bet · GH01UU16 · 1994-03-17 00:00:00 — De insatser som görs av Hälso- och sjukvårdensÖsteuropakommitté, ÖEK, kan särskilt nämnas i sammanhanget.I motion U806 (c) framhålls bl.a. betydelsen av attmiljöhänsyn skall tas vid alla samarbetsinsatser. I denna frågasägs i budgetpropositionen avseende innevarande budgetår (prop.1992/93:100) att "ett ansvar för bevarande och förbättring avmiljön skall -- -- -- genomsyra hela det svenskasamarbetsprogrammet." Utskottet vill framhålla att dettauttalande alljämt bör äga giltighet.Därmed anser utskottet att motionerna U806 (c) yrkande 2 ochU808 (s) yrkande 3 besvarats.Utskottet delar det engagemang om ett kraftfullt ekonomisktstöd till länderna i som kommer tilluttryck i flertalet motioner. I några motioner -- U216 (nyd),U806 (c) och Fö334 (s) -- förordas därtill en ökning, antingenomedelbart eller , av Östeuropastödet. Denna fråga, dvs.östsamarbetets budgetmässiga omfattning, bör enligt utskottetsmening diskuteras i nära anslutning till frågan om samarbetetsframtida utformning och organisation. G-anslagets storlek berorinte endast på våra egna ekonomiska förutsättningar utan ocksåpå utvecklingen i . Det yttersta målet förvårt samarbete är att bidra till att inlemma de tidigarekommunistiska staterna i det normala internationella samarbetet.Biståndsinsatserna bör anpassas till varje lands behov vidvarje tidpunkt. bör de vara tillräckligt långsiktigaför att effekterna skall kunna avläsas. Hänsyn måste också tastill mottagarländernas kapacitet att tillgodogöra siginsatserna. Denna avhänger i sin tur av hur reformarbetet ivarje enskilt land fortskrider och vilka resultat det ger.I motion U216 (nyd) föreslås ett antal mycket omfattandeprojekt av bl.a. infrastrukturell karaktär (vägar, reningsverk).Utskottets uppfattning är att motionärerna torde ha underskattatkostnaderna för denna typ av insatser. Enligt vad utskotteterfarit skulle inte ens en fördubbling av den totala nuvarandeöstsamarbetsbudgeten förslå långt i satsningar av den föreslagnatypen. För huvuddelen av sådana projekt gäller att de endast kanfinansieras i internationell samverkan. Detta är ett av skälentill att ett aktivt svenskt deltagande i det multilateralasamarbetet med länderna i är väsentligt.Utskottet vidhåller sin uppfattning att det bilateralasamarbetet, liksom , i huvudsak bör vara inriktat påkunskapsöverföring. Med de begränsade resurser som står tillförfogande är det sådana insatser som bedöms ge den störstaeffekten.Den mycket långsiktiga planering av det slag somSocialdemokraterna förefaller önska (motion U808) fordrar attden fortsatta utvecklingen i kanförutses. Som redan nämnts präglas den av storavariationer, som kräver fortlöpande anpassningar av insatserna.Utskottet delar regeringens uppfattning att treårsperspektivethittills i rimlig grad tillgodosett kraven på kontinuitet ochflexibilitet i östsamarbetet.Utskottet tillstyrker därmed den i propositionen föreslagnaallmänna utformningen av samarbetet och samarbetsnivån.Utskottet tillstyrker också förslaget att regeringen inom ramenför ett fortsatt samarbetsprogram för Central- och Östeuropabemyndigas få göra utfästelser under /95 intillett belopp om högst avseende budgetåret1995/96.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U806 (c)yrkande 1, U808 (s) yrkandena 2 och 4 samt U216 (nyd) yrkandena1 (i berörd del), 3, 4, 34 och 35. Motion U216 (nyd) yrkande 1behandlas i berörd del även i betänkandet om internationelltutvecklingssamarbete, 1993/94:UU15.2. Samarbetsformer och samarbetskanaler.Stöd via BITS, SIDA, SwedeCorp, SI och BIPPropositionen (s.16--17, 242--253)Under anslaget G 1. Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa finns medel anvisade för stöd till Central- ochÖsteuropa genom BITS, SwedeCorp, , SIDAoch . Vidare finns medel avsatta för detbaltiska investeringsprogrammet, multilateralt stöd,suveränitetsstöd, i samt, underanslagsposten Kärnsäkerhet m.m., samarbetet på kärnsäkerhets-och strålskyddsområdet.Kunskapsförmedling och kompetensutveckling inom vitalasamhällssektorer i syfte att stärka och befästa systemskiftet iländerna i utgör huvudsyftet med stödetgenom Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete, BITS. Genom många av de insatser som genomförtshittills har grunden lagts för ett stabilare och mer omfattandesamarbete . kan man enligt regeringenskönja behovet av en viss förändring av inriktningen avsamarbetet. Samarbetsländerna har numera själva bättremöjligheter att samordna och prioritera sina behov. I ställetför korta enstaka konsultinsatser bör därför företräde ges förmer långsiktiga projekt. Strävan att underlätta ett systemskiftebör enligt propositionen ha en framträdande plats i samarbetet.Styrelsen för internationell utveckling, SIDA, har tilluppgift att ge stöd till länderna i genomsvenska folkrörelser och enskilda organisationer. Huvuddelen avbidragen har gått till organisationsuppbyggnad och utbildning.Under 1992/93 inkom 175 ansökningar till ett belopp av närmare123 . 89 ansökningar beviljades till ett beloppav 45 miljoner kronor.I enlighet med vad som angavs i proposition 1992/93:100 harregeringen låtit företa en utvärdering av SIDA:s bidrag tillenskilda organisationers samarbete med . Ipropositionen redovisas utredarens slutsatser och förslagnärmare.Svenskt näringsliv har värdefulla erfarenheter att bidra med iden pågående strukturomvandlingen i Central- och Östeuropa.Styrelsen för internationellt näringslivsbistånd, SwedeCorp,har till uppgift att främja och direkt medverka tillutvecklingen av näringslivet i denna region. SwedeCorp skall isamverkan med särskilt bidra tillutvecklingen av bärkraftiga företag i mottagarländerna genomriskkapitalsatsningar och, främst i samarbete med svensktnäringsliv, bidra till att gynnsamma förutsättningar skapas förinvesteringar och företagande i mottagarländerna. Genomkunskapsöverföring till näringsliv och näringslivsorganisationerskall SwedeCorp även främja mottagarländernas handel samt svaraför information och rådgivning om avsättningsmöjligheter på densvenska marknaden.I den pågående politiska och ekonomiska reformprocessenbehöver länderna i fortsatt stöd bl.a.genom olika former av kunskapsöverföring. , , samarbetsprogram på den högre utbildningensoch forskningens område, i form av kurser, konferenser ochpersonutbyte, är viktiga bidrag till kunskapsuppbyggnaden inomde prioriterade områdena demokratisering, marknadsekonomi ochmiljö. Av de som SI disponerar underinnevarande budgetår har avsatts för stödtill upprättande av en handelshögskola i av samarbete på kulturområdet är stora efter alla årav isolering, och SI:s stöd till bevarandet av kultur ochkulturinstitutioner i , bl.a. genom detkulturella Ars Baltica, är angeläget. Vidarebör SI, enligt regeringens förslag, fortsätta satsningen påsvenskundervisning i de baltiska länderna. I propositionenanförs att SI även beräknas få utökade uppgifter i samband meden särskild satsning på språkundervisning till de baltiskaländernas rysktalande befolkning. Även den ryska kulturen idessa länder bör stödjas.Under innevarande budgetår har regeringen inom ramen föröstsamarbetsprogrammet anvisat för insatserpå strålskyddets och kärnsäkerhetens område genom () och ().Härutöver har åtaganden gjorts om ett extraordinärt bidrag om 5miljoner kronor till SKI för att stödja uppbyggnad avkontrollsystem av kärnämne (höganrikat uran och plutonium) iOberoende staters samvälde, OSS, och de baltiska länderna.Framväxten av livskraftiga små och medelstora företag är engrundläggande förutsättning för att övergången tillmarknadsekonomi i de baltiska länderna skall lyckas. VidNordiska ministerrådets möte togs beslut ominrättande av ett baltiskt investeringsprogram om ca 100miljoner ecu (motsvarande ca ) över tre årför tekniskt och finansiellt stöd till små och medelstoraföretag. Programmet genomförs av Nordiska investeringsbanken,Nordiska projektfonden och Europeiska utvecklingsbanken.Utvecklingen