bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — Utvecklingen har enligt hansmening lett fram till att det måste övervägas att införaobligatorisk test för dem som kommer från högriskområden.Självfallet skall en sådan lagstiftning vara generell ochomfatta alla oavsett nationalitet.Utskottet har behandlat motioner omsmittskyddslagen och smittskyddsarbetet när det gällerhivinfekterade.I betänkandet 1991/92:SoU15 (s. 60 f.) behandlas bl.a.tämligen ingående sådana frågor som tas upp i motion So455 omEuroparådets rekommendation, om patientjournallagens bestämmelseoch om smittspårning. Utskottet avstyrkte de då aktuellamotionerna, bl.a. med hänvisning till den utvärdering avsmittskyddsverksamheten och smittskyddslagen som gjorts avSocialstyrelsen och som överlämnats till Socialdepartementet.Riksdagen följde utskottet.I betänkandet 1992/93:SoU15 behandlade utskottet en motionom hivtest på vissa grupper där man vet att aidsrisken är stor.Utskottet ansåg det nödvändigt att vidmakthålla övervakningen avutvecklingen av hiv i landet. En översyn av delar avsmittskyddslagen gjordes i med sikte på enproposition . Utskottet utgick från attäven frågor om testning för hiv skulle komma att övervägas i detsammanhanget. följde utskottet.En proposition om vissa ändringar i smittskyddslagen harnumera aviserats till maj 1994.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att en utvärdering avsmittskyddsverksamheten och smittskyddslagen gjorts avSocialstyrelsen och överlämnats till Socialdepartementet.Regeringen har numera till aviserat en proposition omvissa ändringar i smittskyddslagen. bör inte föregriparegeringens kommande förslag i dessa frågor. Motion So455 (v)avstyrks därmed. Även motion So438 (m) avstyrks.MetadonbehandlingI motion So418 av och ()yrkas ett tillkännagivande om vad som anförts om en positivinställning till metadonbehandling av narkomaner underkontrollerade former (yrkande 1).Motionärerna framhåller att metadonbehandlingen av narkomanerhar pågått i vid , senare iMalmö/liksom i . Det är enligt motionärernaen väletablerad behandlingsform för heroinister med mångårigtmissbruk. Tre fjärdedelar av patienterna blir missbruksfria. Dekan arbeta eller studera. Överdödligheten sjunker medmetadonbehandling till den för åldern statistiskt normala.Dessutom sjunker kriminaliteten kraftigt. Risken för spridningav hiv minskar bland de metadonbehandlade dels genom att vanornaatt dela samma sprutor upphör, dels genom att de kvinnor somtidigare prostituerat sig för att få pengar till heroin intelängre behöver göra det. Motionärerna utgår ifrån attbehandlingen ges under kontrollerade former och att denarkomaner som får metadonbehandling följs upp speciellt medavseende på eventuellt fortsatt missbruk under behandlingen. Detfinns, med denna bakgrund, enligt motionärerna inga iakttagelsersom motiverar att vi i skulle upphöra medmetadonbehandling. Det är ett etiskt ställningstagande som haratt göra med ansvaret för de svagaste i samhället och med allasrätt till hälso- och sjukvård på lika villkor i enlighet medvetenskap och beprövad erfarenhet.Utskottet behandlade metadonfrågan senast ibetänkandet 1993/94:SoU7. I betänkandet redovisasutvecklingen och den tidigare behandlingen i av dennafråga. Den då aktuella motionen avstyrktes med motiveringen attSocialstyrelsens kvalitetssäkringsgrupp avsåg att under höstenlämna en rapport om metadonprogrammens kvalitet och i vilken månde uppfyller fastställda kriterier och riktlinjer. Envetenskaplig utvärdering av samtliga metadonprojekt hade nyligenpåbörjats av . Utskottet utgick från attregeringen noga följer dessa frågor. Enligt utskottets meningborde inte ta något initiativ med anledning avmotionen. (Den vetenskapliga utvärderingen av metadonprojekten beräknaskunna redovisas /95. )Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkermotion So418 (fp) yrkande 1.SprututbytesprogramI motion So418 (fp) yrkas ett tillkännagivande om vad