bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Regeringen framhåller att kommunerna enligtskollagen har ett grundansvar för att tillgodose behoven avutbildning i komvux. De tillkommande resurserna skall alltsåanvändas för nya platser. Utbildning i svenska, främmande språk,naturvetenskapliga och tekniska ämnen skall prioriteras. Förbåde komvuxplatser och utbildningscheckar föreslås ett belopp om22 per helårsplats.Systemet med utbildningscheck är en nyhet som regeringenintroducerar för att möjliggöra insatser från olikautbildningsanordnare vid sidan av skolväsendet.Utbildningscheckarna skall t.ex. avse utbildning i främmandespråk på lägst gymnasienivå och gå till anordnarna avutbildningen. Denna skall omfatta minst en termin på heltideller två terminer på halvtid. avses få i uppdrag attfördela utbildningscheckarna på de intresseradeutbildningsanordnare som godkänns av verket. Deutbildningsanordnare som kan komma i fråga är fristående skolor-- däremot inte det offentliga skolväsendet --, studieförbund,folkhögskolor samt universitet och högskolor. Ävenutbildningsföretag kan godkännas. Anordnarna skall ha kompetentalärare för utbildningen och kunna förete en plan för denna,omfattande innehåll, uppläggning och utbildningsmål. Regeringenavser att göra sådan ändring i studiestödsförordningen attdeltagare i utbildning med utbildningscheck kan få särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa.Socialdemokraterna föreslår i motion 1993/94:Fi42 attriksdagen skall avslå förslaget om utbildningscheckar, somenligt deras uppfattning inte har något annat syfte än att skapaytterligare möjligheter för privata utbildningsanordnare.Motionärerna vill i stället avsätta de medel som regeringenavsett för utbildningscheckar till utbildning inom komvux(yrkande 6). Om detta yrkande avslås vill motionärerna attsystemet med utbildningscheck även skall omfatta det offentligaskolväsendet (yrkande 7).Även yrkar i motion 1993/94:Fi32 avslag påregeringens förslag om att införa utbildningscheckar och påpekaratt den språkutbildning som efterfrågas mycket väl kangenomföras i komvux och folkhögskolan (yrkande 41). Också imotion 1993/94:Ub714 (v), som väcktes , yrkas avslag på förslaget om utbildningscheckar(yrkande 5).I fråga om antalet platser föreslår Socialdemokraterna att detför extrainsatser inom komvux skall avsättas medel för 25 000platser i mera teoretiskt inriktad utbildning och för 15 000platser i den yrkesinriktade delen av komvux (mot. 1993/94:Fi42yrkande 4). Sammanlagt föreslår alltså Socialdemokraterna40 000 platser, att jämföra med regeringens förslag om 28 000.För att bestrida kostnaderna för de platser i komvux som gårutöver regeringens förslag föreslår de att skallanvisa (yrkande 5). Medlen föreslås blianvisade under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet m.m. (yrkande 8). Enligt sistnämndayrkande skall medlen fördelas av efter ansökan och ienlighet med de principer som gäller för innevarande budgetår,med möjlighet till omfördelning mellan skolformerna om såbefinns nödvändigt.Vänsterpartiet föreslår i motion 1993/94:Fi32 att drygt enmiljard kronor anvisas utöver regeringens förslag för en kraftigökning av antalet platser i komvux (yrkande 42).Utskottet konstaterar att det innevarande läsår beräknatsmedel för 40 000 extra platser för ett tredje gymnasieår. Avdessa har enligt uppgift i förevarande proposition ca 26 000platser utnyttjats. Mot den bakgrunden delar utskottetregeringens bedömning att det nu är till fyllest att medelberäknas för 26 100 platser. Utskottet vill i detta sammanhangpåpeka att det anslag från vilket statsbidrag utgår för dettredje gymnasieåret är ett förslagsanslag. Statsbidrag harinnevarande budgetår utgått enligt en förordning (SKOLFS1993:15). Utskottet utgår från att det är regeringens avsikt attmedlen även för /95 skall anvisas under ettförslagsanslag -- även om det i kompletteringspropositionenhemställs om ett obetecknat anslag --, och att rätten tillstatsbidrag skall regleras i förordning.Innevarande budgetår finns medel anvisade för 33 000 extrahelårsplatser inom komvux. Av propositionen framgår att ca25 000 av dessa har utnyttjats. Mot denna bakgrund delarutskottet regeringens uppfattning att det platsantal somberäknats i kompletteringspropositionen är tillräckligt.Systemet med utbildningscheckar innebär att insatser från olikatyper av utbildningsanordnare blir möjliga, vilket utskottetanser värdefullt. