bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — I propositionen föreslås en delfinansiering genom en allmän löneavgift på1,fr.o.m. , och regeringen anför att ytterligarefinansieringsförslag kommer att läggas fram i budgetpropositionen.I de sex partimotioner som har väckts i ärendet yrkas att -- medavslag på riktlinjerna i propositionen -- antar andra riktlinjer för denekonomiska politiken. Motionärerna kräver också andra riksdagsuttalanden ochvissa åtgärder som utskottet redovisar under denna rubrik.I motion Fi1 av m.fl. (m) anför motionärerna att regeringensförslag till skattehöjningar har sådan omfattning och utformning att förslagenriskerar den uppgång i ekonomin som den borgerliga regeringen enligt derasuppfattning har lagt grunden till och försvårar möjligheterna att stabiliseraekonomin. De yrkar därför avslag på regeringens riktlinjer och ansluter sig istället till det saneringsprogram som beslutade (yrkandena1 och 2). Yrkandena innebär utöver detta program ytterligarebudgetförstärkningar på , i allt väsentligt i form avutgiftsminskningar.Yrkandena 1, 7, 8 och 44 i motion Fi2 av m.fl. (c) innebäravslag på riktlinjerna i propositionen och att utöver det avriksdagen antagna saneringsprogrammet skall godta ett programmed utgiftsminskningar på och skattehöjningar på 10miljarder kronor. På skatteområdet skiljer sig motionen från regeringensförslag bl.a. i fråga om företagsbeskattningens utformning, beskattningen avkapitalinkomster, fastighetsskatten och uttaget av statlig inkomstskatt.Motionen innebär avslag på propositionen i dessa delar. Motionen innehållerockså krav på uttalanden om en lägre nivå för beskattningen av nödvändigkonsumtion av mat, boende och persontransporter och om vikten av attutredningen om ett mer miljörelaterat skattesystem fullföljs (yrkandena 2 och3) samt krav på att regeringen skall lägga fram förslag om moms på spel ochlotterier, effektivare skatteindrivning, höjd skatt på bilar utankatalysatorer, fördubbling av skatten på äldre vattenkraft och fördubbling avmiljöavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel (yrkande 46).I motion Fi3 av m.fl. (fp) krävs också en annan inriktningav den ekonomiska politiken (yrkande 1) med utgiftsförändringar som enligtmotionärernas beräkningar för totalt sett innebär besparingar på nära22 miljarder kronor utöver regeringens förslag. På skatteområdet innebärmotionärernas riktlinjer totalt sett minskade inkomster på ca 7miljarder kronor, bl.a. till följd av att de motsätter sig regeringens förslagi fråga om uttaget av statlig inkomstskatt och en återgång till tidigare reglerom beskattningen av utdelningar och reavinster på aktier. De begär ocksåriksdagsuttalanden av innebörd att regeringens s.k. återställarpolitik innebären återgång till tidigare misslyckanden och till ett korrupt skattesystem(yrkande 2) och att man i stället bör slå vakt om skattereformen och deöverenskommelser som har träffats om att begränsa den alltför högamarginalskatten (yrkande 3).Motion Fi4 av m.fl. (v) innehåller också krav på uttalanden ominriktningen av den ekonomiska politiken (yrkande 1). Motionärerna ansluter sigi huvudsak till regeringens bedömningar men vill ytterligare betonanödvändigheten av åtgärder som riktar sig mot arbetslösheten och som syftartill en ekologiskt hållbar utveckling, jämnare inkomstfördelning och ökadjämställdhet. De anser också att konsekvenserna av den aktuella propositionenoch kommande ekonomisk-politiska förslag från regeringen bör värderas urregional-, fördelnings- och miljöpolitiskt perspektiv och ur kvinnoperspektivoch att regeringens förslag i fortsättningen bör innehållakonsekvensbeskrivningar i dessa hänseenden (yrkandena 2--5). På skatteområdetinnebär motionärernas riktlinjer skärpt marginalskatt utöver regeringensförslag och ett ökat skatteuttag på sådan produktion och konsumtion sompåverkar vår miljö negativt. Motionärerna yrkar på en fördubbling avkoldioxidskatten (yrkande 25) och anför att de i samband medbudgetpropositionen