i är svårförutsebar, ochman har att räkna med att reformerna liksom kommer attgenomföras i olika takt i olika länder. som samarbetetmed de central- och östeuropeiska länderna bör präglas avkontinuitet i syfte att underlätta en långsiktigsamhällsomvandling, måste det vara flexibelt och kunna anpassastill förändrade behov. Erfarenheten har visat att det ofta ärnödvändigt att snabbt genomföra nya insatser. Regeringenföreslås därför i propositionen förfoga över disponiblamedel för att tillmötesgå dessa behov. Regeringen bedömer detangeläget att också i fortsättningen disponera medel för attfinansiera insatser som ännu inte kan identifierassom konkreta projekt.Suveränitetsstödet har enligt propositionen en centralroll att spela inom östsamarbetet. Särskilda stödinsatser föratt bidra till befästandet av , och Litauenssuveränitet har successivt utvecklats . Underinnevarande år har regeringen avsatt fördetta ändamål. Insatserna omfattar bl.a. stöd till polis- ochtullväsende, gräns- och kustbevakning, säkerhetspolitiskkompetensuppbyggnad, räddningstjänst och civilt samt militärtförsvar. Suveränitetsstödsinsatserna har sin tyngdpunkt ikunskapsöverföring, men kan även omfatta materielstöd.Riksdagen beslutade (prop. 1992/93:150 bil. 7,bet. 1992/93:UU33, rskr. 1992/93:410) att bidra med 45 miljonerkronor till upprättande av en handelshögskola i förbudgetåren 1993/94--1995/96. Projektet utgör bidragtill utbildningsinitiativ Euro-Faculty. Förinnevarande budget har avsatts för dettaändamål. Regeringen avser /95 avsätta 35 miljonerkronor för perioden /95--1995/96.Sammantaget fördelar sig programmet för Central- och Östeuropapå följande poster:Anslaget G 1 Beräknat 1994/95Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 233 000 000Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) 47 000 000Styrelsen för internationellt näringslivs-bistånd (SwedeCorp) 50 000 000Swedfund 25 000 000Svenska institutet (SI) 45 000 000Kärnsäkerhet m.m. 30 000 000Baltiska investeringsprogrammet (BIP) 50 000 000Övrigt multilateralt stöd 105 000 000Till regeringens disposition 76 499 000Suveränitetsstöd 60 000 000Handelshögskolan i 35 000 000-----------------------------------------------------------Summa 756 499 000Anslaget G 2 1 000Anslaget G 3 240 000 000Summa kronor 996 500 000Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen (U808) framhålls viktenav en tydlig beredningsgång, med ett klart myndighetsansvar förbedömning av olika förslag om insatser, kostnadseffektivitet,uppföljning, etc. Det förslag om en beredning för östsamarbete(BÖS) som framlagts i en utredning om inriktning och samordningav samarbete med (Ds 1993:79)avvisas av Socialdemokraterna. I stället bör BITS enligtmotionens yrkande 7 vara den centrala myndigheten i hanteringenav östsamarbetet (jfr yrkandena 12 och 13). I yrkande 14 begärsatt BITS för /95 skall anvisas en ram om 323miljoner kronor för främst kunskapsutvecklande insatser samt attBITS får rätt att utfästa detta belopp över entreårsperiod.Det bistånd som via SIDA förmedlas av folkrörelser ochenskilda organisationer till länder i harvisat sig vara värdefullt, anser Socialdemokraterna. I yrkande15 föreslås att SIDA skall anvisas för sådanainsatser. Även har ett synnerligen värdefulltprogram som bör utökas till , ansermotionärerna (yrkande 16). I enlighet med vad som anförtstidigare (motion 1992/93:U25, bet. 1992/93:UU33) yrkarmotionärerna att ej skall anvisa särskilda medel i (yrkande 17).Tillsammans med de yrkanden som behandlas i andra avsnitt avdetta betänkande fördelar sig förslagen enligt motion U808 (s)på följande sätt:Anslaget G 1 milj. kr.BITS 323SIDA 77SwedeCorp 50Swedfund 25Svenska institutet 60Kärnsäkerhet 85,5Baltiska invest.programmet 50Övr. multilateralt stöd 105Till regeringens disp. 76,5Suveränitetsstöd (117) till nytt anslag (B 9)i -Anslaget G 3 200Föreslagen omfördelning avvalutastödet till Baltikum:- suveränitetsstöd 117 till nytt anslag (B 9)- miljöstöd 13- demokratistöd 