bet · GH01KU28 · 1994-06-03 00:00:00 — Dessutom skall tillses att föremål som kananvändas särskilt för att mångfaldiga filmen ellerljudupptagningen inte skall kunna användas för att framställaytterligare exemplar. Konfiskering får också ske i annat fall av en film som innefattar en skildring av barn i pornografisk bild av verklighetstrogen karaktär, om inte innehavet med hänsyn till omständigheterna är försvarligt. Konfiskering innebär då att samtliga exemplar av filmen som påträffas i samband med en förundersökning skall förstöras. 7 kap. 2 §Om ett yttrandefrihetsbrott har förövats i en film eller enljudupptagning utan att det finns någon som enligt 6 kap. äransvarig för brottet, får åklagaren eller målsäganden i ställetför att väcka åtal ansöka om konfiskering av filmen ellerljudupptagningen. Detsamma gäller, om stämning i intekan delges den som är ansvarig för brottet. Justitiekanslern får även ansöka om konfiskering av exemplar av en film som avses i 5 kap. 6 § tredje stycket.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §Vad som sägs i 10 kap. Vad som sägs i 10 kap.tryckfrihetsförordningen om tryckfrihetsförordningen ombeslag av tryckta skrifter beslag av tryckta skrifterpå grund av skall gälla också itryckfrihetsbrott skall fråga om beslag av filmergälla också i fråga och ljudupptagningar. Iom beslag av filmer och stället för 10 kap. 6ljudupptagningar på grund § och 8 § andra stycketav yttrandefrihetsbrott. I gäller dock vad somstället för 10 kap. 6 föreskrivs i andra och§ och 8 § andra stycket tredje styckena i dennagäller dock vad som paragraf.föreskrivs i andra ochtredje styckena i dennaparagraf.Varje beslut om beslag skall ange det eller de avsnitt avframställningen som har föranlett beslaget. Beslaget gällerendast de särskilda skivor, rullar eller andra delar avupptagningen där dessa avsnitt förekommer.Bevis om att beslag har beslutats skall utan kostnadtillställas den som beslaget verkställs hos samt den som harlåtit framställa filmen eller ljudupptagningen. Beviset skallinnehålla uppgift om det eller de avsnitt i framställningen somhar föranlett beslaget.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.3. Förslag tillLag om förverkande av barnpornografiHärigenom föreskrivs följande.En skildring av barn i pornografisk bild som påträffas isamband med en förundersökning skall förklaras förverkad, omskildringen är av verklighetstrogen karaktär och det inte finnssärskilda skäl mot att den förverkas.Utöver bestämmelserna i denna lag gäller vad som i allmänhetär föreskrivet om beslag och om förverkande.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.4. Förslag tillLag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områdenHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områdendels att 7 kap. 1 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,7 kap. 3 a § och 7 a §, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 1 §De tingsrätter som med De tingsrätter som medstöd av 12 kap. 1 § stöd av 12 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningenär behöriga att ta upp är behöriga att ta upptryckfrihetsmål skall tryckfrihetsmål skallpröva tryckfrihetsmål pröva tryckfrihetsmåloch yttrandefrihetsmål i de och yttrandefrihetsmål i defall där den ort som avses fall där den ort som avsesi 2 eller 3 § ligger inom i 2, 3 eller 3 a § liggertingsrättens domkrets. Om inom tingsrättens domkrets.den orten inte ligger inom Om den orten inte ligger inomdomkretsen för en domkretsen för entingsrätt som är tingsrätt som ärbehörig att ta upp behörig att ta upptryckfrihetsmål, skall tryckfrihetsmål, skallmålet prövas av den målet prövas av dentingsrätt inom vars tingsrätt inom varsdomkrets i domkrets idet län där orten ligger det län där orten liggerhar sitt säte. har sitt säte. 3 a § I stället för vad som anges i 2 och 3 §§ är den ort där svaranden har sitt hemvist avgörande för var ett mål där talan förs om konfiskering enligt 9 kap. 5 § andra stycket tryckfrihetsförordningen eller 7 kap. 2 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen skall tas upp. Är det inte känt var svaranden har sitt hemvist eller saknar han hemvist i landet, skall den ort där skriften eller filmen anträffas vara avgörande. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 a § En ansökan om konfiskering enligt 9 kap. 5 § andra stycket tryckfrihetsförordningen eller 7 kap. 2 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen får, om det är lämpligt, tas upp av den tingsrätt där åtal väcks för ansvar för det tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott som den tryckta skriften eller filmen kan innefatta. Ansökningar mot flera svarande får tas upp av samma domstol om det är lämpligt och målen har samband med varandra. Om mål som har samband med varandra på sådant sätt som avses i första eller andra stycket förekommer vid en tingsrätt, skall målen handläggas i en rättegång om inte synnerliga skäl talar mot det.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.Av framlagda lagförslag1. Förslag tillLag om ändring i tryckfrihetsförordningenBilaga 8Härigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen1dels att 9 kap. 2 § och 12 kap. 1 § skall ha följandelydelse,dels att det i tryckfrihetsförordningen skall införas enny paragraf, 7 kap. 9 §, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 9 § Om någon utan att svara enligt 8 eller 13 kap. innehar en tryckt skrift, som innefattar en skildring av barn i pornografisk bild av verklighetstrogen karaktär, och innehavet inte med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, gäller utan hinder av denna förordning vad som är föreskrivet i lag om straff för sådant brott. 9 kap. 2 §Justitiekanslern är ensam Justitiekanslern är ensamåklagare i mål om åklagare i mål omtryckfrihetsbrott. Ej må tryckfrihetsbrott. Ej måannan än Justitiekanslern annan än Justitiekanslerninleda förundersökning inleda förundersökningrörande tryckfrihetsbrott. rörande tryckfrihetsbrott.Endast Justitiekanslern och Endast Justitiekanslern ochrätten äga besluta om rätten äga besluta omtvångsmedel med anledning tvångsmedel med anledningav misstanke om sådant av misstanke om sådantbrott, om ej annat är brott eller om brott som avsesföreskrivet i denna i 7 kap. 9 §, om ej annatförordning. är föreskrivet i denna förordning.Regeringen äger hos Justitiekanslern anmäla skrift till åtalförtryckfrihetsbrott. I lag må föreskrivas att allmänt åtal förtryckfrihetsbrott må väckas endast efter regeringens medgivande.Justitiekanslern är tillika ensam åklagare i annattryckfrihetsmål änmål om tryckfrihetsbrott samt i mål som eljest avser brott motbestämmelse i denna förordning; om befogenhet för riksdagensombudsmanatt vara åklagare i mål som angivits gäller dock vad i lag ärstadgat.1 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1991:1500.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 1 §Tryckfrihetsmål upptagas av tingsrätt inom vars domkretslänsstyrelse har sitt säte. Förekommer anledning att även annantingsrätt inom länet skall äga upptaga tryckfrihetsmål, ägerregeringen förordna därom.Till tryckfrihetsmål Till tryckfrihetsmålhänföras mål hänföras målangående ansvar eller angående ansvar ellerenskilt anspråk på grund enskilt anspråk på grundav tryckfrihetsbrott så ock av tryckfrihetsbrott så ockansökningsmål, som avses ansökningsmål, som avsesi 9 kap. 5 §. Till i 9 kap. 5 §. Tilltryckfrihetsmål tryckfrihetsmålhänföras även mål hänföras även målangående ansvar eller angående ansvar ellerenskilt anspråk på grund enskilt anspråk på grundav brott enligt 7 kap. 3 §. av brott enligt 7 kap. 3 ellerÄr fråga om brott enligt 9 §. Är fråga omsistnämnda paragrafs andra brott enligt 7 kap. 3 §stycke och har den som andra stycket och har den somanskaffat uppgiften eller anskaffat uppgiften ellerunderrättelsen ej underrättelsen ejoffentliggjort denna i tryckt offentliggjort denna i trycktskrift eller meddelat den till skrift eller meddelat den tillannan för sådant annan för sådantoffentliggörande, skall offentliggörande, skalldock målet handläggas dock målet handläggassom tryckfrihetsmål endast som tryckfrihetsmål endastom det är uppenbart att om det är uppenbart attanskaffandet skett för anskaffandet skett föroffentliggörande i tryckt offentliggörande i trycktskrift. skrift.