsförberedande insatser i en uppåtgående konjunktur. I ettförsta steg föreslås starthjälp för att underlätta flyttning,investeringsåtgärder, utbildning m.m. samt en minskning av platserna inom ALUfrån 75 000 till 25 000. I kommande budgetproposition kommer ett andra steg attredovisas med bl.a. åtgärder för att främja sysselsättningen i näringslivetsamt minska arbetslösheten hos unga och långtidsarbetslösa.Förutom de regeringsförslag som arbetsmarknadsutskottet behandlar i kommandeavsnitt, redovisas i propositionen olika förslag på andra områden med storbetydelse för sysselsättningen. För att ge en mer heltäckande bild avpropositionens konsekvenser på sysselsättnings- och utbildningsområdet redogörssummariskt för dessa förslag i detta sammanhang. Antalet angivnaarbetstillfällen gäller direkta och indirekta arbetstillfällen.För att skapa stimulanser till nya eller tidigarelagda investeringar inäringslivet föreslås ett tidsbegränsat direktavdrag för andrabyggprojekt än bostäder. Sysselsättningseffekten beräknas till 18 000årsarbetsplatser under år 1995.De investeringssatsningar som regeringen föreslår på miljö-, kultur- ochROT-området (Reparation-Ombyggnad-Tillbyggnad) beräknas till en sammanlagdkostnad på för innevarande budgetår.Sysselsättningseffekten uppskattas till ca 27 000 arbetstillfällen på årsbasis.Investeringssatsningarna består av följande delar.Stöd till miljöinvesteringar föreslås med varierande ramar och bidragsprocentför olika ändamål såsom utbyggnad av fjärrvärmenät, projekt mot trafikbulleroch inom VA-sektorn, upprustning av naturvårdsområden och efterbehandling avgamla industriområden. Stöd på kulturområdet gäller icke-statligakulturlokaler, allmänna samlingslokaler, kulturmiljövård och byggnadsvård samtlokaler för trossamfund. Vidare föreslås stöd till ROT-åtgärder avseendeoffentliga lokaler bl.a. för att öka tillgängligheten för personer medfunktionshinder. För ROT-åtgärder på bostadsområdet föreslås en extrasubvention om , till en beräknad kostnad på 1 500 miljoner kronor.Investeringssatsningarna föreslås finansieras genom anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Till anslagsfrågan återkommer utskottet i detföljande.Inom kommunikationsområdet föreslår regeringen att 2 000 miljoner kronoranslås redan under innevarande budgetår på tilläggsbudget på ett särskiltanslag inom verksamhetsområde försysselsättningsskapande åtgärder. Avsedda underhålls- ochreinvesteringsåtgärder på vägar och järnvägar samt tidigareläggning av andrainvesteringar beräknas skapa 5 000 arbetstillfällen på årsbasis.Vidare föreslår regeringen att ytterligare 4 000 platser inrättas inomhögskoleutbildningen till en beräknad kostnad av 50miljoner kronor. Belastningen på studiemedelsanslaget beräknas öka med 32miljoner kronor. Avsikten är att de studerande skall kunna fortsätta enpåbörjad utbildning . Vidare kan antalet platser inomkomvux utökas med ca 13 000 genom omfördelning avbefintliga resurser. Regeringen begär bemyndigande att vid behov utöka antaletplatser ytterligare. Inom folkhögskola och folkbildning föreslås ytterligare ca1 200 platser för arbetslösa till en utbildningskostnad om26,3 miljoner kronor.MotionerModerata samlingspartiet anför i motion Fi1 (yrk. 40) att arbetslöshetenfortfarande är mycket stor, även om den befinner sig på nedgång.Om den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden håller i sig kan volymen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskas. Regeringens neddragning avALU-platser är dock inte realistisk. Eftersom ALU är ett kostnadseffektivt sättatt underlätta arbetslösas kontakt med arbetsmarknaden bör minskningen avvolymen