återkommer med flera förslag om energi- ochmiljöbeskattningen.Riktlinjerna i motion Fi5 av m.fl. (mp), yrkandena 1--5 och 9,innebär att den ekonomiska politikens huvudmål skall vara en ekologisktuthållig och socialt ansvarsfull samhällsutveckling. Från denna utgångspunktanser motionärerna att regeringens förslag är otillfredsställande och har ettalltför inskränkt perspektiv. Motionärerna anser att de åtgärder som måstevidtas bör genomföras på ett socialt acceptabelt sätt så att de som har sämstförmåga att klara åtstramningar undantas. Låginkomsttagare bör få ett skydd motskatteökningar och minskade pensioner (yrkande 23). De framhåller attsocialförsäkringen bör vara skattefinansierad på ett solidariskt sätt ochmotsätter sig systemet med egenavgifter, eftersom detta missgynnarlåginkomsttagare (yrkande 8 m.fl.). När det gäller värnskatten begärmotionärerna ett uttalande om att höga marginalskatter innebär svåra nackdelar(yrkande 24) men finner ändå att den s.k. värnskatten bör godtas. bördock skatten på arbete totalt sett inte öka utan i stället minskas och ersättasmed främst miljörelaterade skatter, t.ex. i form av en väl planerad ökning avkoldioxidskatten fr.o.m. (yrkande 13). Motionärerna anser ocksåatt kommunerna bör få en vidgad beskattningsrätt i olika hänseenden (yrkande14).Motion Fi6 av m.fl. (kds) innehåller ett yrkande om avslag påpropositionen (yrkande 1) och yrkanden om riksdagsuttalanden i anslutning tillmotionärernas riktlinjer för den ekonomiska politiken och för besparingar ochandra budgetförstärkningar (yrkandena 2 och 3). Motionärerna utgår från det avriksdagen fastställda saneringsprogrammet och yrkar ytterligarebesparingar på . På skatteområdet föreslårmotionärerna att man går in för ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel,exempelvis genom en skatteväxling med sänkta skatter på arbete och höjdamiljöskatter. Mervärdesskatten bör breddas, och tjänstebilsbeskattningen börmiljörelateras ytterligare. Motionärerna anser vidare att förmögenhetsskattenbör behållas och att man bör permanenta en begränsad höjning av den statligainkomstskatten i form av slopat grundavdrag och slopat reallöneskydd.Utskottet kommer att begränsa sitt yttrande till skattefrågorna och vissaprinciper skattereform.Med anledning av vad som anförs i en del av motionerna vill utskottetframhålla att skattereform, som genomfördes under bred enighet, intebara gick ut på att begränsa de s.k. marginalskatterna. Avsikten var att skapaett stabilt och rättvist system som skulle tillgodose samhällets behov avskatteintäkter och bilda ett fast underlag för en god utveckling av välfärden ivårt land. Olika åtgärder vidtogs för att bredda skatteunderlaget och uppnå enlikformig beskattning. Bred enighet rådde också om en rad socialpolitiskaåtgärder som ingick i reformen i syfte att tillgodose de fördelningspolitiskamålen.Utvecklingen därefter har inneburit allvarliga brott mot de grundläggandeprinciperna för denna reform. Detta har medfört stora skattebortfall som harfått till följd att statens finanser har försämrats dramatiskt och attangelägna utgifter på olika välfärdsområden har trängts ut. Redan utsattagrupper har drabbats, och klyftorna i samhället har vidgats. Den omfattandearbetslösheten har lett till en ökad utslagning och stora problem som hotar attbli bestående. Den borgerliga regeringens skattepolitik har försämratekonomins funktionssätt och undergrävt statsfinanserna genom en systematisköverföring av inkomster och förmögenhet till kapitalägare och till företagareoch andra med höga inkomster.Propositionen innehåller ett omfattande program med besparingar ochinkomstförstärkningar som i inledningsskedet kommer att medföra påfrestningarför åtskilliga grupper i samhället. Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att de bördor som detta innebär måste fördelas rättvist och fårbäras av alla efter förmåga. För att välfärdspolitiken skall kunna lyckas ärdet också nödvändigt att skapa förutsättningar för en hög, balanserad ochuthållig tillväxt och kunna sätta in kraftiga åtgärder mot arbetslösheten.Enligt utskottets mening bör beskattningen utformas på ett sätt som ger stödför en politik med denna inriktning.Regeringens program på skatteområdet innebär en återgång till grundtankarna iskattereformen, som förslagen ger väsentliga inkomstförstärkningarför den offentliga sektorn. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning attbeskattningen av sparande och av kapital bör grundas på den likformighet somåsyftades i skattereformen och att man bör återgå till en generell skattesatspå . Även förmögenhetsskatten bör behållas på sin nuvarande nivå.Samtidigt är det av vikt att företagsbeskattningen får en utformning som gergoda villkor för näringslivet, i synnerhet för små och medelstora företag samtför nyföretagande.Mot bakgrund av vad utskottet har anfört är det också viktigt att de somhar inkomster över skiktgränsen får bidra till en förbättring avstatsfinanserna, och utskottet anser att den föreslagna värnskatten är välmotiverad, inte minst mot bakgrund av att andra åtgärder påinkomstbeskattningens område har medfört särskildapåfrestningar för låginkomsttagare. vill utskottet framhålla attmarginalskattefrågorna och utfallet i övrigt av skattereformen ingår i denutvärdering som pågår inom en särskild kommitté (-- Fi 1990:08).Resultatet av utredningsarbetet kommer att redovisas under första halvåret1995, och utskottet utgår från att regeringen kommer attlägga fram en närmare bedömning av utredningsresultatet för riksdagen.Den allmänna egenavgiften inom sjukförsäkringen ligger i första hand inomsocialförsäkringsutskottets ämnesområde. Utskottet nöjer sig därför med attkonstatera att det -- enligt vad som anförs i propositionen -- kan finnas skälatt ytterligare överväga det samlade uttaget av allmänna egenavgifter ochdärmed fördelningen mellan allmänna egenavgifter och arbetsgivaravgifter, närdet slutliga resultatet av Genomförandegruppens arbete med pensionsfrågornaföreligger. Därvid kan också den närmare utformningen av egenavgifterna tillsjukförsäkringen fastställas. Utskottet utgår från att ocksåfördelningspolitiska aspekter på denna avgift då kommer att belysas.Med det anförda ansluter sig utskottet till de huvudlinjer som regeringendragit upp för skattepolitiken. Regeringens förslag innebär sammanfattningsvisatt skattereglerna ändras på ett sätt som bygger på den avvägning mellaneffektivitets- och fördelningsmål som gjordes skattereform och somdå vann ett brett stöd från partier och intresseorganisationer. Utskottet villi likhet med regeringen framhålla att det finns ett starkt behov avatt åter få enkla och enhetliga regler som tillåts verka under en följd av år(s. 46). Utskottet instämmer också i regeringens uppfattning att det med hänsyntill den svenska ekonomins funktionssätt är angeläget att så långt som möjligtundvika mer betydande höjningar av skatteuttaget . Tilldetaljfrågorna återkommer utskottet senare.Beträffande de frågor om ett mer miljörelaterat skattesystem, skärpningar avkoldioxidskatten och skatteväxling från inkomstskatt till indirekt skatt somtagits upp i motionerna Fi2 och Fi4--Fi6 framgår det av propositionen (s. 27)att regeringen senare kommer att pröva frågan om ett ökat inslag av skatter ochavgifter som har gynnsamma effekter på miljön, t.ex. genom en höjning avkoldioxidskatten. Utskottet utgår från att regeringen kommer atttillsätta den kommitté som enligt tidigare beslut skall få i uppdrag attanalysera förutsättningarna för en ökad miljörelatering av skattesystemet (dir.1994:11) och att regeringen redovisar de åtgärder som kan anses aktuella i denkommande budgetpropositionen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet attriksdagen nu tar närmare ställning till dessa frågor. Utskottet finner inteheller skäl att nu förorda en omprövning av nivån på mervärdesskatten på mat,boende och persontransporter, enligt vad som föreslås i motion Fi2.När det gäller kraven i motion Fi4 om att regeringen i sina