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.2. Förslag tillLag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagenHärigenom föreskrivs att det i yttrandefrihetsgrundlagen skallinföras en ny paragraf, 5 kap. 7 §, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 7 § Om någon utan att svara enligt 6 eller 10 kap. innehar en film, som innefattar en skildring av barn i pornografisk bild av verklighetstrogen karaktär, och innehavet inte med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, gäller utan hinder av denna grundlag vad som är föreskrivet i lag om straff för sådant brott.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.3. Förslag till ändring i brottsbalkenHärigenom föreskrivs att 16 kap. 10 a §1 brottsbalkenskall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap. 10 a §Den som skildrar barn i pornografisk bild med uppsåt attbilden sprides eller som sprider sådan bild av barn, dömes, ominte gärningen med hänsyn till omständigheterna är försvarlig,för barnpornografibrott till böter eller fängelse ihögst . För barnpornografibrott döms även den som innehar en pornografisk bild av barn av verklighetstrogen karaktär. Om innehavet med hänsyn till omständigheterna är försvarligt skall inte dömas till ansvar.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.1 Senaste lydelse 1993:207Av framlagtFörslag tillLag om ändring i lagen (1994:132) om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områdenBilaga 9Härigenom föreskrivs att 3 kap. 17 § lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden i paragrafens lydelse enligtlagen (1994:132) om ändring i sistnämnda lag skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 17 §Beträffande program som direktsänds får den som skall utseutgivare besluta att, i stället för utgivaren, var och en somframträder i programmet själv skall svara föryttrandefrihetsbrott som han begår. Ett sådant beslut skall föresändningen meddelas de berörda och antecknas i ett särskiltregister hos den som bedriver sändningsverksamheten. Anteckningenskall innehålla uppgifter om namn, födelsetid och bostadsadressför var och en som avses med beslutet. Om inte detta sker, ärbeslutet utan verkan.Ett utdrag ur registret skall Ett utdrag ur registret skallgenast sändas till Patent- genast sändas till Radio-och registreringsverket varje och TV- verket varje gånggång ett beslut har ett beslut har antecknats iantecknats i det. det.Av framlagtFörslag tillBilaga 10Lag om ändring i lagen (1994:400) om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områdenHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:400) om ändring ilagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihetsgrundlagens områden att 3 kap. 17 § skallutgå.Konstitutionsutskottet1994-03-03Kl. 09.03--11.06, 11.21--12.11, 13.00--15.38Bilaga 11Gemensam utfrågning med ochjustitieutskottet om barnpornografiBritta Bjelle: Jag vill börja med att hälsa er allavälkomna till denna utfrågning om barnpornografi, som arrangerasav och justitieutskottet tillsammans.Bakgrunden till utfrågningen är att det har väckts ett 20-tal motioner som berörbarnpornografi. Som ett led i beredningen av de motionerna har vivelat inhämta mer kunnande och synpunkter innan vi tar slutgiltigställning i de frågor som motionerna berör.Senast som justitieutskottet behandlade frågor ombarnpornografi var . Då beslutade attstraffmaximum för barnpornografibrottet skulle höjas från sexmånaders till fängelse. Vid det tillfället behandlade viockså ett antal motioner som föreslog att innehav avbarnpornografiska alster skulle kriminaliseras. Eftersomjustitiekanslern då hade fått regeringens uppdrag