somanförts om fortsatt sprututbytesprogram i /underkontrollerade former (yrkande 2).Motionärerna framhåller att sprututbytesprogrammet i Sverigeifrågasatts av främst ideologiska och inte av vetenskapligaskäl. De utvärderingar som genomförts har enligt dem gjorts iett ideologiskt inflammerat klimat. Därför är det, enligtmotionärerna, utöver de svenska värderingar som gjorts viktigtatt också ta del av den utvärdering () redovisat. WHO skriver att det kanske mest fullständigabeviset för effektivitet hos sprututbytesprogram kommer frånförsöken i . Det skånska sprututbytesprogrammet inrymmerförutom sprututbyte även hälsoupplysning, kondomutdelning,hivtestning och möjlighet till avvänjning. Detta har enligtmotionärerna visat sig leda till låg förekomst av hivsmittabland narkomanerna i området (0,) jämfört iStockholmsområdet och i som ju gränsar tillSkåne.Utskottet behandlade senast i betänkandet 1993/94:SoU7 ettliknande yrkande av samma motionärer. Utskottet vidhöll sintidigare inställning att utbyte av sprutor och kanyler endastfår förekomma i samband med en noga kontrolleradförsöksverksamhet, som har till syfte att söka vetenskapligtstöd för metodens värde i kampen mot aids. Utskottetkonstaterade att om försöksverksamhetenmed utbyte till rena sprutor i och bereddes iregeringskansliet och att regeringens kommande förslag inteborde föregripas. följdeutskottet.I årets budgetproposition anförs följande om insatsernamot spridning av hiv bland narkotikamissbrukare.Sedan mitten av 1980-talet har betydande medel satsats på enoffensiv narkomanvård. En aktiv och offensiv narkomanvård har avriksdagen betraktats som en förutsättning för att förebyggaspridningen av hiv bland intravenösa missbrukare. Målet är attnå samtliga missbrukare för provtagning, avgiftning, vård ochbehandling.Enligt utvärderingar av verksamheten som har gjorts av bådeRiksrevisionsverket och har dessa insatser varitframgångsrika, och vi har en internationellt sett mycketlåg andel nysmittade injektionsmissbrukare. Huvudparten avinjektionsmissbrukarna beräknas ha genomgått provtagning. Av dettotala antalet aidssjuka i utgör injektionsmissbrukarnaca . I är medeltalet ca 34 %.Fortfarande diagnostiseras nya fall av hivsmittade blandnarkotikamissbrukare. Det rör sig om två à tre fall per månad.Det hivförebyggande arbetet bland narkotikamissbrukare måstedärför fortsätta. Regeringen har gett när det gäller det fortsatta arbetet. Ett huvudmomentutgör en fortsatt satsning på kompetensutveckling inom framförallt den öppna vården. Det gäller metoder för motivationsarbete,behandlingsplanering och omhändertagande av de mest utsattagrupperna såsom psykiskt störda och hivsmittade missbrukare.Socialstyrelsens rapport om försöksverksamheten i ochLund bereds fortfarande i Socialdepartementet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerdärför motion So418 (fp) yrkande 2.Bidrag till Spri (C 4)Från anslaget utgår statens bidrag till Spri. Spri är hälso-och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Huvudmän för institutet ärstaten och . Staten svarar för hälften avfinansieringen av Spri. Ägarna tillskjuter dels vissa medel ibasfinansiering, dels medel för uppdrag till Spri. Medel föruppdrag beräknas under anslaget . och F 10.Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik.En utvärdering av Spris verksamhet skall vara avslutad senastden 1 september.I budgetpropositionen föreslås att anslaget som omfattarenbart medel för basfinansieringen till Spri beräknas till 26900 000 kr.I motion So425 av och (båda m)(yrkande 2) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om nedläggning avSpri. Motionärerna anser att en nedläggning av Spri är fulltmöjlig och rimlig, inte minst mot bakgrund av att landstingen,som i teorin skall vara Spris största kund, i allt störreutsträckning använder sig av utomstående konsulter för attutvärdera den egna verksamheten. En annan organisation ochfinansiering av sjukvården skulle kunna innebära attlandstingen försvinner och att Spri inte fyller någon funktion.Detta utgör, enligt motionärerna, ett ytterligare motiv för ennedläggning av Spri.I betänkandet 1992/93:SoU15 behandlade utskottet enliknande motion. Utskottet noterade att en utvärdering av Sprisverksamhet pågick och beräknades vara avslutad hösten 1994.Utskottet ansåg att inte borde föregripa regeringenskommande förslag i frågan och avstyrkte därmed motionen.