kommandeekonomisk-politiska propositioner skall lämna konsekvensbeskrivningar i olikahänseenden instämmer utskottet gärna i uppfattningen att regeringen givetvis sålångt som möjligt bör presentera tillräckligt underlag för att bedöma deaktuella förslagen ur olika aspekter. På skatteutskottets område gäller dettasärskilt i fråga om fördelningspolitiska och andra ekonomiska effekter avförslagen. vill utskottet framhålla att sådana beskrivningar inte börbli ett självändamål och att regeringen liksom i första hand själv börkunna bedöma vad som behövs i dessa hänseenden.Med det anförda tillstyrker utskottet riktlinjerna i propositionen ochavstyrker samtliga motionsyrkanden till den del de har behandlats i detföregående.Kapitalinkomster, förmögenhetsskatt m.m.Som framgår av vad utskottet redan anfört ingår en likformigkapitalbeskattning som ett viktigt led i regeringens förslag att återställa1990 års skattereform. Utskottet tillstyrker alltså propositionen i vad avseren återgång till tidigare regler om full beskattning av utdelningar ochreavinster på aktier och avstyrker avslagsyrkandena i motionerna Fi1 yrkande15, Fi2 i motsvarande del, Fi3 yrkande 5 och Fi6 i denna del. Skattesatsen förbeskattningen bör vara i likhet med vad som gäller för andrakapitalinkomster. Utskottet tillstyrker propositionen även i denna del ochavstyrker motionerna Fi1 yrkande 14, Fi2 i denna del och Fi6 i denna del.Utskottet tillstyrker också de följdändringar som detta medför.Vidare föreslår regeringen att gällande bestämmelser för förmögenhetsskattenskall kvarstå i avvaktan på en översyn av reglerna.I motion Fi1 yrkande 1 yrkas avslag på propositionen i denna del.Utskottet delar regeringens uppfattning att förmögenhetsskatten bör behållasav fördelningspolitiska skäl. Utskottet tillstyrker alltså propositionen idenna del och avstyrker motionen.Förslaget innebär också att man bör behålla en spärr mot en alltför högbeskattning i vissa fall. Utskottet återkommer till denna fråga efterställningstagandena till uttaget av statlig inkomstskatt.Som en konsekvens av utskottets ställningstaganden rörande beskattningen avkapitalinkomster bör också beskattningen av värdepappersfonder ochinvestmentföretag återställas till den tidigare ordningen. Utskottettillstyrker regeringens förslag i detta hänseende och avstyrkeravslagsyrkandena i motionerna Fi1 yrkande 16, Fi2 i denna del och Fi6 i dennadel.Även avkastningsskatten på kapitalförsäkringar bör ligga på samma nivå somhushållssparandet i övrigt. Detta uppnås med en avkastningsskatt som utgår med30 % av nio tiondelar av skatteunderlaget. Utskottet tillstyrker de ändringarsom regeringen föreslår i detta syfte och avstyrker avslagsyrkandena imotionerna Fi1 yrkande 18, Fi2 i denna del och Fi6 i denna del.Avkastningsskatten på pensionsförsäkringar och på bundet pensionssparandeutan försäkringsinslag utgör nu av en schablonmässigt beräknad avkastningpå pensionskapitalet. Vid skattereform anfördes att denna skatt bordefastställas till för att uppnå en likformig beskattning med annatsparande. Det ansågs dock motiverat med en lägre skattesats bl.a. för attstimulera ett långsiktigt sparande i denna form. I propositionen anförs nu bör återgå till den nivå på som infördes för privatapensionsförsäkringar vid skattereform och att man av likformighetsskälinte bör göra någon skillnad mellan olika former av pensionering.I motionerna Fi1 yrkande 17 och Fi6 i denna del yrkas avslag på propositionenhelt eller delvis. Även motion Fi3 innehåller ett avslagsyrkande, men dettabegränsar sig till avtalspensioner.Utskottet vill framhålla att skatt på avkastningen av pensionskapitalet iförsäkringssystemet och i det bundna banksparandet inte utgår i annan form änsom avkastningsskatt. Reglerna innebär därför att pensionssparande i dessaformer gynnas jämfört med annat pensionssparande och vanligt banksparande.