att utredabehovet av åtgärder rörande bestämmelser om olagavåldsskildringar och förhållandevis hade avgivit sinpromemoria till regeringen, avstyrkte utskottet motionerna ochhänvisade till att justitiekanslerns promemoria var föremål förberedning i . I vårt betänkande skrev viemellertid att en kriminalisering av innehav ytterligare skulleunderstryka hur allvarligt samhället såg på hanteringen avbarnpornografi men att vi avvaktade med ett ställningstagandetills haft möjlighet att beredajustitiekanslerns promemoria.Sedan till hanteringen i dag.Justitie- och konstitutionsutskotten har kommit överens om attjustitieutskottet skall disponera förmiddagen för att fåsynpunkter på de kriminalpolitiska aspekterna av problemet, ochkonstitutionsutskottet disponerar eftermiddagen för detryckfrihetsrättsliga aspekterna.Justitieutskottet har inbjudit justitiekanslern , som har med sig byråchefen . Vi harvidare bjudit in riksåklagaren representeras av byråchefen ochpolisintendent . Advokatsamfundrepresenteras av generalsekreteraren och advokatSven . representeras av ochAnders , av och ,av , ochIngvar Hiertsiö samt av och . Vi har också inbjudit professor , professorLars och statssekreterare har tänkt oss den ordningen att justitiekanslern,riksåklagaren och representanter för ochSveriges Advokatsamfund får hålla korta inledningsanföranden, ochsedan kommer de båda utskottens ledamöter att få möjlighet attställa frågor. Därefter hade vi tänkt att låta talaom sambandet mellan barnpornografi och sexuella övergrepp motbarn, och utskottens ledamöter får tillfälle att ställa frågor ianslutning till det anförandet. Under det sista passet påförmiddagen skulle representanter för barnombudsmannen och deinbjudna organisationerna få ange vilka brister de menar finns ide nuvarande reglerna.Thage G : Jag vill helt kort ange bakgrunden tilldagens utfrågning.Under den allmänna motionstiden har det väckts ett 20-talmotioner här i med krav på åtgärder mot barnpornografi.I de flesta krävs att innehav av barnpornografi skall varastraffbart. Jag vill se alla dessa motioner som ett uttryck förden avsky vi alla känner över hur barn behandlas och utnyttjas ibarnpornografiska bilder, särskilt film och videogram.Till har det till i går inkommit drygt 2000 brev med tillsammans 150 000 namnunderskrifter. De äroffentliga handlingar och finns tillgängliga ikonstitutionsutskottet.Till uppgifter hör att behandlamotionerna. har i årenhälligt beslutat att behandla frågan om kriminalisering avinnehav av barnpornografi med sikte på ett riksdagsbeslut våren1994. beslutade att gejustitieutskottet tillfälle att avge yttrande över motionerna ochatt anordna denna utfrågning tillsammans.Utfrågningen anordnas som ett led i de båda utskottensbehandling av frågan. Det som kommer fram vid utfrågningen kommeratt bilda underlag för den fortsatta behandlingen.Konstitutionsutskottet kommer sålunda att lägga fram ettbetänkande så att kan ta ställning tillbarnpornografifrågan i vår. Om regeringen lägger fram enproposition, kommer den att behandlas i samma betänkande. Att ettbetänkande arbetas fram i vår blir dock inte beroende av attregeringen lägger fram en proposition, men jag skulle välkomna enproposition.Åtgärder som riktar sig mot innehav av barnpornografi rörbestämmelser i två grundlagar, nämligen tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen.Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Det andrabeslutet får inte fattas förrän val till hållits efterdet första beslutet. För att det andra beslutet skall kunna fattsredan efter valet fordras som regel dessutom att ett förslag harlegat på bord före valet. Den tidpunktenvar , och den dagen fanns inget förslag påriksdagens bord i den frågan.Från niomånadersregeln kan emellertidmedge undantag. För det krävs dock att minst fem sjättedelar avutskottets ledamöter förenar sig om ett sådant undantag. Jag villunderstryka att något beslut om undantag inte har fattats. Denfrågan bör tas upp först längre fram