bet · GI01UbU1 · 1994-11-17 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande revisorersförslag om tillsyn av skolan samt tre motioner som väckts medanledning av förslaget.Utskottet föreslår att med bifall till revisorernasförslag och med anledning av en s-motion gör etttillkännagivande till regeringen om utökad och mer aktivtillsyn av skolan. Bl.a. betonar utskottet tillsynen frånSkolverkets sida i frågor som rör hur skolhuvudmannen taransvar för sin egenkontroll av skolverksamheten. Samtidigtutgår utskottet från att också kommunerna kommer att vilja taitu med påtalade brister i egenkontrollen. Utskottet anser detvidare angeläget att den statliga tillsynen omfattar i vad månförutsättningar finns i kommunerna att uppfylla kravet på enöver hela landet likvärdig utbildning.Övriga motionsyrkanden avstyrks. Till betänkandet har fogatstre reservationer. De avser behovet av anvisningar förtillsynen, likartad statlig tillsyn av skolor med kommunalthuvudmannaskap och fristående skolor resp. undervisningsrådensroll i tillsynsarbetet.FörslagetRiksdagens revisorer har i förslag 1993/94:RR11 angåendetillsyn av skolan föreslagit att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorerna anfört om utökad och meraktiv tillsyn av skolan. 1994/95:Ub1 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökat behov av tillsyn, breddning av tillsynsansvaret samttillämpningsföreskrifter (för bl.a. samordning av olikatillsynsverksamheter).1994/95:Ub2 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att skyndsamt få en allsidigoch tillfredsställande utvärdering och tillsyn av skolan.1994/95:Ub3 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av Skolverketstillsynsverksamhet, att den i princip bör arbeta på samma sättoavsett om skolorna är fristående eller har huvudman,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undervisningsråden har en aktivroll att fylla i tillsynsarbete. InledningRiksdagens revisorer har granskat tillsynen av skolan.Granskningen har inriktats på främst Skolverketstillsynsuppgifter och kommunernas egenkontroll avskolverksamheten. Till viss del har granskningen initierats avutbildningsutskottet som föreslagit revisorerna att undersökakonsekvenserna för skolan av det nya statsbidragssystemet. Enrapport (1993/94:7) i ärendet, som färdigställts ,och remissyttranden över denna ligger till grund förrevisorernas förslag i skrivelsen till riksdagen.I sammanhanget bör nämnas att också ()genomfört en granskning av . Denna granskning harsyftat till att ta fram en problemorienterad lägesbeskrivningav myndighetens verksamhet. Resultatet har redovisats irapporten -- central myndighet i ny roll (RRV1994:14, ). skall senast den 20 december1994 lämna en skriftlig redogörelse till RRV för de åtgärdersom vidtagits eller kommer att vidtas med anledning avrevisionsrapporten.Utskottet vill först något belysa uppgifter ochdess tolkning av begreppen uppföljning, utvärdering ochtillsyn. Därefter behandlar utskottet de förslag somrevisorerna lagt fram för samt de motioner som väcktsmed anledning därav.2. uppgifter i fråga om tillsyn m.m. avskolväsendetSkolverket inrättades som centralförvaltningsmyndighet för skolväsendet, somSkolöverstyrelsen och länsskolnämnderna avvecklades. Genom dennya myndigheten anpassades den statliga skoladministrationentill den förändrade statliga styrningen av skolan, nämligenfrån regel- och resursstyrning till mål- och resultatstyrning.Enligt förordningen (1991:1121) med instruktion för åligger det verket att särskilt följa upp ochutvärdera skolan, lägga fram förslag till utveckling av skolanoch medverka till sådan utveckling. skall även hatillsyn över det offentliga skolväsendet, statens skolor förvuxna, utbildning vid fristående skolor, riksinternatskolor,utbildning vid särskilda ungdomshem samt andra statsunderstöddaskolor.Skolverket har utifrån instruktionen valt att indela sinverksamhet i fem huvudprogram, nämligen uppföljning,utvärdering, utveckling, forskning och