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagetatt även kommuner i sitt skolväsen för vuxna skall kunnautnyttja utbildningscheckarna.Yrkande 8 i motion 1993/94:Fi42 är enligt utskottetsuppfattning tillgodosett i propositionen.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör föreslå attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1993/94:Fi32 yrkandena 41 och 42, 1993/94:Fi42yrkandena 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 8 samt 1993/94:Ub714 yrkande 5 --med ändring av sitt tidigare beslut (bet. 1993/94:UbU7, rskr.208) -- till Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på 1 469 587 000 kr.HemspråksundervisningenNy demokrati föreslår i motion 1993/94:Fi31 yrkande 37 attkommunernas skyldighet att erbjuda hemspråksundervisning skallslopas.Utbildningsutskottet har avstyrkt motsvarande yrkanden vid femtillfällen under de två senaste riksmötena (bet. 1992/93:UbU8,1992/93:UbU3y, 1992/93:UbU5y, 1992/93:UbU6y samt 1993/94:UbU7).Riksdagen har följt utskottets förslag. Med hänvisning härtillföreslår utbildningsutskottet att finansutskottet nu avstyrkeryrkandet.Förstärkt intern kontroll och rådgivning iekonomiadministrativa frågorI inledningen till littera C i kompletteringspropositionenredovisar regeringen sin bedömning av behovet av åtgärder motbakgrund av att granskningar av flerauniversitet och högskolor givit anledning till mångainvändningar och påpekanden. Regeringen finner det angeläget attförstärka och bredda den interna kontrollen ochrådgivningsfunktionen vid universitet och högskolor och avseratt ställa vissa krav på lärosätena i detta avseende.Utskottet, som delar regeringens uppfattning att det behövs ensådan förstärkning, utgår från att arbetet inom varje lärosätekan organiseras antingen helt genom köp av tjänster som utförsav auktoriserade revisorer eller genom samverkan mellan dessakonsulter och en intern revisionsorganisation. Rapporteringenskall i båda fallen ske direkt till styrelsen.Bildmuseet i UmeåRiksdagen har tidigare under detta beslutat attanvisa till i . Medlen anvisadesunder elfte huvudtiteln, anslaget B 33. Bidrag till vissa museerm.m. 1993/94:KrU26, rskr. har Umeåuniversitet som huvudman. Regeringen föreslår ikompletteringspropositionen att ges som ettsärskilt åtagande att svara för utveckling och drift avverksamheten vid . Medel för detta bör enligtregeringen anvisas under åttonde huvudtiteln, anslaget C 9. Umeåuniversitet: Grundutbildning, varvid anslaget B 33 under elftehuvudtiteln föreslås bli minskat med . Regeringenföreslår vidare att ytterligare anslås förBildmuseet, vilket medför att anslaget universitet:Grundutbildning bör ökas med 1 500 000 kr.Utskottet har inhämtat att gjort denbedömningen att bör tillföras sammanlagt 2 miljonerkronor för att satsningen skall vara meningsfull. Av nämndabelopp kommer att bidra med 500 000 kr.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet tillstyrkerregeringens förslag om att ges som ett särskiltåtagande att svara för utveckling och drift av verksamheten vidBildmuseet. återkommer i det följande tillanslagsbeloppet under : Grundutbildning.Utbildningen av läkare och /94 infördes ett helt nytt system fördimensionering och resurstilldelning för grundläggandehögskoleutbildning. Statsmakternas styrning av utbildningsutbudoch dimensionering sker numera genom det utbildningsuppdrag somför vart och ett av de statliga universiteten och högskolornaanges i regleringsbrev. De nu gällande utbildningsuppdragenavser treårsperioden /94--1995/96. Där anges inom vilkautbildningsområden lärosätet kan få