när det står klart vilketförslag som överväger att lägga fram isitt betänkande.Det ligger i sakens natur att möjligheten att göra undantagfrån niomånadersregeln måste användas med största varsamhet.Jag skulle vilja avsluta med att säga att vad som kommer framvid utfrågningen också kommer att bilda underlag förkonstitutionsutskottets bedömning i den frågan.Johan Hirschfeldt: Min uppgift här är att inledningsvis geen översikt över hur den nuvarande lagstiftningen ser ut och talalitet om erfarenheterna av dess tillämpning. Jag börjar med destraffrättsliga bestämmelserna.Barnpornografibrottet tillkom . De erfarenheter man hadedå gällde mest bilder som hade förekommit i tryckta skrifter --videofrågan och filmaspekten på ärendet var då inteaktualiserade. Det finns bestämmelser i 16 kap. 10 a ibrottsbalken och vidare i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Nyss nämndes den straffskärpning somhar ägt rum när det gäller barnpornografi från . Det finns en praktisk processuell effekt av denstraffskärpningen, nämligen att preskriptionstiden för brottetförlängs från till . Det gällerbrottsbalksbestämmelsen och det gäller filmer och videogram medbarnpornografi enligt yttrandefrihetsgrundlagen.Grunderna för kriminalisering angav man i förarbetena till två.Den ena är att ett barnpornografibrott inrymmer enintegritetsskada för barn som medverkat i en sådan skildring. Denandra grunden är att barnpornografibrottet är kränkande för barnöver huvud taget, oavsett om de har medverkat i skildringeneller inte.Jag skall sedan uppehålla mig litet vid rekvisiten för att viskall ha situationen klar för oss.Det skall alltså vara fråga om en bild. Undertryckfrihetsförordningen faller bilder i tryckta skrifter. Detkan vara avtryckta fotografier, det kan vara teckningar, det kanvara bilder av ett verkligt skeende eller ett montage eller enbild som är sammansatt av olika beståndsdelar. Bilden kan haverklighetsbakgrund eller mera inrymma fantasimoment.Yttrandefrihetsgrundlagen gäller bilder i film, videogram ochtelevision. Det kan vara rörliga bilder eller stillbilder i demedierna, och det kan vara bilder av ett verkligt skeende elleren animering.Enbart under bestämmelse om barnpornografibrottfaller dels bilder och teckningar som inte är tryckta -- ettvanligt fotografi eller en ritad bild -- dels bilder i datanät.Det är viktigt att beakta att den spridning av barnpornografiskabilder som kan förekomma i datanät via uppkoppling med modemfaller utanför yttrandefrihetsgrundlagen och alltså enbart underbrottsbalken.Vad som är straffbart är att skildra barn i pornografiskabilder. Den skildringen kan vara av olika karaktär. Det kan varaen verklig händelse som skildras i bild -- då inrymmerskildringen vanligen också ett sexualbrott i sig -- alltså enskildring av en våldtäkt eller ett sexuellt utnyttjande, men detkan också vara skildringar som innefattar misshandel eller annanbrottslighet. Man kan naturligtvis tänka sig undantag från denhuvudregeln. Det kan vara fråga om ett barn som smygfotograferas.Det kan också vara teckningar eller animationer.Sedan skall det vara fråga om en pornografisk bild. Vad liggeri det begreppet? Förarbetena säger att det skall vara fråga omhandlingar av uppenbart sexuell innebörd där barn är inbegripna.Man säger också att det kan vara en skildring av ett barn somgörs på ett sådant sätt att det vädjar till sexualdriften. Vaddetta närmare är skall bedömas enligt vanligt språkbruk ochallmänna värderingar, dvs. det finns inte någon en gång för allagiven uppfattning om var gränsen går.Jag kommer senare tillbaka till gränsdragningsfrågan och skallnu bara nämna att i förarbetena till brottsbestämmelsenuppmärksammas gränsdragningsproblemet i två fall. Det ena gällers.k. naturistskildringar eller nudistskildringar, och det andragäller gränsdragningen, när ett barn upphör att vara barn ochblir vuxet. Det beskrivs i förarbetena så, att ett barn upphörtatt vara barn när könsmognadsprocessen är fullbordad. Det