i första hand avse andra åtgärder.Centerpartiet anser i motion Fi2 (yrk. 4, 5 och 48) att den nyaarbetsmarknadspolitiska inriktningen är en återgång till den politik som fördeSverige in i en djup lågkonjunktur. Motionärerna anser det oroväckande attregeringen vill främja en ökad geografisk rörlighet, dvs. överföring avarbetskraft till expansiva regioner i syfte att hålla nere lönerna. Detta kaninnebära ökad splittring i landet samt ökade sociala klyftor. För attobalanserna i ekonomin skall kunna rättas till måste produktionsresurserna ihela landet tas till vara. Jobben skall skapas där människorna bor. Enligtmotionärerna bör antalet inte minskas så kraftigt efter så kort tidsom . Volymen bör ligga på ca 50 000 platser, eftersom ALU är enverkningsfull åtgärd.Folkpartiet tar i motion Fi3 (yrk. 12) upp kostnadseffektiviteten i den avregeringen föreslagna omläggningen av arbetsmarknadspolitiken. Antaletsysselsatta personer blir i stort sett detsamma som tidigare men på grund avomfördelning av åtgärderna ökar kostnaderna. biträder regeringensförslag om starthjälp men förordar i övrigt nuvarande inriktning.I motion Fi4 (yrk. 2 och 5) redovisar att man i fleraavseenden är nöjd med regeringens förslag, bl.a. inriktningen att få uppsysselsättningen och få ner arbetslösheten. Långsiktigt krävs emellertid ocksåen ekologiskt hållbar utveckling, ökad jämställdhet m.m. Konsekvenserna avförslag -- både i denna och kommande propositioner -- bör bl.a. värderasutifrån ett regionalpolitiskt perspektiv och ett kvinnoperspektiv.Miljöpartiet anser i motion Fi5 (yrk. 27 och 34) att det med hänsyn tillarbetslösheten är för tidigt att minska ALU så kraftigt som regeringenföreslår. Nuvarande satsning bör fortgå . För att minskaarbetslösheten och förbättra välfärden i övrigt föreslås att normalarbetstidensänks till . Ett andra steg med minskning till35 timmars arbetsvecka skall genomföras före år 1998.UtskottetArbetsmarknadsutskottet konstaterar att utvecklingen nu går åt rätt håll vadgäller en ökad tillväxt och sysselsättning samt en minskad arbetslöshet.Innan utskottet går in på de förändringar som föreslås i propositionen villutskottet ändå klargöra att grunderna iden svenska arbetsmarknadspolitikens utformning ligger fast sedan lång tidtillbaka. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken är en grundpelare. Arbetslinjengäller alla grupper i samhället, även invandrare och handikappade. Även inomEU:s ram bör verka för en arbetsmarknadspolitik av denna karaktär.Utvecklingen har gått mot en mer flexibel användning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Som utskottet vid många tillfällen tidigarehar anfört är emellertid arbetsmarknadspolitiken i sig inte ett tillräckligtinstrument för att ge tillväxt och sysselsättning. Alla politikområden måstesamverka för att dessa mål skall kunna uppnås.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning innebär de föreliggandepropositionsförslagen en logisk förskjutning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna mot sådana kvalitetsåtgärder som krävs i en konjunkturuppgång. Såvälarbetsmarknadsutbildning som utbildningsvikariat -- särskilt med inriktning motnäringslivet -- är ägnade att höja kompetensnivån och kan därmed underlätta enövergång till sektorer med arbetskraftsbrist. Ur arbetsmarknads- ochvälfärdssynpunkt är det väsentligt att sådana sektorer kan dra till sigtillräckligt med arbetskraft. Mot denna bakgrund är det positivt med en ökadyrkesmässig och geografisk rörlighet. Utskottet instämmer således inte meduppfattningen i motion Fi2 (yrk. 4) att en ökad rörlighet skulle hotastabiliteten i det svenska samhället. Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion Fi2 (yrk. 5) när det gäller att få till stånd en positivutveckling av ekonomin. Däremot kan inte utskottet gå med på att det endasättet att åstadkomma detta är genom den regionalpolitik som har initierats avden tidigare regeringen.Den nya inriktningen innebär i grova termer att ett antal utgåroch att motsvarande resurser i stället läggs på ett stort investeringsprogram.Om man ser på det sammanlagda antalet sysselsättningstillfällen som följer avanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, belastningen påarbetsmarknadsfonden samt åtgärderna inom andra departement isysselsättningssyfte framgår det att volymen (genomsnittligt antal personer permånad i olika åtgärder) i regeringsförslaget är obetydligt högre än den budgetsom råder. Med hänsyn till den föreslagna mixen av åtgärder kostar dockregeringens förslag betydligt mer. Till anslaget återkommer utskottet i detföljande.Såväl i motion Fi1 (yrk. 40) som i motion Fi3 (yrk.12) anser att ALU är en kostnadseffektiv åtgärd och att denna kostnadseffektivainriktning bör bibehållas. Även utskottet är naturligtvis positivt tillkostnadseffektiva åtgärder i den mån de används och i den mån de verkligen äreffektiva. I fallet med ALU kan man konstatera att den budgeterade volymenligger på 75 000 platser, den faktiska volymen på 40 300 platseroch den föreslagna volymen från på 25 000 platser. Att ALUinte används upp till den budgeterade nivån torde sammanhänga med att behovetsjunker när konjunkturen går upp samt att andra åtgärder upplevs som mereffektiva. Utskottet har tidigare varnat för ALU:s undanträngning av ordinariejobb och snedvridning av konkurrensen. avvisar därföryrkandena i de nämnda motionerna.Beträffande uppfattningen i motionerna Fi2 (yrk. 48) från och Fi5(yrk. 34) från att den föreslagna nerdragningen av ALU är alltförkraftig vill utskottet genmäla följande. Volymberäkningarna är en inriktningoch ett underlag för kostnadsuppskattningar. Om arbetsmarknaden ochåtgärdsbehoven förändras har AMS möjlighet att inom anslagets ram göraomfördelningar för att på bästa sätt möta behoven. Arbetsmarknadsutskottetförväntar sig en smidig nerjustering av ALU-volymen och instämmer därför inte ide nämnda motionsyrkandena.Utvecklingen har gått mot en ökad medelarbetstid,vilken i sig också inrymmer en ökad övertid. Krav på en sänkt normalarbetstidhar arbetsmarknadsutskottet behandlat och tagit ställning till i detjusterade betänkandet 1994/95:AU2. Mot bakgrund av ett antal motionsyrkanden omförkortad och/eller flexibel arbetstid uttryckte arbetsmarknadsutskottet idetta betänkande sin tillfredsställelse över att statsministern aviserat en nyarbetstidsutredning. Med hänvisning till bl.a. den planeradearbetstidsutredningen avstyrkte utskottet de i sammanhanget upptagnamotionsyrkandena. Utskottet har inte ändrat uppfattning, och motion Fi5 (yrk.27) bör därför enligt arbetsmarknadsutskottets mening avvisas.Beträffande konsekvensbeskrivningar i propositioner hararbetsmarknadsutskottet tidigare (1993/94:AU1y) framhållit att det är angelägetatt regeringen i sina förslag till regelmässigt inkluderar en analysav såväl ekonomiska som andra konsekvenser av förslagen. Bland sådanakonsekvenser bör givetvis räknas konsekvenser även utifrån regionalpolitiskteller jämställdhetsperspektiv. krav i motion Fi4 (yrk. 2 och 5)ligger i linje med utskottets uttalande. Någon åtgärd torde därförinte vara påkallad.