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att beskattningen av dettapensionssparande bör höjas och finner att propositionen är väl avvägd.Utskottet tillstyrker således propositionen i denna del och avstyrkeravslagsyrkandena i motionerna Fi1 yrkandena 18 och 19, Fi2 i denna del, Fi3yrkande 6 och Fi6 yrkande 1 i denna del.Beträffande allemansfonderna anser regeringen att det finns flera skäl attslå vakt om denna sparform och återgå till de gynnsamma skatteregler sombeslutades skattereform. Regeringen föreslår att andelar i dessafonder beskattas med endast 20 %.I motionerna Fi1 yrkande 20, Fi2 yrkande 22, Fi5 yrkande 16 och Fi6 i dennadel yrkas avslag på regeringens förslag.Utskottet delar regeringens uppfattning även i denna fråga. Utskottettillstyrker alltså propositionen och avstyrker motionerna i dessa delar.FörvärvsinkomsterDen värnskatt på som regeringen föreslår kombineras med attgrundavdraget, som tillfälligt slopats i fråga om statlig inkomstskatt vid 1995och taxeringar, återinförs fr.o.m. årsskiftet. Skiktgränsen återställsdärmed till den något högre nivå som följer av principerna för skattereformen.På inkomster över denna nivå utgår statlig inkomstskatt, och denna skatt höjsenligt regeringens förslag tillfälligt från för inkomståren1995--1998.Enligt gällande regler omräknas skiktgränsen med hänsyn tillförändringarna av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Ipropositionen föreslås i annat sammanhang att uppräkningen av basbeloppetbegränsas till av prisförändringarna under jämförelseperioden.Regeringens förslag innebär att denna åtgärd kommer att slå igenom även vidkommande beräkningar av nivån för skiktgränsen. Skiktgränsen påverkas även avdet s.k. reallöneskyddet på . Detta skydd, som också slopats tillfälligtvid 1995 och taxeringar, bör enligt regeringen nu återinföras menbegränsas års taxering på samma sätt som föreslås beträffandebasbeloppet. Uppräkningen av skiktgränsen med hänsyn till reallöneskyddet skallalltså ske . Regeringens förslag innebär vidare att utgångspunktenför beräkningarna skall vara skiktgränsen vid taxering, 198 700 kr.I motion Fi1 yrkas avslag på de föreslagna ändringarna beträffandeskattesatsen och grundavdraget (yrkandena 26 och 27) och på det försämradeinflationsskyddet vid inkomstbeskattningen (yrkande 28).Motion Fi6 innebär avslag på propositionen i aktuella delar.Motion Fi3 yrkande 4 innebär avslag på den föreslagna höjningen avmarginalskatten.Motion Fi2 yrkandena 23, 40 och 43 innebär också avslag på höjdmarginalskatt. Yrkandena innebär vidare att grundavdraget och reallöneskyddetbör slopas permanent och att regeringens förslag i motsvarande delar skallavslås.Motion Fi4 yrkande 22 innebär avslag på regeringens förslag att återinföragrundavdraget. Motionärerna ansluter sig i övrigt till det av regeringenföreslagna skatteuttaget men yrkar att skatteskalan kompletteras med enskattesats på för inkomster (yrkande 24). De begär ocksåett riksdagsuttalande om att värnskatten inte bör begränsas till (yrkande 21) och om att ett slopat grundavdrag vid den statliga beskattningenoch en avtrappning av detta avdrag vid den kommunala beskattningen ger bättrefördelningseffekter (yrkande 23).Som framgår av vad utskottet anfört tidigare ingår den föreslagna värnskattensom ett viktigt led i regeringens ekonomiska politik, och det har storbetydelse att fördela bördorna på ett mer rättvist sätt än hittills.Regeringens förslag att återinföra grundavdraget vid den statliga beskattningengrundar sig på ställningstagandena i samband med skattereformen och påuppfattningen att man även bör undvika skatteskärpningar i dekänsliga inkomstlägen som det här är fråga om. Som framgår av vad som anförs ipropositionen bör den närmare utformningen i detta hänseende bli föremål förfortsatta överväganden. Höjningarna av skatteuttaget har utformats som entillfällig åtgärd som är motiverad av den nuvarande svåra ekonomiskasituationen, och utskottet vidhåller att ändringarna skall ha denna innebörd.