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning i fråga om Sprioch avstyrker därför motion So425 (m) yrkande 2.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning tillBidrag till Spri.Bidrag till husläkarsystem (C 7)Från anslaget utbetalas ett särskilt statsbidrag för vissainsatser i samband med att ett nationellt husläkarsystem införsmed början . Större delen av statsbidragetlämnas i form av ett stimulansbidrag till sjukvårdshuvudmännenför vissa kostnader som dessa får i samband medhusläkarsystemets införande. En överenskommelse har träffatsmellan staten och företrädare för sjukvårdshuvudmännen om hurstimulansbidraget skall fördelas mellan huvudmännen.Från anslaget betalas också ut medel för den teoretiskautbildning, främst s.k. specialistkompetenskurser, som kan kommai fråga för att andra specialister än specialister iallmänmedicin skall kunna komplettera sina kunskaper för attuppnå husläkarkompetens. I budgetpropositionen anförs att detför närvarande i stort sett saknas relevant information omprestationer, effekter och kostnader inom primärvården samt attdet är svårt att få fram uppgifter om vårdkonsumtion i olikaåldrar och i skilda delar av landet. Det anförs att det ärnödvändigt att denna brist på information undanröjs och att detär angeläget att det pågående arbetet med att utveckla systemför kvalitetssäkring och verksamhetsredovisning intensifieras. Ibudgetpropositionen anförs att en inte oväsentlig del av detsärskilda statbidraget används till att stimulera och utvecklainformationsförsörjning inom primärvården och anknyta detta tillhusläkarsystemets införande. Från anslaget betalas vidarekostnader för Husläkardelegationens arbete.Från anslaget betalas också ut det statliga stimulansbidragsom lämnas för att anordna viss utbildning fördistriktssköterskor, nämligen kompletterande utbildning iläkemedelslära som är nödvändig för att distriktssköterskorskall få möjlighet att förskriva vissa läkemedel.Enligt budgetpropositionen bör staten bidra med vissatidsbegränsade statliga stimulansåtgärder för att underlättasåväl genomförandet av husläkarreformen som att säkerställa attverksamheten får en hög och jämn kvalitet i hela landet.Regeringen föreslår att medel till dessa utgifter /95 beräknas till 200 miljoner kronor.I proposition 1992/93:160, Husläkare m.m., lämnades enöversiktlig redovisning av kostnaderna för de tidsbegränsadestatliga stimulansåtgärderna som föreslogs i samband medhusläkarsystemets införande (s. 104). För vart och ett avbudgetåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96 föreslogs således 200miljoner kronor med följande fördelning varje budgetår.Bidrag till sjukvårdshuvudmännen 130,0 mkrSpecialistkurser 7,0 "Informationsförsörjning (ADB-stöd) 50,0 "Kvalitetssäkring 5,0 "Husläkardelegation m.m. 3,0 "Utbildningsinsatser för distriktssköterskor 5,0 "I motion So476 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att de medel som avsatts förhusläkarlagens genomförande fördelas till andra viktiga områdeni budgeten (yrkande 2). Motionärerna anför att i och med attde säger nej till husläkarlagen gör de också en besparing på som de fördelar till andra och viktigare områden.Utskottets bedömningUtskottet har ovan (s. 37--38) utförligt redovisat sina skälför att upphäva lagen om husläkare. En komplettering av hälso-och sjukvårdslagen med rätt för envar att själv välja läkareskulle enligt utskottet uppfylla målen med husläkarlagen. Dedelar av lagen som handlar om ersättningsprinciper, listning