ersättning för s.k.helårsprestationer och vilket antal sådana som kan grundaersättning inom resp. utbildningsområde. Vidare anges för hurmånga helårsstudenter lärosätet kan få ersättning (studentpeng)under ett visst läsår. Det högsta antalet ersättningsberättigadehelårsprestationer och helårsstudenter har emellertid angivitsmed marginal i förhållande till vad som faktiskt ryms inomanslagsbeloppet. Därmed har lärosätena ett visst utrymme föregna prioriteringar när det gäller utbildningsutbudet ochdimensioneringen av olika utbildningar. Dimensioneringen styrsäven av att det i utbildningsuppdraget anges hur många examinaav vissa slag som lärosätet skall prestera under treårsperioden.För andra lärosäten än de konstnärliga anges hur många examinaomfattande minst 120 poäng som skall presteras samt antalet avvissa yrkesexamina, bland dem läkarexamen och tandläkarexamen.Med den nya ordningen fastställs inte längre antaletnybörjarplatser i olika slags utbildning av statsmakterna.Vid förra godkände de riktlinjer förutbildningsuppdragen till de olika universiteten och högskolornasom regeringen presenterat i proposition 1992/93:169 (bet.UbU14, rskr. I nämnda proposition (s. 50) anförderegeringen, mot bakgrund av önskemål om ökning avläkarutbildningen i , att behovet av en eventuell ökning avläkarutbildningen måste bedömas mot en långsiktig prognos övertillgång och efterfrågan på läkararbetskraft i olika delar avlandet. En sådan prognos planerades då av statsrådet ochavsågs föreligga i sådan tid att hänsyn till den kunde tas iföljande års budgetproposition, varför inget förslag om ökningav läkarutbildningen i fördes fram i den nämndapropositionen. Utbildningsministern anförde också att en ökningav antalet avlagda läkarexamina borde kunna ske inom ramen förbefintliga medel.När det gäller tandläkarutbildningen konstaterades i sammaproposition (s. 51 f.) att det fanns en stor osäkerhet ibedömningen av det framtida behovet av tandläkare. Därförföreslogs att den utökning med 10 platser i tandläkarutbildningsom gjordes vid /93 inteskulle permanentas. Vidare nämndes att statsrådet ett uppdrag till att göra en förnyadbedömning av behovet av tandläkare när utformningen av det nyaersättningssystemet i tandvården klarnat.De utbildningsuppdrag som givits för perioden /94--1995/96för och de universitet som anordnarläkarutbildning resp. tandläkarutbildning innefattar angivandeav vilket antal examina av resp. slag som skall presteras undertreårsperioden samt för vilket antal helårsprestationer inom detmedicinska resp. det odontologiska utbildningsområdet somlärosätena kan påräkna ersättning under treårsperioden.I årets budgetproposition aviserade regeringen ett kommandeförslag om minskning av utbildningsuppdragen när det gällerläkar- och tandläkarutbildning. I kompletteringspropositionenhar regeringen nu lagt fram sitt förslag om detta.Utskottet tar först upp frågan om läkarutbildningen.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgiftatt bedöma den framtida efterfrågan på läkare vid olikaantaganden om hälso- och sjukvårdens volymutveckling.Arbetsgruppens rapport (Ds 1994:57) lades fram . Därkonstateras att antalet läkare ökar kontinuerligt fram tillomkring . Därefter väntas många pensionsavgångar.Arbetsgruppen tar inte ställning till de olika alternativ sompresenteras i rapporten utifrån skilda antaganden. Regeringenanför att bedömningen av efterfrågan på läkare är vansklig.Internationella jämförelser leder fram till slutsatsen attefterfrågan på läkare inte låter sig beräknas efter någotobjektivt mätbart "behov", utan snarare är ett resultat avnationella prioriteringar. Den viktigaste frågan när det gälleratt bedöma den framtida efterfrågan på läkare är enligtregeringen antaganden om det ekonomiska utrymme som samhälletmedger för expansion av hälso- och sjukvården. Det tillgängligaunderlaget har lett regeringen fram till slutsatsen att debeslutade utbildningsuppdragen för de medicinska områdena äralltför omfattande, varför förslag nu läggs fram om