tillsyn. Därutöverbedrivs verksamhet som ligger inom ramen för ansvaratt vara statlig förvaltningsmyndighet och sektorsföreträdareför skolväsendet.I korthet kan verksamheten inom huvudprogrammen beskrivassålunda.Verksamheten inom uppföljningsprogrammet syftar huvudsakligentill att löpande registrera och redovisa beskrivande data, meduppgifter om alla skolhuvudmän, där variablerna är valda medhänsyn till statens behov av kunskap och kontroll.Skolverket skall inom sitt utvärderingsuppdrag förklara ochbidra till ökad förståelse av iakttagna företeelser,förhållanden och resultat i skolverksamheten. Utvärderinginnebär fördjupade analyser av valda problemområden.Uppgifterna inom huvudprogrammet för utveckling är dels attutarbeta och utveckla mål- och styrdokument för skolan, delsatt med olika medel ge stöd till skolhuvudmannens egenverksamhetsutveckling. Jämfört med övriga program ryms härinsatser av mer riktad karaktär, som t.ex. finansiellt stödtill kompetensutveckling och till lokala projekt.Skolverket skall även fördela medel till forskning omskolväsendet. Forskningsbaserad kunskap skall kompletteraerfarenheter från uppföljning, utvärdering och utveckling.I en programplan för tillsynsprogrammet som Skolverketfastställt har relationerna mellan uppföljning,utvärdering och tillsyn preciserats samt prioriterade områdenför tillsynen lagts fast.Sålunda anges i programplanen att uppföljning, utvärderingoch tillsyn utgör olika former av den statliga kontrollen avskolan. Uppföljning och utvärdering är de kontrollformer som iförsta hand skall användas. Tillsynen skall enligt Skolverketsuppfattning vara en sidoordnad och kompletterande kontrollformtill uppföljning och utvärdering och användas restriktivt.Skolverkets tillsyn utgörs av utredningar som prövar om enverksamhet, företeelse eller åtgärd står i överensstämmelse mednationella författningsbestämmelser. I tillsynen granskasskolhuvudmannens och hans personals handlande. Den eventuellakritik eller sanktion som bedömningen utmynnar i riktar sig mothuvudmannen. Kritik innebär här att klandrar enhuvudman för att denne inte efterlever enförfattningsbestämmelse. Någon formell skyldighet förhuvudmannen att ändra den kritiserade verksamheten föreliggerinte. har dock vissa sanktionsmöjligheter. Bl.a. kanSkolverket, om en kommun grovt eller åsidosattsina skyldigheter, föreslå regeringen att på kommunensbekostnad vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpabristerna.Tillsynen skall enligt programplanen inriktas främst motföljande områden:enskild elevs rätt och respekt för elevs integritetfrågor som rör rättssäkerhet i huvudmannensmyndighetsutövningfrågor som rör hur huvudmannen tar sitt ansvar föregenkontroll, dvs. målutveckling, planering, uppföljning ochutvärderingfrågor som rör hur huvudmannen uppfyller grundläggandestatliga krav på verksamheten som att behörighetsregler förlärare följs etc.utbildningen vid fristående skolor och utlandsskolor.Enligt programplanen kan tillsyn initieras genom anmälningar,genom eget initiativ i enskilt fall och genomplanmässig verksamhet. En anmälan utgörs av ett muntligt ellerskriftligt klagomål. Egeninitierad tillsyn kan aktualiseras dåSkolverket får kännedom om något för tillsyn relevant områdeutifrån externa och interna signaler. Planmässig tillsyn skergentemot fristående skolor samt utlandsskolor och innebär enregelbunden kontroll av verksamheten utifrån de särskildastatliga krav som ställs.Utskottet noterar att () i singranskningsrapport (s. 77 f.) menar att tolkning avsitt tillsynsuppdrag, att tillsynsuppgiften ses som en del aven kontrollkedja bestående av uppföljning, utvärdering ochtillsyn, är rimlig med tanke på roll och uppgifteri det nya styrsystemet. RRV ser positivt på skrivningar iprogramplanen som att "tillsyn är en från uppföljning ochutvärdering sidoordnad kontrollform" och att "bedömningar skerav en viss huvudmans agerande utifrån de nationellabestämmelserna".I sitt remissvar över uttyder revisorernas