ochläkarnas fria etableringsrätt leder till ökade kostnader,krångel och byråkrati och minskar valfriheten genom att tvingaalla människor att vara knutna till en enda läkare.Utskottet anser inte att det behövs några statligastimulansbidrag till husläkarsystemet. Utskottet avstyrkerdärför förslaget till medelsanvisning till Bidrag tillhusläkarsystem såvitt avser husläkarsystemet. Utskottet haringen erinran mot förslaget till medelsanvisning för att anordnaviss utbildning för distriktssköterskor.Med anledning av propositionen förordar utskottet attmedelsanvisningen bestäms till 5 miljoner kronor.Utskottet avstyrker motion So476 (v) yrkande 2.Övriga medelsanvisningar under CUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ikrig (C 3), Bidrag till WHO (C 5) och Bidrag till WHO-enhetenför rapportering av läkemedelsbiverkningar (C 6), vilka intemött någon erinran i form av motioner.Omsorg om äldre och handikappade (D 1--D 2, D 4--D 11)Stimulansbidrag inom äldreomsorgen (D 1)Under anslaget betalas bidrag till anordnande av gruppbostäderoch andra alternativa boendeformer med pergruppboendeenhet. Vidare utbetalas från detta anslag bidrag tillviss ombyggnad av sjukhem m.m. med per tillkommetenkelrum. Från anslaget utbetalas också bidrag till kommunernaför kostnader för medicinskt färdigbehandlade inom somatiskakutsjukvård och geriatrisk vård.För att åstadkomma en mer flexibel användning av medlen underanslaget som avser bidrag till byggande av gruppbostäder ochbidrag till viss ombyggnad av sjukhem m.m. föreslås att dessaanslagstekniskt och tidsmässigt samordnas inom en totalram på600 . Vidare föreslås 300 miljoner kronoravsättas till bidrag till kommunerna för kostnader förmedicinskt färdigbehandlade.I budgetpropositionen föreslås dels att riksdagengodkänner den föreslagna samordningen av bidrag till byggande avgruppbostäder och bidrag till viss ombyggnad av sjukhem m.m.,dels anvisar under anslaget D 1. Stimulansbidraginom äldreomsorgen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker att godkänner den föreslagnasamordningen av bidrag till byggande av gruppbostäder och bidragtill viss ombyggnad av sjukhem m.m. och tillstyrker även denföreslagna medelsanvisningen till Stimulansbidrag inomäldreomsorgen (D 1).Vissa statsbidrag inom handikappområdet (D 2)Under anslaget utges statsbidrag till viss verksamhet inomhandikappområdet enligt följande:1. Statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatseravseende stimulansbidrag till habilitering och rehabilitering,statsbidrag till rådgivning och annat stöd samt statsbidrag till tolktjänst.2. Stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inomhabiliterings- och rehabiliteringsområdet.3. Stimulansbidrag till utvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen.Statsbidragen tillkom genom beslut med anledning avproposition 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade (1992/93:SoU19, rskr. Stimulansbidragentill habilitering/rehabilitering och tillhjälpmedelsförsörjningen är tillfälliga och avses utgå underåren 1994--1997.Statsbidragen under punkt 1 fördelas av tilllandstingen och de landstingsfria kommunerna på grundval avantalet invånare i resp. landstingsområde eller landstingsfrikommun året innan budgetåret. Stimulansbidragenunder punkterna 2 och 3 fördelas av efter ansökan av den som bedriververksamheten i fråga.Statsbidrag till tolktjänstI motion So205 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omfördelning av statsbidrag för utbyggnad av tolkservice perlandsting, med utgångspunkt i antalet tolkanvändare i resp. län.Motionärerna pekar på att i län bor av landetsbefolkning, men av landets tolkanvändare. Detta beror bl.a.på en allmän hög servicenivå för dessa grupper. I samt daghem och fritidshem med specialpedagogisktutbildad personal för döva och hörselskadade barn och ungdomar.Vidare finns med resurscentrum för synskadade barn medtilläggshandikapp, Riksgymnasiet