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag beträffandeutformningen av värnskatten och avstyrker motionerna i aktuella delar.Resor mellan bostad och arbetsplatsI propositionen föreslås att avdragsbegränsningen för resor mellan bostad ocharbetsplats höjs från 4 000 till 6 000 kr.I motion Fi2 (yrkande 24 i denna del) och motion Fi6 yrkas avslag påförslaget.Som framhålls i propositionen behövs den nya beloppsgränsen av administrativaskäl, och förslaget innebär också en förstärkning av skatteinkomsterna både förstat och kommun. Utskottet instämmer i regeringens förslag och avstyrker alltsåavslagsyrkandena i motionerna.Löneskatterna och premieskattenDen särskilda löneskatten på förvärvsinkomster och den särskilda löneskattenpå pensionskostnader är beräknade så att de schablonmässigt skall motsvaraskattedelen av de sociala avgifterna. Enligt propositionen bör samma synsätttillämpas när det gäller de allmänna egenavgifterna. Som en konsekvens av deförslag som regeringen lägger fram om ändringar i allmänna egenavgifter m.m.föreslås i propositionen att de särskilda löneskatterna höjs med 2procentenheter. Propositionen innebär också en motsvarande höjning för densärskilda premieskatten för grupplivförsäkringar.I motionerna Fi1 yrkande 29, Fi2 yrkandena 28, 30 och 31, Fi5 yrkandena10--12 och Fi6 yrkas avslag på förslagen.Storleken av de sociala avgifterna ingår inte i skatteutskottets ämnesområde.Utskottet vill endast konstatera att principerna på detta område innebär attavgiftshöjningarna, om de genomförs, bör föranleda en motsvarande uppräkning avde aktuella skatterna. Under denna förutsättning tillstyrker utskottetpropositionen och avstyrker motionerna i dessa delar.Samtidigt erinrar utskottet om att regeringen avser att återkomma till dessaprinciper.SpärregelnUtskottets ställningstagande rörande förmögenhetsskatten innebär att den s.k.spärregeln mot en totalt sett alltför hög beskattning bör behållas. Som enkonsekvens av den tillfälligt höjda marginalskattesatsen för förvärvsinkomsterbör procentsatsen för spärrbeloppet i begränsningsregeln höjas från 55 till60 % på sätt som regeringen föreslår.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i detta hänseende och avstyrkeravslagsyrkandena i motionerna Fi1 yrkande 22 och Fi2 yrkande 38.FöretagsbeskattningenI propositionen anförs att de nya regler som genomfördes förenskilda näringsidkare bör ligga fast med ett undantag. Den rätt till kvittningav underskott av näringsverksamhet mot inkomst av tjänst som då genomfördesslopas nu.I motionerna Fi1 yrkande 25, Fi2 yrkande 24 i denna del, Fi3 yrkande 7, Fi5yrkande 15 och Fi6 yrkas avslag på propositionen.Den utvidgade kvittningsrätten innebär ett avsteg från en grundläggandeprincip skattereform och bör tas bort. Utskottet tillstyrkerpropositionen och avstyrker motionerna i denna del.I motion Fi4 yrkande 17 begär motionärerna ett riksdagsuttalande om enåtergång till enkla, överskådliga regler.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att skatteregler förden som driver en enskild näringsverksamhet är krångliga. Att reglerna blivitkrångliga beror på den likformighet med aktiebolag som har eftersträvats.Samtidigt vill utskottet framhålla att omläggningen av reglerna genomfördesenligt önskemål från näringslivet, och det torde vara svårt att inom ramen fördet nya systemet åstadkomma önskvärda förenklingar. Utskottet har inte någotatt erinra mot att frågan tas upp efter en viss tids erfarenhet av reglerna menfinner inte tillräckliga skäl för att ta initiativ i dennariktning. Utskottet avstyrker således motionen.För bolagsbeskattningen innebar beslut en förskjutning avskatteuttaget från aktieägarna till själva företaget. Skattelättnaderna föraktieägarna återtas nu enligt vad som utskottet redan har förordat.När det gäller bolagsbeskattningen är det enligt propositionen angeläget attsänka skatteuttaget till den nivå som åsyftades med regler.Skatteutjämningsreserven (SURV:en) som avskaffades var alltförkomplicerad, och det är inte aktuellt att nu återinföra den. Det är inte helleraktuellt att återinföra det s.k. Annellavdraget för utdelningar på nyemitterataktiekapital.