bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — En promemoria har ocksåupprättats inom utskottets kansli, se bilaga A 18.9.Utskottet konstaterar att regeringen ännu inte vidtagit några åtgärder ianledning av skrivelse. Utskottet utgår ifrån att regeringen undervåren påbörjar arbetet med att skriva direktiv för en översyn avarrendelagstiftningen. Utskottet vill också här hänvisa till vad utskottetanför i samband med granskningen av regeringens skrivelse 1993/94:15 angåendefrågan om vikten av att regeringen behandlar skrivelser utan alltförstor tidsutdräkt. Utskottet har i övrigt inte funnit anledning till någotuttalande i ärendet.d) Regeringens beslut att tillföra de s.k. teknikbrostiftelserna LKAB-aktierUtskottet har till granskning tagit upp regeringens beslut den 22 december1992 att tillföra de s.k. teknikbrostiftelserna (stiftelser för samverkanmellan universitet/högskola och näringslivet) 11 613 st. LKAB-aktier.Granskningsanmälan har fogats som bilaga A 18.10 till detta betänkande.Vidare har bifogats en inom utskottskansliet upprättad promemoria,bilaga A 18.11 och en från Statsrådsberedningen inhämtad promemoria,bilaga A 018.12. Granskningen föranleder inget uttalande från utskottetssida.22. Övriga frågora) Krisuppgörelserna i september 1992Utskottet har granskat de krisuppgörelser som den 20 och 30 september 1992träffades mellan de partier som ingår i regeringen och Socialdemokraterna(pressmeddelanden i bilaga A 19.1--A 19.2). Från konstitutionellautgångspunkter finns enligt utskottets mening ingen anledning till någotsärskilt uttalande. Utskottet vill dock allmänt framhålla vikten av attöverenskommelser mellan de politiska partierna framställs som sådana och intesom uppgörelser där regeringen som statsorgan medverkat.b) Regeringens beredning av propositionen om högskolor i stiftelseformUtskottet har granskat regeringens beredning av förslaget i proposition1992/93:231 Högskolor i stiftelseform, Mångfald för kvalitet, vari föreslås atttvå statliga högskolor skall överföras i stiftelseform (anmälan, sebilaga A 19.3). Med anledning av anmälan har en promemoria upprättats inomUtbildningdepartementet, se bilaga A 19.4. En promemoria har ocksåupprättats inom utskottets kansli, se bilaga A 19.5.Utskottet konstaterar att beredningen i ärendet koncentrerats till delärosäten som visat intresse för en övergång till stiftelseform.Stadgandet i 7 kap. 2 § regeringsformen ger regeringen utrymme att bestämmavad som är behövligt att remittera och att avgöra den krets som skalltillfrågas. Enligt utskottets mening bör dock omfattande lagförslag bli föremålför en bred beredningsprocess.Granskningen föranleder i övrigt inte något uttalande från utskottets sida.c) Regeringens beslut att medge polismyndighet rätt att mot ersättning utförasäkerhetskontroll på flygplatsUtskottet har granskat regeringens beslut att medgepolismyndigheten i rätt att mot ersättning få ställa personal tillLuftfartsverkets förfogande för utförande av sådan säkerhetskontroll som avsesi lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats, anmälan se bilaga A19.6. Med anledning av anmälan har en promemoria upprättats inomJustitiedepartementet, se bilaga A 19.7.Granskningen föranleder inte något uttalande från utskottets sida.d) Skrivelse om vissa säkerhetsfrågorEnligt en skrivelse från riksdagsledamöterna (nyd) ochHarriet (nyd), bilaga A 19.8, som inkom har deninformation som säkerhetspolisen givit ledning om en riksdagsledamotblivit känd av andra ledamöter. Med anledning härav begärs att utskottetgranskar hur säkerhetsfrågorna, personakter och hithörande hanteras i riksdagenoch i regeringen.Skrivelsen har, såvitt gäller den begärda granskningen av regeringen, inteföranlett någon utredning av utskottet. Resultatet av den i det föregående redovisade granskningen av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning samt av regeringensskrivelse /94:15 med redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringen m.m. får utskottet härmed för anmäla.Stockholm den 5 maj 1994På vägnarThage G PeterssonI beslutet har deltagit: (), (),(m), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (), (),(nyd), (m), (), OlaKarlsson (m), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Vid behandlingen avavsnitt 14 -- Vissa frågor med anknytning till -- har SimonLiliedahl (nyd) varit närvarande men ej deltagit beslutet;avsnitt 15 -- Regeringens handläggning av krigsmaterielexportfrågor -- harIngela () varit närvarande men ej deltagit i beslutet;avsnitt 16 a) -- Byte av chef för -- har (nyd) varit närvarande men ej deltagit i beslutet. Regeringens handläggning av vissa asylärenden, såvitt avserasylsökande från (avsnitt 12), , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 78 börjar med "Regeringens beslut" och på s. 47 slutar med"i övrigt från utskottets sida" bort ha följande lydelse:Regeringens beslut att avvisa asylsökande från granskadesav . Granskningen föranleddeinte något uttalande från utskottets sida. I en reservation (m,c, fp och kds) anfördes att granskningen inte visat annat än attregeringen noggrant prövat omständigheterna i ärendet. Riksdagengodkände reservationen.Därefter har emellertid framkommit nya oroande rapporter omsituationen i , bl.a. förekommer uppgifter om attåtervändande arresterats vid återkomsten till . mening framgår det av de granskade besluten attregeringen inte tillmätt dessa omständigheterna den betydelse somde kräver. Regeringen har underskattat det förtryck och denrättslöshet som enligt samstämmiga rapporter råder i Peru.Enligt utskottets bedömning kan statsrådet därförinte undgå kritik för handläggningen av de aktuella asylärendena.2. Regeringens handläggning av vissa asylärenden, såvitt avserasylsökande från (avsnitt 12)(nyd) anser att den del av utskottets yttrandepå s. 79 som börjar med "När det härefter" och slutar med"uttalande från utskottets sida" bort ha följande lydelse:Granskningen visar enligt utskottets mening att regeringensbeslut att välja permanent uppehållstillstånd för ett mycketstort antal asylsökande från har föregåtts aven mycket bristfällig beredning. Några konsekvensanalyser harinte gjorts och kommunernas inställning har inte inhämtats. Detvisade sig också efteråt att kommunernas villighet att ta emotbosnier var så begränsad att ett stimulansbidrag blevframtvingat.Enligt utskottets mening var beslutet att välja permanentuppehållstillstånd i stället för ett temporärt av så stor viktoch hade så genomgripande konsekvenser att regeringen borde haförelagt frågan för ett principbeslut. för en form av konstitutionellt tvång när densenare tvingades anslå medel för de kostnader som uppstått genomregeringens beslut. Regeringen har ansvaret för hushållningen avstatens medel men har genom beslutet klart brustit i dettaansvar. Man borde vidare enligt utskottets mening frånregeringens sida sett efter hur frågan hanterats i våra nordiskagrannländer och sökt uppnå en samordning.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringenförtjänar kritik för handläggningen av frågan om permanentuppehållstillstånd för bosnier.3. Regeringens handläggning av vissa asylärenden, såvitt avserasylsökande från Kosovo (avsnitt 12), , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 79 börjar med "I frågan om" och slutar med "asylsökandekosovoalbaner" bort ha följande lydelse:I frågan om avvisningar av asylsökande kosovoalbaner fårutskottet inledningsvis anföra följande. Regeringens beslut ioktober 1992 att upphäva den s.k. treterminsregeln har enligtutskottets mening visat sig olyckligt. Det blev uppenbarligennödvändigt att i princip återinföra regeln . Denryckighet i normgivningen som detta innebär riskerar enligtutskottets mening att skada tilltron till rättsordningen och derättstillämpande myndigheterna. Regeringen borde i oktober 1992ha insett att regeln som växt fram inte gickatt undvara.Enligt utskottets mening visar granskningen att regeringenbrustit när det gäller uppföljningen av vad som händer deavvisade efter återvändandet till Kosovo. Det förekommeruppgifter vidimerade av UNHCR att avvisade kosovoalbaner efterhemkomsten utsatts för tortyr och förföljelse. Regeringen bordeenligt utskottets mening i varje fall ha sett till att någon formav uppföljning och kontroll vidtogs för att få den bild somregeringen hade av situationen i Kosovo bekräftad.