att de skalländras så att antalet nyantagna studenter kan minskas /95 med totalt 120.De förändringar som regeringen nu föreslår innebär attanslagen och utbildningsuppdragen till , Lunds ochGöteborgs universitet samt minskas.Regeringen utgår därvid från att läkarutbildningen minskasmotsvarande 120 nybörjarplatser, varav 40 avser , 20 , 40 och 20Göteborgs universitet. Inga minskningar föreslås för ochLinköpings universitet. Det sistnämnda har detminsta utbildningsuppdraget i landet inom det medicinskaområdet. När det gäller har regeringen tagit hänsyn tillatt det fortfarande -- trots viss arbetslöshet bland läkare påandra håll i landet -- finns vakanta läkartjänster i de fyraNorrlandslänen.Socialdemokraterna, som delar regeringens uppfattning att deförra året beslutade utbildningsuppdragen för det medicinskaområdet är för omfattande, föreslår i motion 1993/94:Fi42yrkande 9 en minskning motsvarande sammanlagt 60nybörjarplatser, alltså hälften så många som i regeringensförslag. Motionärerna anser att dessa 60 platser bör fördelasmed 30 på och 30 på (yrkandena 10 resp. 11). Ingen minskning föreslås alltså förUppsala och universitet.Ny demokrati anser i motion 1993/94:Fi31 att ingen minskningav utbildningsuppdragen för läkarutbildningen bör göras (yrkande28 i denna del). Motionärerna anser att de av regeringen anfördamotiveringarna är klart planekonomiska och att det är ologisktatt regeringen inte föreslår minskningar av utbildningsuppdragennär det gäller arkitekter och civilekonomer, yrkesgrupper blandvilka det råder en omfattande arbetslöshet. Deavstyrker minskningsförslagen när det gäller (yrkande 31), (yrkande 32) och (yrkande 36 i denna del). För universitetavstyrker de regeringens minskningsförslag (yrkande 33 i dennadel) och föreslår i stället en ökning av utbildningsuppdragetför det medicinska området till motsvarande 145nybörjarplatser (yrkande 30). För denna utökning föreslår deen anslagsökning med (yrkande 34 i denna del).Vänsterpartiet avstyrker i motion 1993/94:Fi32 regeringensförslag om minskat utbildningsuppdrag för det medicinska områdetför (yrkande 45 i denna del).I motion 1993/94:Fi46 (m, fp, c, kds) föreslås en ökning avutbildningsuppdraget för när det gällerdet medicinska området till 135 nybörjarplatser. Detta börenligt motionärerna ske genom en omfördelning i landet inom dettotala anslaget till läkarutbildning. Även i motion 1993/94:Fi49(s) föreslås en ökning i , men till 145 nybörjarplatser.I båda motionerna hävdas att har färreläkarutbildningsplatser i förhållande till invånarantalet ännågon annan region i landet och att denna situation förvärrasmed regeringens förslag. Vidare pekar motionärerna på denbiomedicinska industrins utvecklingsmöjligheter och att denmedicinska fakulteten i har utvecklat en utbildning mednaturvetenskaplig profil.Motionerna 1993/94:Fi40 (s) och 1993/94:Fi41 (fp) tar uppbehovet av att öka läkarutbildningen vid så attden motsvarar en examination av 130 läkare i stället förnuvarande cirka 100. Motionärerna hänvisar till den i detföregående nämnda utredningen om den framtida efterfrågan påläkare, där det konstateras att pensionsavgångarna bland läkareökar kraftigt omkring . Den därav följande bristen påläkare kommer först att uppstå i och inlandskommunerna,anför motionärerna.Tre motioner från allmänna motionstiden pläderar för enminskning av läkarutbildningens dimensionering. Enligt motion1993/94:Ub607 (fp) är det angeläget att vidta åtgärder för attminska det överskott som nuvarande utbildningsvolym skapar. Imotion 1993/94:Ub608 (m) sägs att det är viktigt att snabbthalvera läkarutbildningens dimensionering. Detta bör inte skegenom att lägga ner en eller två fakulteter utan genom attantagning till utbildningen på nuvarande orter sker en gång perår i stället för två. Därmed kan utbildningen snabbt expanderaigen när det uppstår ett ökat behov av nya läkare från cirka år2010 och framåt. En intagning en gång i stället för tvåförespråkas också i motion 1993/94:Ub676 (s), där motionärenpåtalar