för döva och gymnasieskola förhörselskadade. Vidare erbjuder högskolan akademisk utbildningtill döva/hörselskadade studenter på flera linjer.Landstinget tillgodoser de döva/hörselskadades behov främstgenom den hörsel- och dövpedagogiska verksamheten. Landstingetdriver också landets största tolkcentral för dessa grupper medsammanlagt 41 anställda tolkar.Motionärerna framhåller att fördelningen av statsbidrag förutbyggnaden av tolkservice utifrån befolkningsunderlagetföljaktligen missgynnar ett län med så stor andeldöva/hörselskadade. Enligt motionärernas uppfattning bordefördelningen av statsbidrag för detta ändamål fortsättningsvisske utifrån andelen tolkanvändare i resp. län.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att den föreslagnafördelningsmodellen missgynnar landsting och landstingsfriakommuner med ett stort antal döva/hörselskadade. Utskottet anseratt regeringen bör se över fördelningsprinciperna förstatsbidraget så att hänsyn tas till antalet tolkanvändare inomlandstinget resp. kommunen och därefter återkomma till riksdagenmed förslag. Vad utskottet anfört med anledning av motion So205(s) bör som sin mening ge regeringen till känna.Stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inomhabiliterings- och rehabiliteringsområdetI motion So255 av och (fp, s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjliggöra fortsatt verksamhet vidÅgrenska hälsocentret för barn. Motionärerna anför attÅgrenska hälsocentret för barn bedriver en unik verksamhet förfamiljer med barn vilka har olika funktionshinder. Sedan starten1989 har familjeverksamhet för 52 olika diagnosgruppergenomförts. Merparten av dessa diagnosgrupper har varit små ochmycket ovanliga. I några fall har det totala antaletdiagnostiserade barn i understigit tio stycken.Vistelsen har medfört stora förändringar för familjerna intebara genom ökad kunskap om deras barns funktionshinder ochsociala kontakter med familjer i samma situation utan även genomatt direkt ha påverkat kvaliteten på hela familjens fortsattaliv. Motionärerna anför vidare att under sin kortaverksamhetstid visat på resultat som enligt alla berörda ärmycket berömvärda. Med hänsyn till att familjerna är spriddaöver hela anser motionärerna att staten måste känna ettansvar för den fortsatta verksamheten. Familjeverksamheten harhittills finansierats med projektmedel ur Allmänna arvsfondenoch med visst bidrag från Första Majblommans riksförbund.I propositionen (1992/93:159) om stöd och service tillvissa funktionshindrade framhöll föredraganden attkunskapscenter på riksnivå är ett bra sätt att åstadkomma ensamordning av kunskaper och resurser om små och mindre kändahandikappgrupper. Centren skall arbeta utifrån en helhetssynoch kunna erbjuda kompetens såväl på det medicinska som på depsykologiska, sociala, pedagogiska och tekniska områdena.Föredraganden pekade också på de insatser som görs för attpersoner som tillhör dessa grupper skall få möjligheter attträffa andra i liknande situation, som genomhandikapporganisationernas kurs- och rekreationsverksamhet samtfamiljeverksamheten vid i Göteborg.För att få till stånd en snabb utveckling av stödet till småoch mindre kända handikappgrupper föreslogs ett stimulansbidragpå . Medlenföreslogs fördelas av efter ansökan.Utskottet tillstyrkte medelstilldelningen till Vissastatsbidrag inom handikappområdet. följde utskottet(1992/93:SoU19, rskr. 321).Utskottets bedömningUtskottet anser att hälsocentret för barn AB utförett betydelsefullt arbete för att familjer med funktionshindradebarn som tillhör små handikappgrupper skall få möjlighet attträffa andra familjer i liknande situation. Det ankommer dock påSocialstyrelsen att pröva ansökningarna om stimulansbidrag tillspecifika utvecklingsinsatser inom habiliterings- ochrehabiliteringsområdet. Motion So255 (fp, s) avstyrks därför.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslås att till Vissastatsbidrag inom handikappområdet för /95 anvisarett reservationsanslag på 672 500 000 kr.