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen intekan undgå kritik.4. Regeringens handläggning av vissa asylärenden, såvitt avserasylsökande från Kosovo (avsnitt 12)(nyd) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 79 börjar med "I frågan om" och slutar med "asylsökandekosovoalbaner" bort ha följande lydelse:Regeringens beslut att medge uppehållstillstånd förbarnfamiljer som kommit till före ärenligt utskottets mening inte godtagbart. Beslutet innebär att debarnfamiljer som hållit sig kvar i trotsatt de inte haft något egentligt skyddsbehov behandlas annorlundaän de som anpassat sig till myndigheternas uppfattning om attsituationen i Kosovo inte fyller kraven för att asylsökande skallanses ha ett skyddsbehov i Sverige.Enligt utskottets mening var beslutet av så stor principiellvikt och hade så genomgripande kostnadskonsekvenser attregeringen borde ha förelagt frågan i stället för attbesluta i förordningsform. I stället kommer attutsättas för en form av konstitutionellt tvång när den senaretvingas anslå medel för de kostnader som uppstått genomregeringens beslut. Regeringen har ansvaret för hushållningen avstatens medel men har genom beslutet klart brustit i dettaansvar. Man borde från regeringens sida sett efter hur fråganhanterats i våra nordiska grannländer och sökt uppnå ensamordning.Mot denna bakgrund kan regeringen inte undgå kritik förhandläggningen av frågan om uppehållstillstånd för asylsökandebarnfamiljer.5. Vissa frågor med anknytning till (avsnitt 14)(), (m), (), IngvarSvensson (kds), (m), () och IngelaMårtensson (fp) anser att den del av utskottets yttrande på s.123 som börjar med "" och slutar på s. 124 med"viss kritik" bort ha följande lydelse:Det har helt ankommit på de ansvariga myndigheterna attgodkänna flygplanet för flygning och att ta ställning tillflygplanets deltagande i flyguppvisningar. VarkenFörsvarsdepartementet eller försvarsministern har således haftatt ta befattning med dessa frågor. Utredningen ger inte hellervid handen att det i Försvarsdepartementet har funnits uppgifterom tekniska problem av betydelse i sammanhanget. Haveriet medJAS-planet i kan således inteföranleda något ifrågasättande av Försvarsdepartementetsverksamhet eller försvarsministerns tjänsteutövning.6. Byte av chef för (avsnitt 16 a)(), (m), (), IngvarSvensson (kds), (m), () och IngelaMårtensson (fp) anser att den del av utskottets yttrande på s.146 som börjar med "Vid ett" och slutar på s. 148 med "intressenminskar" bort ha följande lydelse:Granskningen har enligt utskottets mening inte visat annat änatt statsrådet gett ett erbjudande omen tjänst, vilket denne frivilligt accepterat. Anledning saknasdärför att rikta någon anmärkning mot regeringen eller statsrådetBo Lundgren. Granskningen föranleder inte något uttalande iövrigt från utskottets sida.7. Utseende av biståndskontorschef (avsnitt 16 c), , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 152 börjar med "Den nu aktuella" och slutar på s. 153 med"av chefstjänster" bort ha följande lydelse:Utskottets granskning har gett vid handen att det aktuellabeslutet i fråga om bemanning av tjänsten som chef förbiståndskontoret i meddelats först efter det attstatssekreteraren skrivelse översänts till SIDA.Av formuleringarna i skrivelsen synes emellertid framgå attstatssekreteraren haft den tron att beslutet redan var meddelat.I skrivelsen talas nämligen om ett återkallande av tillsättningenoch omprövning av beslutet liksom