det samhälleliga slöseri som ligger i att utbilda högtbegåvade studenter till arbetslöshet. Dimensioneringen avläkarutbildningen bör därför minskas till förmån för andraefterfrågade högskoleutbildningar, t.ex.civilingenjörsutbildning. Motionären påpekar också att det nyaresurstilldelningssystemet premierar en hög genomströmning ochatt högskolorna kan väntas göra överintag för att säkerställamaximal ersättning, varför de kan komma att examinera flerläkare än vad som avsetts.Utbildningsutskottet anser att en minskning avläkarutbildningen under i varje fall är befogadmot bakgrund av det underlag som presenterats. En minskningmotsvarande totalt 60 nybörjarplatser bör göras och i enlighetmed förslaget i motion 1993/94:Fi42 fördelas med 30 platservardera vid och . VidUppsala och bör däremot ingen minskning avanslagen och utbildningsuppdragen för det medicinska områdetföretas. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen omomfördelning av utbildningsplatser så att utbildningsuppdragenvid och skulle ökas.Utbildningsutskottet anser således att finansutskottet börföreslå att med bifall till motion 1993/94:Fi42yrkandena 9, 10 och 11, med anledning av regeringens förslag ochmotion 1993/94:Ub607 samt med avslag på motionerna 1993/94:Fi31yrkandena 28 i denna del, 30, 31, 32, 33 och 36, de bådasistnämnda i denna del, 1993/94:Fi32 yrkande 45 i denna del,1993/94:Fi40, 1993/94:Fi41, 1993/94:Fi46, 1993/94:Fi49,1993/94:Ub608 och 1993/94:Ub676 godkänna vadutbildningsutskottet anfört om läkarutbildningensdimensionering.I fråga om tandläkarutbildningen föreslår regeringen enminskning av utbildningsuppdragen motsvarande sammanlagt 110nybörjarplatser, fördelade med 50 vid , 40vid och 20 vid universitet.Regeringen har tagit hänsyn till att de tidigareutbildningsuppdragen innebar en möjlighet till en ökad antagningi förhållande till de ramar som tidigare fastställts avriksdagen. Underlag för regeringens ställningstagande tillminskningen finns enligt propositionen tillgängligt iSocialdepartementet.Ny demokrati avvisar i motion 1993/94:Fi31 yrkandena 28 och33, båda i denna del, samt 35 och 36 i denna del regeringensförslag när det gäller tandläkarutbildningen. Samma principiellaskäl anförs som beträffande läkarutbildningen, vilka redovisatsovan.Vänsterpartiet avvisar i motion 1993/94:Fi32 yrkande 45 idenna del regeringens förslag beträffande universitet.I motionerna 1993/94:Fi33 (fp) och 1993/94:Fi39 (s) anförs atttandläkarutbildningen i bör bibehållas på en anslagsnivåsom motsvarar minst 50 intagningsplatser för /95.I motion 1993/94:Fi48 (s) avvisas regeringens förslag tillminskning vid universitet.Utskottet delar regeringens uppfattning atttandläkarutbildningens dimensionering bör minskas. Minskningensstorlek är också enligt utskottets mening väl avvägd ochlämpligt fördelad mellan de lärosäten som ger utbildningen.Utskottet har noterat att det nya resurstilldelningssystemet somtillämpas har medfört att antagningentill tandläkarutbildning har ökat så att den med ca 10 %överstiger de planeringstal som låg till grund föranslagsberäkningen (prop. 1992/93:169, bet. UbU14,rskr. 363).Utbildningsutskottet anser således att finansutskottet börföreslå att med avslag på motionerna 1993/94:Fi31yrkandena 28 och 33, båda i denna del, 35 och 36 i denna del,1993/94:Fi32 yrkande 45 i denna del, 1993/94:Fi33, 1993/94:Fi39och 1993/94:Fi48 godkänna vad regeringen förordat omtandläkarutbildningens dimensionering.Utbildningsutskottet noterar också att regeringen fåttriksdagens godkännande (prop. 1993/94:100 bil. 6, bet. SoU20,rskr. 248) att besluta om en förlängning avtandläkarutbildningen från nio till tio terminer. Dettasammanhänger med de stora svårigheterna att bereda dem somavlägger tandläkarexamen s.k. AT-tjänstgöring, vilken är enförutsättning för att få legitimation som tandläkare. Denförlängda tandläkarutbildningen avses kunna leda tilllegitimation direkt efter tandläkarexamen. Regeringenförutsätter enligt kompletteringspropositionen att lärosätenakommer