70- ekonomisk omvandling 100I motion U806 (c) anförs att det svenska suveränitetsstödethar en avgörande roll inom Östeuropasamarbetet. Särskiltbetydelsefullt anser motionärerna att stödet är för de baltiskastaternas säkerhet och stabiliteten i . I yrkande 4föreslås att denna stödform utvecklas ytterligare. Motionärernaanser det också angeläget att stödja de baltiska ländernasmöjligheter att bekämpa den organiserade brottsligheten.I motion Fö335 (nyd) yrkande 5 föreslås att möjligheter skapasför att de baltiska staterna, om de så önskar, skall kunna taemot utrangerad materiel från det svenska försvaret. I motionenges flera exempel på dylik materiel som enligt motionärernaborde kunna exporteras till Baltikum.I motion U809 (v) anförs att det är ett starkt svensktsäkerhetsintresse att ytterligare utveckla såväl det bilateralasom det multilaterala samarbetet med . Hoten i Nordensnärområde har inte längre i första hand militär karaktär, ansermotionärerna. I stället är det politisk instabilitet och etniskaoch religiösa konflikter som skapar grunden för hotbilden.Sveriges samarbete med bör mot dennabakgrund ske på ett sådant sätt att allvarliga konflikter inärområdet kan förebyggas och genom etablerandet av mekanismerför fredlig lösning av konflikter. Motionärerna menar att detnuvarande svenska samarbetet visar upp många positiva sidor.Stödformer som t.ex. syftar till förbättrad kärnsäkerhet,vänortsutbyte eller jordbruksutveckling bör enligt motionen gesfortsatt prioritet.Ett av många problem i länderna i det forna ,framhålls det i motion U809 (v), är att fungerandemarknadsekonomi ännu inte utvecklats. Eftersomsamhällsinstitutioner inte utvecklats, relevant lagstiftninginte finns eller följs har många av de nya länderna hamnat i ettslags rövarkapitalism, med bl.a. ökad kriminalitet som följd. Imotionen framhålls vidare att det i det f.d. finnsmånga tekniskt mycket välutbildade människor. För att ta tillvara och utveckla denna befintliga kompetens bör studeramöjligheten att föra över medel direkt till viktigaforskningsinstitut. Det är även angeläget att länderna får stödför att ställa om rustningsindustrin till civil produktion(yrkande 1). Motionärerna menar att det mot denna bakgrund ocksåär angeläget att kraftfullt stödja demokratins och rättsstatensinstitutioner (yrkande 2). Folkligt deltagande i det politiskabeslutsfattandet är av grundläggande betydelse för demokratinsframväxt. Därför bör samarbete med Central- ochÖsteuropa även inbegripa stöd till demokratiskt sinnadefolkrörelser inom miljö och facklig verksamhet, anförs det imotion U809 (v) yrkande 3.I motion U804 (s) framhålls att en demokratisksamhällsutveckling är ett av huvudmålen för den svenskabiståndspolitiken. Motionären anser att ochriksdagspartierna har speciell kompetens och goda möjligheteratt göra direkta och konkreta insatser för att utveckla dedemokratiska institutionerna i . Imotionens yrkande 1 föreslås därför att ett särskilt anslag urbiståndsbudgeten inrättas på för den kommandetreårsperioden. Medlen föreslås ställas till riksdagensförfogande för stöd till parlamenten i ,inkl. I motionens yrkande 2 föreslås att börtillsätta en särskild delegation för att analysera behoven avstöd och i samarbete med resp. parlament initiera projekt samtförmedla medel ur det föreslagna anslaget.I motion U811 (kds, s, c, v) föreslås att aktivtskall stödja folkrörelser med engagemang i samt ävenidka ett aktivt "parlamentariskt vänutbyte".I motion U806 (c) anförs att folkbildningsinstitut,studieförbund och enskilda organisationer kan lämnabetydelsefulla bidrag till stöd för uppbyggnaden av länderna iÖsteuropa. Motionärerna menar att de enskilda organisationernasarbete härvidlag försvåras på grund av att nuvarandebestämmelser för SIDA:s bidragsgivning till organisationernautesluter delfinansiering av projekt med medel från det land därprojektet genomförs. En ändring av denna bestämmelse vore därförmotiverad. I yrkande 7 föreslås att som