bedömningarså att den innebörd verket givit tillsynsbegreppet accepteras,liksom relationerna mellan uppföljning, utvärdering ochtillsyn.3. Utökad och mer aktiv tillsyn av skolanI den nu aktuella skrivelsen lägger revisorer framföljande förslag till riksdagen.Revisorerna anser att regeringen bör medverka till attSkolverkets tillsyn av skolan utökas. tillsyn harhittills avsett frågor i , gymnasieskolan, komvuxoch fristående skolor. Den bör fortsättningsvis omfattafrågor med anknytning till kravet på likvärdig utbildningenligt skollagens bestämmelserkommunernas egenkontroll vad avser den lagstadgadeskyldigheten att upprätta och fastställa en skolplankommunernas egenkontroll när det gäller uppföljning,utvärdering och tillsyn av skolverksamhetenskolhälsovårdens organisation och funktionövriga skolformer och utbildningar som står under statligtillsyn.Revisorerna anser att de ökade tillsynsinsatserna somrevisorerna föreslår bör kunna rymmas inom Skolverketsnuvarande anslag. Revisorerna utgår från att regeringen meduppmärksamhet följer resursfördelningen inom Skolverket.Revisorerna utgår vidare från att skyndsamt slutförpåbörjade organisatoriska förändringar när det gällerfördelningen av uppgifter mellan fältorganisationen och dencentrala förvaltningen och att de organisatoriskaförutsättningarna för tillsynen förbättras i enlighet medrevisorernas förslag.Revisorerna föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorerna anfört om utökad och meraktiv tillsyn av skolan.Utskottet tar i det följande upp och kommenterar de olikadelförslagen i revisorernas förslag.När det gäller tillsyn av frågor med anknytning till kravetpå likvärdig utbildning anför revisorerna att granskningenvisat att många kommuner gjort besparingar på skolans område.Det är dock mycket svårt att dra generella slutsatser av gjordanedskärningar inom skolområdet. På många håll i landet hardiskuterats vilka konsekvenser nedskärningarna kommer att fåför undervisningen och om kravet på en likvärdig utbildning kanuppfyllas. borde enligt revisorernas mening hareagerat på dessa signaler utifrån och på eget initiativ inomramen för sitt tillsynsansvar prövat i vad mån förhållandena ien kommuns skolväsende eller i en enskild skolenhet uppfyllerkraven på t.ex. likvärdig utbildning enligt bestämmelserna iskollagen.Utskottet har inhämtat att inom Skolverketsutvärderingsprogram pågår ett samordningsprojekt om likvärdigutbildning. Arbetet inleddes /94 och går ut på attdiskutera begreppet likvärdighet och hur analys av verksamhetenpå olika nivåer i skolsystemet kan göras i ettlikvärdighetsperspektiv. Projektets syfte är att bygga upp enkunskapsbas som belyser utbildningens likvärdighet samt bidratill en samordning av projekt med anknytning tilllikvärdig utbildning. Projektet förväntas kunna presenterautvärderingsresultat och analyser inför den fördjupadeanslagsframställningen våren 1996.Riksrevisionsverket () har i sin rapport (s. 78) framförtuppfattningen att ett nationellt mål också är en nationellbestämmelse, vilket innebär att tillsyn i lämpligafall även skall kunna behandla hur skolhuvudmännen hanterarnationella strävanden som exempelvis likvärdig utbildning. Omen sådan tillsyn är motiverad bör enligt RRV:smening i första hand analysera om en viss skolhuvudman hargivit skolan förutsättningar att nå målet om likvärdigutbildning och klandra denne om så inte är fallet. RRV har dockförståelse för att vill använda tillsynsinstrumentetmed urskiljning och i första hand kontrollera liknande frågorgenom utvärdering.Utskottet anser det angeläget att den statliga tillsynenomfattar i vad mån förutsättningar finns i kommunerna attuppfylla kravet på en över hela landet likvärdig utbildning.Signaler från uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet bör kunna indikera om sådan tillsyn ärmotiverad och alltså bör göras.Revisorerna har funnit att inte tagit någrainitiativ i fråga om tillsyn av kommunernas egenkontroll avskolverksamheten. Resultaten av en enkät