att överenskommenbeslutsprocess inte hade tillämpats. Mot denna bakgrund anserutskottet att det framstår som klart att statssekreterarensskrivelse inte varit avsedd att utgöra ett led i ettsamrådsförfarande utan att avsikten i stället varit att sökabestämma hur SIDA skulle besluta i etttillsättnings/placeringsärende. Det förhållandet att det finnsfastlagda handlingsrutiner för samråd i fråga om tjänster av detaktuella slaget och att skrivelsen inte kan anses falla inomramen för dessa rutiner talar också för att skrivelsen inte börses som en samrådshandling. Med hänsyn till att det i ärendetförekom sökande som kunde komma i fråga för ett renttillsättningsbeslut, i stället för som var fallet ett beslutom placering, finns det enligt utskottets mening inte skäl att sepå ärendet på ett annat sätt än som om det gälldemyndighetsutövning mot enskild.Enligt utskottets bedömning får således statssekreterarensskrivelse ses som ett otillbörligt försök att påverka ett beslutpå ett sätt som står i strid med syftet med 11 kap. 7 §regeringsformen. Skrivelsens formulering "Vi, biståndsministernär informerad i ärendet, anser detta anmärkningsvärt" ger vidhanden att detta skett med statsrådet goda minne.Därför kan statsrådet inte undgå kritik.8. Statsministerns anförande "och de baltiska länderna"(avsnitt 17), , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 156 börjar med "I talet" och slutar med "av utskottet. "bort ha följande lydelse:Statsministern har själv förklarat att han höll talet påUtrikespolitiska Institutet som Sverigesstatsminister samt att han ansåg det betydelsefullt att göravissa uttalanden om relationerna mellan och de baltiskastaterna i denna egenskap och att detta skedde inför republikenLettlands 75-årsdag. Enligt utskottets uppfattning innebär dettaatt särskilt höga krav måste ställas på de formuleringar somanvändes och de förberedelser som gjordes inför talet.Utskottet anser att de formuleringar som statsministern användei de ovan återgivna delarna av hans anförande skapat osäkerhet ominnehållet i den svenska säkerhetspolitiken och onödigtvisbegränsat handlingsutrymme. Talet har samfällt, bådehemma och utomlands, uppfattats som en positionsförskjutning.Den tolkning som statsministern givit av möjligaagerande i händelse av en konflikt i vårt närområde står inte iöverensstämmelse med de uttalanden gjort genomutrikesutskottets betänkande 1991/92:UU19. Statsministern harmedgivit att den hänvisning till svenska folkets vilja som hangjort är hans egen "prognos".Utskottet anser att statsministern i en fråga av denna karaktärhade bort samråda med övriga partier. Han hade t.ex. kunnat taupp frågan i . Statsministern har även medgivit atthan inte heller informerat alla regeringspartier om innehållet italet.Med hänsyn till den vikt också statsministern uppenbarligenfäste vid sitt anförande anser utskottet således att uttalandenaborde ha förankrats inom en vidare krets, exempelvis genomdiskussion inom Utrikesnämnden.I enlighet med det anförda anser utskottet att statsministerninte kan undgå stark kritik.Särskilda yttranden1. Regeringens handläggning av krigsmaterielexportfrågor(avsnitt 15)() anför:I december 1992 slog fast att inte börgodkänna export av krigsmateriel till "stat där omfattande ochgrova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer".Dessutom gjorde utrikesutskottet en markering:Utrikesutskottet vill betona vikten av att regeringen gör enmycket noggrann bedömning av situationen beträffande de mänskligarättigheterna i de länder som kan bli aktuella förutlandssamverkan på krigsmaterielområdet. Utskottet utgår vidarefrån att tillämpningen av det mänskliga rättighetskriteriet skermed iakttagande av särskilt stor restriktivitet.Vidare har utrikesutskottet och i annat sammanhanguttalat att "särskild restriktivitet skall iakttas vidbedömningarna i fråga om utlandssamverkan med nya länder".De sex s.k. i -- ,, , , och -- haralltid varit