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom den inriktning avarbetsmarknadspolitiken, som förs fram i propositionen. Det gäller bl.a. denviktiga fördelningspolitiska uppgiften att särskilt bekämpa arbetslöshet hosungdomar, utomnordiska invandrare och äldre arbetslösa. I den mån det interedan har framgått av den föregående framställningen anserarbetsmarknadsutskottet att motionerna Fi1 (yrk. 40), Fi2 (yrk. 4, 5 och 48),Fi3 (yrk. 12), Fi4 (yrk. 2 och 5), Fi5 (yrk. 27 och 34) bör avstyrkas avfinansutskottet.Utskottet tar i detta sammanhang upp ytterligare två yrkanden.Georg () föreslår i motion Fi15 att ALU-delegationens verksamhetavvecklas med hänsyn till att antalet föreslås minskas till 25000. För de insatser som fortfarande behövs har AMS erfarenhet och kompetens.Utskottet anser för sin del att neddragningen av ALU-volymen motiverar enorganisatorisk anpassning. En avveckling bör dock organiseras på ett sådantsätt att den erfarenhet som finns samlad hos ALU-delegationen -- bl.a. påmiljö- och kultursektorn -- bör kunna tillvaratas under det kommande halvåret.Vad arbetsmarknadsutskottet anfört med anledning av motion Fi15 bör gesregeringen till känna.Vänsterpartiet tar i motion Fi4 (yrk. 26) upp olika krav påarbetsmarknadspolitiken. menar att arbetsmarknadspolitiken måsteskapa utrymme för att behålla arbeten i den offentliga sektorn. Arbete istället för arbetslöshet innebär samhälleliga och andra vinster. Motionärernaaccepterar regeringens analys och motiv vad gäller ökad rörlighet men på siktkrävs ökade utbildningssatsningar på sådana orter där arbetskraften inte harefterfrågad kompetens.Beträffande uppfattning i motion Fi4 (yrk. 26) attarbetsmarknadspolitiken måste skapa utrymme för att behålla arbeten i denoffentliga sektorn vill utskottet hänvisa till de ansträngningar som görs föratt förhindra uppsägningar av kommunal- och landstingsanställda.AMS och länsarbetsnämnderna har tillsammans med kommuner och landsting slutitavtal om att personal ej skall sägas upp under innevarande budgetår med hjälpav medel för utbildning i företag. Som svar på en fråga i den 29november 1994 svarade arbetsmarknadsministern att haravsatts för detta ändamål och att åtgärderna för nästa budgetår kommer att tasupp i budgetpropositionen . Avtalen har enligtarbetsmarknadsministern totalt sett inneburit att ca 40 000 människor berettsmöjlighet att utbilda sig och höja sin kompetens i stället för uppsägning ocharbetslöshet.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Fi4 (yrk. 26).Arbetsmarknadspolitiska åtgärderUngdomsåtgärderPropositionenI propositionen föreslås att godkänner en ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd, benämnd ungdomsintroduktion (yrk. Ungdomsintroduktionen innebärfyra månaders praktik som följs av sex månaders anställning, eventuellt medrekryteringsstöd. , vilken räknas somarbetsmarknadsutbildning, får ungdomarna utbildningsbidrag. ärde inte att anse som arbetstagare, vilket klargörs i propositionens förslagtill lag om praktik för ungdomar i ungdomsintroduktion (yrk. Enligtförslaget skall lagen träda i kraft och gälla till utgångenav juni 1996.För att en arbetsgivare skall få ta emot en ungdom i denna åtgärd, måstearbetsgivaren förbinda sig att anställa den unge, eventuellt medrekryteringsstöd, efter praktiktidens slut. Åtgärden syftardock till en tillsvidareanställning och skall fungera som en introduktion tillden reguljära arbetsmarknaden. Ungdomsintroduktionen skall vara förenad medvägledning och en individuell utvecklingsplan för den unge. Åtgärden beräknasomfatta 24 000 platser . För arbetshandikappade ungdomar börarbetsförmedlingen kunna förlänga praktikperioden.Ungdomsintroduktion, som avser ungdomar i åldern 20--, skall ersättaungdomspraktik fr.o.m. . Ungdomspraktiken för ungdomar 20--24år liksom akademikerpraktiken för ungdomar 