till drygt 100kommuner i landet, som revisorerna genomfört tillsammans medRRV, visar att intentionerna bakom en skolplan ännuinte slagit igenom. Kommunerna skall själva ta ansvar föruppföljning, utvärdering och tillsyn av verksamheten i skolan,påpekar revisorerna. Denna skyldighet kan svårligen fullgörasom det inte finns klart formulerade mål för skolarbetet. Enligtrevisorernas mening har i sin tillsyn intetillräckligt beaktat kommunernas skyldighet att självakontrollera sin skolverksamhet.Också RRV har föreslagit att bör utvecklaarbetet med tillsyn av att kommunerna lever upp till sinaåtaganden i det nya styrsystemet. Inledningsvis kan arbetetfokuseras på om kommuner som ej arbetar med uppföljnings- ochutvärderingsprocesser har rimliga motiv för detta.Utskottet noterar att under verksamhetsåret1994/95 avser att inom tillsynsprogrammet genomföra ett projektom tillsyn av kommunernas egenkontroll. Syftet med projektet(enligt arbetsplan, daterad ) är att dels utvecklametoder för tillsyn av kommunerna vad gäller deras skyldigheterinom målutveckling, planering, uppföljning, utvärdering ochegentillsyn, dels genomföra tillsyn över egenkontrollen i ettantal kommuner. Det förväntas att projektet skall resultera itillsynsbeslut där tar ställning till om resp.kommun uppfyller de krav som ställs i skollag ochskolformsförordningar. Inom projektets ram skall vidareutarbetas ett stödmaterial som skall kunna användas för verketsfortsatta tillsyn av kommunernas egenkontroll samt ett externtinformationsmaterial. Enligt tidplanen för projektet bör detkunna slutföras under våren 1995.Utskottet instämmer i revisorernas uppfattning att en bärandetanke bakom hela reformarbetet med det nya styrsystemet förskolan har varit att kommunerna själva skulle ta sitt ansvarför planering, uppföljning, utvärdering och tillsyn avverksamheten i skolan. Redan i rapporten av skolan 1993påpekade brister i kommunernas skolplaner samtuppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Dessa problem togsupp vid behandling av regeringensskrivelse med utvecklingsplan för skolväsendet (skr.1993/94:183, bet. UbU11 s. 9 f.). Därvid framhölls vikten avatt utvecklar instrument för att kunna följa upp ochverka för den nationella skolpolitikens genomslag på lokal nivåi skolplaner och lokala arbetsplaner. Utskottet vill betona attdet är nödvändigt med en aktiv tillsyn från sida ifrågor som rör skolhuvudmannens ansvarstagande för sinegenkontroll. utgår utskottet från att ocksåkommunerna kommer att vilja ta itu med påtalade brister.Revisorerna anmärker att enligt sin instruktionskall utöva tillsyn över i stort sett all grundläggandeutbildning. Enligt vad som framkommit vid revisorernasgranskning har inte i något avseende funnitanledning att granska t.ex. utbildningen vid Statens skolor förvuxna, riksinternatskolorna, särskolan och specialskolan. Inteheller har skolhälsovården varit föremål för någon form avaktiv tillsyn från sida, trots att sådan tillsynuttryckligen finns föreskriven i skollagen (14 kap. 8 §).Utskottet konstaterar att i sin förenkladeanslagsframställning för nästkommandebudgetperiod aktualiserat behovet av förtydliganden avomfattningen av verkets tillsyn enligt 4 § instruktionen närdet gäller vissa utbildningsformer, såsom särskild undervisning(10 kap. 3 § skollagen), skolpliktens fullgörande på annat sätt(10 kap. 4 §) och riksinternatskolor (10 kap. 1 §). Verksamhetsplan för /95,Huvudprogrammet för tillsyn, tas planer fram för hur tillsynenav utbildningen vid särskilda ungdomshem (s.k. LVU-hem) och avundervisningen för asylsökande barn skall genomföras. -- Enutvärdering har gjorts av särskolan, Särskolan i kommunen(nr 45, ).Skolverket har redovisat en utvärdering avskolhälsovården (rapporterna nr 53 och 54) som bygger påSkolverkets nationella uppföljningssystem, en riksrepresentativenkätstudie i 77 kommuner och fallstudier i fem kommuner.Utvärderingen visar att elevers rätt till skolhälsovård enligtskollagen har tillgodosetts. Stora