stängda för export av svenskt krigsmateriel framtill nu.Enligt en promemoria från Krigsmaterielinspektionen (KMI) anserregeringen att staterna "uppfyller riktlinjernas villkor vadavser utförsel av övriga krigsmateriel".Under 1993 fick därför svenska företag klartecken frånKMI/regeringen beträffande en rad nya exportaffärer medGulfstaterna.Det framgår av regeringens skrivelse att export avövrig krigsmateriel bl.a. har skett till Bahrein, , ,och Saudiarabien.Materielen avser bl.a. lysbomber, bandvagnar, militärspaningsradar, marin elektronik, artillerilaser samt lastbilarsom är speciellt konstruerade för att transportera stridsvagnar.Samtliga sex stater är diktaturer. I genomfördesvisserligen ett val , men inga politiska partiervar tillåtna och av befolkningen hade rösträtt. Iövriga stater hålls det över huvud taget inga val.Det finns ett politiskt förtryck: Politiska partier ärförbjudna, likaså är det förbjudet att kritisera regimen. I fleraav staterna finns det också ett varierande antal politiskafångar.Det finns också ett utbrett religiöst förtryck: I exempelvisSaudiarabien har ett stort antal shiamuslimer och minst 300kristna arresterats sedan . Situationenhar förvärrats, skriver i en färsk rapport.Amnesty har dessutom påpekat att ingen av de aktuella staternahar "ratificerat internationella konventioner som gällermedborgerliga och politiska rättigheter eller tortyrkonventionen,som ger ett skydd till statens medborgare".Amnesty gör gällande: "Där förekommer det grova och omfattandekränkningar av de mänskliga rättigheterna. "Krigsmaterielinspektör delar inte dennauppfattning. Han har formulerat vissa tillägg om hurexportkriteriet om mänskliga rättigheter skall tillämpas: Kränkningarna måste vara nationellt sanktionerade (avregimen). Man måste ta "kulturella" hänsyn.Det har inte stöd i riktlinjer, som säger attmänskliga rättighetskriteriet skall tillämpas med särskildrestriktivitet.I regeringens skrivelse framgår att det skett exportav övrig krigsmateriel till , till Republiken ochtill . Också i dessa stater kränks mänskliga rättigheterbåde omfattande och grovt.2. Statsrådens innehav av värdepapper, allmänt (avsnitt 18), , , , , och (alla s) anför:I en reservation till förra årets granskningsbetänkande ansågvi bl.a. att det i fråga om näringsministern och det statsrådsom har ansvar för utrikeshandel och vapenexport bör görasundantag från huvudregeln att statsråd inte bör förbjudas att ägaaktier, att aktieägande statsråd borde överlämna sina aktiertill en oberoende extern förvaltning och att det var klartolämpligt att förvaltningen överlämnades till någon somaktieägaren hade intressebindningar med samt att kunde undgå allvarlig kritik för att han vidregeringsbildningen brustit i omsorg vid urvalet av personer, närhan utsåg Per och till statsråd medansvar för närings- och handelspolitiska frågor.Riksdagen delade emellertid inte den i reservationen framfördakritiken utan godkände vad utskottet anfört. Vi anser oss därförinte nu kunna från konstitutionell synpunkt kritisera attförhållandena i huvudsak varit desamma sedan förra åretsgranskning. Vi vidhåller dock de i reservationen angivnauppfattningarna.3. Statsrådens innehav av värdepapper, såvitt avser ett brevfrån statsministern (avsnitt 18), , , , , och (alla s) anför:Det är uppgift enligt regeringsformenatt granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Det finns ingen rättslig grund för statsministerBildts anmärkningsvärda begäran att skallta ställning till dess ordförande uttalanden.Det har i historia förekommit att enstatsminister på detta grundlagsstridiga sätt ingripit ikonstitutionsutskottets arbete och granskningsuppgift. Vi avvisarmed skärpa statsministerns agerande.Konstitutionsutskottet kan endast granska ärenden somanhängiggjorts i behörig ordning. Statsministerns skrivelsetill kan därför inte leda till någonsärskild granskning, vilket han borde ha insett.4. Statsrådens innehav av