25--bör upphöra den 1 januari1995 enligt propositionen (yrk. Eftersom arbetsmarknaden efterfrågarhögskoleutbildade torde akademikerpraktikplatserna vara obehövliga, anförs det.Användande av rekryteringsstöd kan underlätta för denna grupp.Vad gäller ungdomar och det kommunala uppföljningsansvaret fördenna grupp avser regeringen att återkomma. Regeringens volym- ochmedelsberäkningar omfattar totalt 50 000 ungdomar.MotionerModerata samlingspartiet anför i motion Fi1 (yrk. 33 och 36) att det intefinns någon anledning att införa någon ny typ av åtgärd förungdomar. Ungdomsintroduktion skulle förmodligen bli mer kostsam per plats änungdomspraktik. Förslaget om ungdomsintroduktion inkl. lagförslaget avvisasdärför av motionärerna som vill behålla ungdomspraktik och akademikerpraktik.Dessa former har enligt motionärerna visat sig ge goda resultat i form avarbete efteråt. Motionärerna biträder regeringens uppfattning att vid engynnsam utveckling av arbetsmarknaden antalet ungdomspraktikplatser successivtkan minskas.Även avvisar regeringens förslag att avskaffa ungdomspraktik ochakademikerpraktik i motion Fi3 (yrk. 13).I motion Fi10 (yrk. 1 och 4) av m.fl. (c) understryks viktenav att ta ytterligare steg för att utveckla ungdomspraktiken med ännu tydligareinriktning mot kommande anställning, t.ex. genom kortare tidsperioder än i dag.Den i propositionen föreslagna lagen om praktik för ungdomar iungdomsintroduktion blir då obehövlig. AMS bör enligt motionärerna kunna arbetamed ungdomspraktik och rekryteringsstöd på ett flexibelt sätt redan i dag.Akademikerpraktiken bör finnas kvar ytterligare någon tid, inte minst medhänvisning till högutbildade invandrare.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) redovisar i motion Fi11 viss oro angåendemöjligheterna att få fram tillräckligt antal ungdomsintroduktionsplatser. Detfinns enligt motionärerna risker för en ökad öppen arbetslöshet bland ungdomarom inte ytterligare åtgärder vidtas. Vidare begärs i motionen att Värmlandutses till försökslän för att bekämpa ungdomsarbetslösheten bl.a. genom attutnyttja engagemang hos och samarbete mellan alla lokala intressenter påområdet.UtskottetUngdomsarbetslösheten (16--) har minskat påtagligt. I oktober 1994uppgick denna till 74 000 personer (15,), vilket kan jämföras med 97 000personer (19,) . Ungdomsarbetslösheten har således gått nermed . Även om ungdomarna efter en tidsarbetslöshet nu kommer in på arbetsmarknaden i större utsträckning än andraåldersgrupper är arbetslöshetstalet fortfarande oroande högt.Arbetsmarknadsutskottet instämmer till fullo i propositionens understrykande avvikten av att minska arbetslösheten bland de unga.Regeringens förslag till ungdomsintroduktion från ären ny åtgärd som avser att ge de unga en mjuk infasningsperiod till denreguljära arbetsmarknaden. Åtgärden syftar enligt propositionen till entillsvidareanställning (efter fyra månaders praktiktid) men anställningen skallkunna gälla . Därvid skall det regelverk som redan finns beträffandetidsbegränsade anställningar tillämpas, dvs. lagen (1982:80) omanställningsskydd. Med hänsyn till syftet torde provanställning bli denvanligaste formen. Provanställningen kännetecknas av att det skall varaarbetsgivarens avsikt att pröva arbetstagaren. Vidare övergår provanställningeni en tillsvidareanställning om arbetsgivaren inte lämnar besked tillarbetstagaren vid prövotidens utgång att anställningen skall avslutas.Enligt regeringens proposition 1994/95:76 om förändring av vissaarbetsrättsliga regler föreslås vissa ändringar i fråga om tidsbegränsadanställning i lagen (1982:80) om anställningsskydd fr.o.m. den 1 januari 1995.Bl.a.