variationer i fråga ominnehåll liksom beträffande förutsättningar och villkor förskolhälsovården finns emellertid mellan kommunerna. Enligt vadutskottet erfarit finns det enligt bedömning ingasignaler som tyder på att skolhälsovården i likhet med defristående skolorna är ett område som kräver en planmässigtillsyn. Tillsynen kan då ske efter anmälan eller varaegeninitierad utifrån externa signaler.Utskottet delar revisorernas uppfattning att samtligaskolformer och utbildningar som står under tillsynsamt skolhälsovårdens organisation och funktion bör omfattas avaktiva tillsynsinsatser.Enligt motion 1994/95:Ub2 (s) visar revisorernas granskningatt det är nödvändigt att direktiven om tillsynen av skolanpreciseras och att de innehåller tydliga prioriteringar, därbl.a. frågan om likvärdighet lyfts fram. Såväl skolans eleveroch personal som beslutsfattare på olika nivåer måste snarastfå en så korrekt bild av utvecklingen som möjligt. Motionärernabegär ett riksdagsuttalande om åtgärder för att skyndsamt få enallsidig och tillfredsställande utvärdering och tillsyn avskolan.Utskottet finner att revisorernas granskning visat attSkolverket endast i begränsad omfattning avdelatresurser för tillsyn och att tillsynsinstrumentet använts medförsiktighet. Enligt vad utskottet inhämtat har det inomSkolverket ansetts att man skall avvakta dels den egnakunskapsuppbyggnaden inom uppföljning och utvärdering, delseffekterna av verkets informativa styrning, innan egeninitieradtillsyn av större omfattning genomförs. Utskottet harförståelse för detta synsätt men anser i likhet med revisorernaatt efter uppbyggnaden av verksamheten nu bör arbetamer aktivt med tillsyn.Utskottet föreslår att med bifall till Riksdagensrevisorers förslag och med anledning av motion 1994/95:Ub2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet ovan anförtom utökad och mer aktiv tillsyn av skolan.I motion 1994/95:Ub1 (mp) anförs att decentraliseringen avtillsynen av skolor till kommunerna ökar behovet av tydligaanvisningar för hur tillsynen skall utformas. Motionärenhävdar att rationaliseringsvinster bör kunna uppnås genom ensamordning av tillsynen av skolan enligt olika lagar såsommiljöskyddslagen och hälsoskyddslagen. Vägledning rörandemöjligheter för samordning av olika tillsynsuppdrag i kommunerbör utarbetas av i samarbete med andra berördamyndigheter. Tillsynen bör enligt motionären ske utifrån enhelhetssyn på skolans verksamhet.Utskottet har erfarit att avser att inom projektetom tillsyn av kommunernas egenkontroll ta fram ettinformationsmaterial som tydliggör för kommuner och skolorvilka krav som staten i olika sammanhang ställer på derasegenkontroll. Utskottet anser att det ankommer på kommunernaatt bestämma hur t.ex. tillsynen skall organiseras. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1994/95:Ub1.4. Organisationsfrågor m.m.Skolverket har från en ny organisationför tillsynsverksamheten. Arbetet med omorganisationen varpåbörjat för revisorers granskning avtillsynen av skolan. Revisorerna, som framförde vissasynpunkter på organisationen av tillsynen i singranskningsrapport, har inte i nu föreliggande ärende fört framförslag till organisationsförändringar.Den nya organisationen innebär följande. En central enhet förtillsynsprogrammet har skapats inom . Den nya enhetenskall omfatta 6,5 årsarbetskrafter. Den skall tillgodoseverkets behov av fördjupad kompetens inom tillsynsprogrammetoch svara förstrategiutveckling i samspel med övriga programanalyser av signaler från uppföljnings- ochutvärderingsprogrammeninitiering av tillsynsprojekt med anledning av internasignaler samt ledning av vissa sådana projektprogramutvecklingstöd och rådgivning till fältorganisationenkompetensutvecklingsinsatser (i samarbete medpersonalenheten)kvalitetskontroll före slutliga beslutuppbyggnad och vård av ärendebanksamordning och ledning av tillsyn av utbildningen vidfristående skolor.Samtidigt, , har . arbetadeundervisningsråden till stor del ensamma inom