finnsalltså i den svenska regleringen inte någon bestämd åldersgräns.Nästa rekvisit i brottsbegreppet är att det skall vara fråga omatt sprida barnpornografi. Det rekvisitet har blivit mycketomdiskuterat nu i samband med Huddingemålet. Jag kommer tillbakatill erfarenheterna av hur spridningsbegreppet skall förstås.I brottsbalkskommentaren skrivs om detta begrepp följande:Med begreppet sprida avses förfaranden som, när det är fråga omtryckt skrift, omfattas av den i tryckfrihetsförordningenstadgade spridningsrätten, dvs. åtgärder som innefattar attexemplar av bilden hålls till salu, försänds eller distribueraspå annat sätt. Hit hör också fall där bilderna ställs ut ellerförevisas på annat sätt. Vidare omfattas även andra åtgärder somgör bilden tillgänglig för allmänheten genom visning, genom filmeller TV-teknik. Alla tänkbara förfaranden genom vilka ettbildinnehåll förmedlas eller görs tillgängligt för andra avses.Att bilden förmedlas till allmänheten uppställs ej som någotkrav. Om en bild ej förmedlas till allmänheten, fordras det dockför att bilden skall anses som spridd något mer än att bildengjorts tillgänglig för endast ett fåtal personer.Den sista meningen är särskilt viktig, och den funderade viåtskilligt över i Huddingeärendet. Man kan fråga, vad "ett fåtalpersoner" är -- är det två, tre, fyra eller flera? Det är nog ivarje fall mer än två.Begreppet spridning är det viktigt att tänka på när det gällerimport och export. Handlar det om barnpornografi igrundlagsskyddade medier, kan samhället inte vidta åtgärderförrän spridning har ägt rum -- vi har inget censurförbud enligtde här grundlagarna. När det gäller export får man inte någonledning av förarbetena -- det är mera en praktiskhandläggningsfråga. I vissa fall är det justitiekanslern, i andrafall det allmänna åklagarväsendet som har till uppgift attingripa.Det finns slutligen i brottsbalksbestämmelsen ettförsvarlighetsrekvisit. Det är en viktig punkt. Ettbarnpornografibrott föreligger bara om gärningen inte med hänsyntill omständigheterna är försvarlig. Det innebär att man skall tahänsyn till syftet bakom framställningen. Det gäller kanske enmålad tavla med ett naket barn på, en framställning som kanske avnågon uppfattas som barnpornografisk, medan den av andra bedömssom försvarlig. Man skall också ta hänsyn till det sammanhang ivilket materialet förekommer -- det kan vara en nyhetssändningdär samhällsproblemet barnpornografi behandlas, det kan varafråga om en vetenskaplig eller konstnärlig framställning,nyhetsförmedling eller annat.Försvarlighetskriteriet kompletteras i tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen med ytterligare en bestämmelse, dens.k. instruktionen, som särskilt understryker vikten av att manser till syftet bakom en framställning och inte bara till detuttryck den har fått.Sammanfattningsvis kan man säga att bakomliggande brott ärstraffbara i sig. Spridande av sådana här skildringar ärstraffbart, och enligt tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen gäller ett ensamansvar. Det innebär atten person skall straffas för brottet, i första handutgivaren. När det gäller barnpornografiska videogram framträdernormalt inte någon utgivare, och i regel är inte heller nästaperson i kedjan, framställaren, så lätt att nå. Den tredjepersonen i kedjan är utspridaren, som får svara förutspridningsbrottet. Det kan dock vara flera personer som fårbära utspridaransvaret.I gällande lagstiftning finns den principen, att innehav avsådana här skildringar inte är straffbart. Sedan kan man tänkasig att en person som är innehavare börjar att själv framställaeller utsprida skildringarna på nytt i någon ny form och i nyversion, och då är det naturligtvis straffbart som ettspridningsbrott.Till straffet för alla de här brotten knyts en rättspåföljd,nämligen att materialet kan förstöras. Påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områdegäller att alla för spridning avsedda exemplar som påträffasskall kunna förstöras.