att bereda även dem som befinner sig itandläkarutbildningen och som önskar gå den tionde terminentillfälle att göra det och därmed kunna nå legitimation utanAT-tjänstgöring. Enligt propositionen har regeringen beräknatanslagen till lärosätena utifrån detta. Regeringen förutsätterdock att landstingen kommer att anordna särskilda tjänster förAT-tjänstgöringen och att dessa platserskall erbjudas i direkt anslutning till tandläkarexamen.Utbildningsutskottet vill för sin del understryka vikten av attså sker.Utbildningsutskottets förslag i det föregående angåendedimensioneringen av läkarutbildningen medför attanslagsbeloppen för de berörda universiteten och bör förändras i förhållande till regeringens förslagi kompletteringspropositionen.Riksdagen har för nästa budgetår till universitet:Grundutbildning anvisat ett reservationsanslag på 705 191 000kr. anser att finansutskottet bör föreslåriksdagen att avslå regeringens förslag om ändring avanslagsbeloppet.Det av anvisade anslagsbeloppet under Lundsuniversitet: Grundutbildning är för nästa budgetår1 . anser attfinansutskottet bör föreslå att -- med ändring av sitttidigare beslut (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287) -- till Lundsuniversitet: Grundutbildning för /95 anvisa ettreservationsanslag på (1 165 472 000 -- 3 047 000 =)1 162 425 000 kr.Under universitet: Grundutbildning har /95 anvisat . Utskottetkonstaterar att medel till odontologiska fakulteten inteberäknas under detta anslag. Till fakultetsanslaget återkommerutskottet i det följande. anser attfinansutskottet bör föreslå att -- med ändring av sitttidigare beslut (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287) -- med anledningav motion 1993/94:Fi32 yrkande 45 såvitt avser anslagsbeloppetoch med avslag på motion 1993/94:Fi31 yrkande 34 såvitt avserdet medicinska området till universitet:Grundutbildning för /95 anvisa ettreservationsanslag på (864 062 000 -- 2 897 000 =)861 165 000 kr.Det belopp som för /95 anvisat underUmeå universitet: Grundutbildning är . Det i detföregående förordade särskilda åtagandet beträffande Bildmuseetföranleder regeringen att föreslå en anslagsökning med1 , medan den föreslagna minskningen avtandläkarutbildningen föranleder en anslagsminskning med1 . anser att finansutskottetbör tillstyrka regeringens förslag att -- med ändring avriksdagens tidigare beslut (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287) --till : Grundutbildning för /95anvisa ett reservationsanslag på (594 723 000 + 1 500 000 --1 449 000 =) 594 774 000 kr.Till : Grundutbildning har /95 anvisat 324 374 000 kr.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör föreslåriksdagen att -- med ändring av sitt tidigare beslut (bet.1993/94:UbU8, rskr. 287) -- till institutet:Grundutbildning för /95 anvisa ettreservationsanslag på (324 374 000 -- 3 047 000 --3 621 000 =) 317 706 000 kr.Det odontologiska fakultetsanslaget i GöteborgAnslagen till forskning och forskarutbildning berörs inte ikompletteringspropositionen. I tre motioner -- 1993/94:Fi31(nyd) yrkandena 29 och 34 i denna del, 1993/94:Fi47 (s) och1993/94:Fi51 (fp, m, c, kds) -- anförs att anslaget tillodontologiska fakulteten vid bör ökas.Nämnda anslag ingår som en del i anslaget universitet:Forskning och forskarutbildning.Enligt de två sistnämnda motionerna har den odontologiskafakulteten i drabbats hårt i samband med omläggningenav anslagssystemet . Det sammanhänger med vadmotionärerna kallar en felaktig fördelning som gjordes vidanslagsomläggningen på förslag från fakulteten. När detidigare anslagen till respektive odontologiska fakultet (somavsåg både grundutbildning och forskning) då delades upp mellanett s.k. sektorsanslag för grundutbildning (utbildning förvårdyrken) och ett fakultetsanslag (odontologiska fakulteterna)skedde uppdelningen med helt skilda procentsatser vid de olikalärosätena. hänfördes en större deltill sektorsanslaget och en mindre del till fakultetsanslaget änvad som gjordes för de övriga berörda lärosätena.