ett fåtalkommuner. Sammantaget fanns ett nittiotal arbetsområden. Nuingår undervisningsråden i grupper (6--15 personer) på 12orter. Varje grupp tar gemensamt ansvar för vissa uppgifterinom ett större geografiskt område. Härigenom skapasförutsättningar för erfarenhetsutbyte och breddad kompetens.Ansvaret för den planmässiga tillsynen av utbildningen vidfristående skolor koncentreras genom att det, för hela landet,delas upp mellan grupperna i och . Dennatillsyn samordnas också centralt inom den nya tillsynsenheten.Likartad statlig tillsyn av kommunala skolor och friståendeskolor bör eftersträvas enligt motion 1994/95:Ub3 (kds)yrkande 1. Statens tillsynsverksamhet bör i princip fungera påsamma sätt antingen skolorna är fristående eller har kommunalhuvudman. Motionären anför att det är viktigt att Skolverketprioriterar grundskolan.Utskottet har i det föregående redovisat att Skolverketenligt programplanen för tillsynsprogrammet skall utövaregelbunden, s.k. planmässig, tillsyn av fristående skolor. Ensärskild organisatorisk lösning har skapats för denna tillsyn.Det offentliga skolväsendet kommer enligt programplanen inteatt bli föremål för liknande planmässiga insatser. Här avserSkolverket i stället att arbeta med egeninitierad tillsynutifrån signaler från uppföljnings- ochutvärderingsverksamheten.Utskottet vill erinra om att det i regleringsbrevet /95 har angivits att skall prioriterainsatser för en ökad tillsyn över det offentliga skolväsendet.Utskottet utgår från att därvid regelbundetinventerar bland uppföljnings- och utvärderingsresultat föratt finna signaler om att behov finns av statligatillsynsinsatser. Vidare vill utskottet hänvisa till att dekommunala skolorna omfattas av kommunens egenkontroll överskolverksamheten. Enligt utskottets mening bör motion1994/95:Ub3 yrkande 1 med hänvisning till det anförda avslås avriksdagen.I motion 1994/95:Ub3 (kds) yrkande 2 begärs ett uttalande omatt undervisningsråden har en aktiv roll att fylla iSkolverkets tillsynsarbete. Dessa handläggare inomverkets fältorganisation bör främst genom skolbesök förmedlaförstahandsinformation om tillståndet i skolan. Motionärenanser att undervisningsråden också har en viktig funktion närdet gäller att påtala behov av tillsynsinsatser. Tidigareerfarenheter från skolor som haft regelbundna inspektionerpekar enligt motionären på att skolorna upplever besöken på ettpositivt sätt och ser dem mer som stöd än kontroll.Utskottet har inhämtat att fältorganisationen deltar iverksamheten inom samtliga program. Bl.a. medverkarundervisningsråden i arbetet med beskrivningar av tillståndet iskolorna samt utvärderingsprojekt. De återför resultat frånSkolverkets uppföljnings- och utvärderingsarbete tillskolhuvudmännen samt utövar tillsyn med anledning avanmälningar och andra externa signaler.Revisorerna tog i sin granskningsrapport upp frågan omundervisningsrådens olika roller. Att ett undervisningsråd vidett tillfälle medverkar i ett pedagogiskt projekt i kommuneninom ramen för uppföljnings-, utvärderings- ellerutvecklingsprogrammet och vid ett annat tillfälle har dengrannlaga uppgiften att bereda ett tillsynsärende, måste enligtrevisorernas uppfattning innebära påfrestningar i kontakternamellan och kommunens företrädare. Revisorerna ansågatt det fanns anledning för att pröva entjänstekonstruktion för undervisningsråden i fältorganisationensom innebär att deras arbete koncentreras till utvärdering ochutveckling. -- Enligt vad utskottet erfarit övervägs inomSkolverket arbetsformer för tillsynen som bygger på att ettundervisningsråd inte skall hafrämjande och kontrollerande uppgifter.Enligt utskottets mening är det naturligt attundervisningsråden gör inspektionsbesök i skolor om anmälningareller andra signaler visar att det finns anledning därtill ochkommunens egenkontroll inte fungerar. Utskottet delar intemotionärens åsikt att regelbundna inspektioner bör göras frånstatens sida. Utskottet anser därför att bör avslåmotion 1994/95:Ub3 yrkande 2.