sin meningskall ge regeringen detta till känna.Motion K612 (fp, s, c, kds, nyd) berör möjligheten förbefattningshavare från att inom ramen fördemokratiserings- och utvecklingssträvandena kunna studera hurt.ex. motsvarande institutioner fungerar i . Motionärernaföreslår -- bl.a. med hänvisning till de inblandade beloppensringa storlek -- att länsstyrelse eller annat regionalt organskall tilltros uppgiften att fördela biståndsmedel för sådanainsatser. I motionen föreslås att BITS anslag bör belastas förändamålet (yrkande 2).I motion U812 (s) hävdas att kooperationen i än högre grad äntidigare utgör ett alternativ i den privatiseringsprocess sompågår i . Enligt motionären bör svenskabiståndsorgan finansiellt stödja det nätverk av kooperativaföretag som genom kunskapsöverföring söker bidra till kooperativutveckling i . Nätverket finansierar sina projekt genomegeninsatser och bidrag från olika internationella ocheuropeiska organ, bl.a. och Phareprogram.Enligt motionären bör även redan nu kunna delta isamfinansiering av t.ex. den typen av EG-bistånd som stöderandra internationella kooperativa nätverk, i vilka bl.a. svenskaicke-offentliga aktörer kan delta (yrkande 1). I motionen begärsvidare att regeringen noggrant skall följa utarbetandet, iEuroparådets parlamentariska församling, av ett handlingsprogramför den s.k. sociala ekonomin. Med detta begrepp förstås enligtmotionären den medborgarstyrda ekonomi som också omfattarkooperationen. Programmet syftar till att stödja en utvecklingav den sociala ekonomin i . Efter atthandlingsprogrammet antagits bör regeringen verka för att detgenomförs (yrkande 2).Motion U706 (v) framhåller behovet av miljösamarbete iBarentsregionen/Storkalotten. Enligt motionärerna måstekraftfulla insatser för reduktion av utsläpp komma till ståndmed hjälp av ekonomiskt stöd från många olika länder ochinternationella organ. Svenskt miljökunnande inom skogsindustrinföreslås kunna föras över till genom bl.a. byggandet avmoderna pilotanläggningar för rening av avloppsvatten. I yrkande2 begärs att en del av de medel, dvs. , somreserverats till regeringens disposition på anslaget G 1.Samarbete med tillförs miljösamarbetet iBarentsregionen. Flera andra förslag avseende olika typer avmiljöinsatser behandlas i senare avsnitt i detta betänkande(avsnitt 5.2. Miljövård och energifrågor).Utskottets övervägandenUtskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ibl.a. motion U809 (v), nämligen att utvecklingen i Central- ochÖsteuropa, trots kriser och problem, uppvisar många positivadrag. Det förblir en angelägen uppgift att ta fasta på dessapositiva tendenser och försöka stärka dem med hjälp av olikaslag av samarbetsinsatser. Flera av de förslag som läggs fram imotion U809 (v) ingår som element i det pågående samarbetet.Som redan anförts i detta betänkande har stödet till dedemokratiska reformerna i en centralplats i det svenska östsamarbetet. Insatser görs inom skildaområden och på många olika nivåer i samhället. Inom detbilaterala samarbetets ram ges förvaltningsstöd genom statligamyndigheter, stöd till folkrörelser och enskilda organisationervia SIDA och som bidrag till regionalt och lokalt förankratsamarbete via länsstyrelser och kommuner. Internationellt deltarSverige aktivt i en rad insatser, främst inom ram.Utskottet noterar exempelvis detta organs särskilda program förlokal demokrati () och utbildning för tjänstemän avseendefrågor som demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatensgrundvalar (). Vidare kan noteras att de överläggningarsom äger rum inom demokratigrupp är av vikt förden fortlöpande dialogen i dessa frågor.Utskottet delar vidare den oro som uttrycks i motion U809 (v)beträffande de eventuella följderna av att forskare i f.d.Sovjetunionen inte längre ges möjlighet att arbeta på acceptablaekonomiska villkor. Detta problem har uppmärksammatsinternationellt och deltar aktivt, enligt vad utskotteterfarit, i arbetet på att finna lösningar. Ett av