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder(D 5)I budgetpropositionen föreslås underanslaget D 5. Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder. Därav avses användas tillett utökat statsbidrag till handikapporganisationernasrekreationsanläggningar.Bidraget till viss verksamhet för personer med funktionshinderär avsett att öka organisationernas möjligheter att själva drivavissa verksamheter som är av stor betydelse för personer medfunktionshinder.Från anslaget får bidrag till , depåverksamheten, till verksamheten med ledarhundarsamt till viss övrig verksamhet. Föreningen bidrag till tidningsutgivning för dövblinda ochSveriges dövas . Underanslaget utges vidare bidrag till rikstolktjänst, palynologiskalaboratoriet vid , vissarekreationsanläggningar som drivs av handikapporganisationerna,Föreningen rekryteringsgruppen samt till Neurologiskthandikappades riksförbund.I budgetpropositionen redovisas att isitt slutbetänkande behandlade frågan om funktionshindradepersoners möjlighet till fritid och rekreation. Utredningenkonstaterade att personer med funktionshinder oftast ärutestängda från vanliga hotell och rekreationsanläggningareftersom dessa inte är tillgängliga. Handikapporganisationernasrekreationsanläggningar utgör därför den enda möjligheten tillsemestervistelse, rekreation och avkoppling. Utredningen ansågatt de befintliga anläggningarna måste få finnas också ifortsättningen och föreslog utökat statligt stöd tillanläggningar för rekreation och semester.Frågan har också tagits upp i motioner i och vidolika uppvaktningar hos regeringen.Mot bakgrund av detta uppdrog regeringen åtStatens handikappråd att göra en utredning omhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar.Handikapprådet föreslår att ett utökat statligt stöd införsför driften av anläggningarna och att behovet av nyinvesteringartillgodoses. Rådet uppskattar stödbehovet för driften till6,5--och investeringsbehovet tillsammanlagt ca 40 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslås nu stödet tillrekreationsanläggningarna öka till totalt 15 miljoner kronor.Bidraget bör kunna utgå till rekreationsanläggningar som ärinriktade på fritidsaktiviteter och semesterverksamhet, somdrivs av de centrala handikapporganisationerna. Det bör ankommapå att administrera bidraget. Styrelsen börårligen lämna förslag till regeringen om hur statsbidraget skallfördelas. Regeringen bör enligt propositionen besluta i frågan.I motion So265 av och (s, c)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om lämplig fördelningsgrund för statsbidrag förmerkostnader vid rekreationsverksamhet för personer medfunktionshinder. Motionärerna konstaterar med tillfredsställelseatt det i budgetpropositionen föreslås förstärkningar avstatsbidraget till rekreationsanläggningar med 6 778 000 krjämfört med föregående budgetår. I motsats till tidigare årinnehåller budgetpropositionen inte något förslag om hurstatsbidragen skall fördelas mellan berörda anläggningar utanregeringen avser att i en förordning lägga fast riktlinjer fördetta.Med hänsyn till det intresse som föregående års riksdag ägnadefördelningsfrågan, bl.a. med anledning av en tidigare motion avmotionärerna, bör ge till känna sin mening i dennadel. Motionärerna menar att bidraget skall utgå dels som ettgrundbidrag per gästnatt för handikappad, dels som etttilläggsbidrag baserat på gästernas behov av särskildaanpassningsåtgärder.Utskottet behandlade frågan om stöd tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar senast i bet.1992/93:SoU15. Utskottet konstaterade då attHandikapputredningens slutbetänkande som innebar förslag om ettnytt system för fördelning av statsbidrag remissbehandlades.Utskottet utgick från att frågan om statsbidrag till vissarekreationsanläggningar och riktlinjer för hur bidragen skallfördelas mellan olika anläggningar kommer att beredas skyndsamtav regeringen.