de störreinitiativen gäller upprättandet av internationellakärnforskningscentra i och , där f.d. sovjetiskaforskares kompetens och kunskaper skall komma till användningför civila ändamål. De överenskommelser som har träffats häromförväntas träda i kraft under första hälften av 1994.Utskottet får i sammanhanget även erinra om det samarbetemellan svenska och ryska universitet som bedrivs med bidrag urSvenska institutets anslag. Ca har utfästs försärskilda forskningsprojekt. och ,liksom /är, enligt vad utskottetinhämtat, engagerade i samarbetet. Bland desektorer man arbetar inom kan nämnas offentlig förvaltning,strålningsvetenskap och ekonomi. Även överUtbildningsdepartementets budget har avsatts 10miljoner kronor för forskningssamarbete mellan svenskainstitutioner och deras motsvarigheter i och i deländer som ingår i OSS, Oberoende staters samvälde. Dessamedel administreras av . Enligt vadutskottet inhämtat har av medlen allokerats förRyssland.Den fråga som aktualiseras i motion U809 (v) -- konverteringav militär industri till civil produktion -- innebär givetvis enmycket stor strukturomvandling som i varje berört landförutsätter betydande politisk enighet och övergripande samsynom färdriktningen. Därtill torde krävas att potentiellainvesterare inom näringslivet i aktivt intresserarsig för uppgiften att restrukturera militärindustrierna i öst.Utskottet konstaterar att de internationellafinansieringsinstitutionerna och flera västländer har söktfrämja de första faserna i denna omställning. Sådana strategiskainsatser, som också syftar till att vinna ytterligareerfarenheter, har fått bidrag även från i samarbete medEBRD, den europeiska återuppbyggnads- och utvecklingsbanken.Bilateralt har SwedeCorp engagerat sig i konverteringsfrågornagenom att bidra till en kartläggning av svenska små ochmedelstora företags möjligheter till samverkan med ryska företaginom det militärindustriella komplexet.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att aktivtuppmärksamma utvecklingen på detta område.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U809 (v)yrkandena 1 och 2 som besvarade.Med anledning av den socialdemokratiska partimotionens(U808) förslag, som refererats ovan, att BITS bör vara dencentrala myndigheten i hanteringen av östsamarbetet, fårutskottet anföra följande:Inledningsvis kan konstateras att drygt hälften av detbilaterala samarbete som kanaliseras via de svenskamyndigheterna går via BITS. har det också bedömtsönskvärt att utnyttja den sakkunskap som finns inom andramyndigheter, då det gäller specifika sektorer av samarbetet.Detta markeras genom inrättandet av särskilda anslagsposter inomverksamhetsområdet littera G. BITS svarar för det tekniskasamarbetet. SwedeCorp och handhar olika delar avnäringslivsbiståndet. Samarbetet inom utbildnings-, forsknings-och kulturområdena administreras av . SIDAfördelar bidragen till folkrörelser och enskilda organisationer.Utskottet anser att denna pluralistiska struktur har ettegenvärde när det gäller östsamarbetet. Den tid är förbi, dåallt samarbete med länderna i måstekanaliseras via deras ministerier och tunga centralorgan.Direkta kontakter mellan de institutioner som besitter kompetenspå resp. områden bör uppmuntras.Det anförda innebär inte, enligt utskottets uppfattning, attden nuvarande arbetsfördelningen nödvändigtvis är den bästamöjliga. Utskottet har i tidigare betänkanden (senast i bet.1992/93:UU16) framhållit att ytterligare erfarenheter avsamarbetet kommer att ge möjlighet att utveckla formerna för denadministrativa styrningen och beredningen. De utredningar somredan nämnts, om det hittillsvarande östsamarbetet och desskommande inriktning och organisation, liksom den s.k.Biståndsförvaltningsutredningen (UD 1993:04), kan läggas tillgrund för en bedömning av behovet av organisationsförändringar.Av största betydelse är likaså kartläggningen av vad ett svensktinträde i Europeiska unionen med dess omfattande östsamarbeteskulle innebära.