värdepapper, såvitt avser begäran omytterligare utfrågning (avsnitt 18), , , , , och (alla s) anför:Utskottet beslutade enhälligt att inbjuda Volvos dåvarandestyrelseordförande att komma till utskottetför att dementera eller verifiera statsminister införutskottet lämnade uppgifter. Vi beklagar att det inte visade sigvara möjligt för att komma till utskottet. Viönskar att han vill medverka till att bringa klarhet i frågan omhur han och Volvoledningen höll regeringen informerad.5. Statsrådens innehav av värdepapper, såvitt avser begäran omytterligare utfrågning (avsnitt 18), , och (alla m) anför:I en särskild skrivelse till KU har statsministern medanledning av KU:s granskning av regeringen beklagat felaktigauppgifter från KU:s ordförande beträffande såväl statsrådetDinkelspiel och hans ämbetsutövning som information tillregeringen i Volvo-Renaultaffären. Frågetecknen har särskiltuppstått i samband med granskningen av statsrådens aktieinnehav.Mot bakgrund av den vikt som utskottets ordförande gett sinaanklagelser såväl i den offentliga debatten som i utskottetsarbete förutsätter vi att klarhet skapas. , somdirekt åberopas, bör ges tillfälle att möjligt verifieraeller dementera uppgifterna från utskottsordföranden.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bengt () anför:1. Regeringens handläggning av vissa asylärenden, såvitt avserasylsökande från (avsnitt 12)Sedan förra årets granskning har framkommit nya oroanderapporter om situationen i . Bl.a. förekommer uppgifter omatt återvändande arresterats vid återkomsten till Peru.Regeringsbesluten har lett till att de asylsökande tvingats sökasig till andra länder, där de i åtminstone ett fall fåttuppehållstillstånd. Vidare har besluten lett till att ett antalasylsökande tvingats hålla sig gömda i under svåraförhållanden. Till detta kommer att UNHCR under åberopande avkonventionsreglerna kritiskt kommenterat vissa av de grunder somåberopats i regeringens beslut och som därefter använts i beslutav och och dessutom vädjat fören av de berörda asylsökande. Kritiken har baserats på UNHCR:sbedömning av betydelsen av att de asylsökande erhållit pass pålegal väg, av att asylsökande kunnat hålla sigundan i och betydelsen av medlemskap i eller sympatiserandemed en organisation som förespråkar eller använder sig av våld.Kritiken har i sistnämnda fall riktats mot hurGenèvekonventionens artikel 1 F tolkats i besluten.Regeringen har utan stöd av utlänningslagens förarbetenåberopat reglerna om särskilda skäl mot asyl i 3 kap. 4 § andrastycket 2. I ett av de granskade ärendena anför regeringensålunda att den asylsökande verkat för en organisation varsmetoder får anses omfatta förhållanden som faller inom ramen förartikel 1 F Genèvekonvention angående flyktingarsrättsliga ställning, enligt vilken konventionens skydd utesluts.Oavsett om den asylsökande anfört sådana skäl mot att återvändatill sitt hemland som avses i 3 kap. 1 § 3 utlänningslagen skulledärför enligt regeringen särskilda skäl föreligga att intebevilja honom asyl i Sverige.Denna tolkning överensstämmer inte med vad som uttalats iovannämnda förarbeten (se prop. 1988/89:86 s. 156). StatsrådetBirgit har vid utskottets utfrågning inte gett svar påfrågan hur regeringen motiverat sin tolkning av utlänningslagen.Det framgår av de granskade besluten att regeringen tillmättnämnda omständigheter en betydelse som inte står iöverensstämmelse med UNHCR:s uttalanden och tidigarerekommendationer. Regeringen tycks dessutom ha underskattat detförtryck och den rättslöshet som enligt samstämmiga rapporterråder i . Härigenom har regeringen kommit att meddela flerabeslut som inte står i överensstämmelse vare sig med artikel 33 iGenèvekonventionen eller med 3 kap. 1 § utlänningslagen.Av vad statsrådet anfört under utskottets utfrågningframgår att regeringen inte ändrat sin tidigare uppfattning.Tvärtom visar förordningsmotiven 1994:1 till regeringensförordning (1994:189) om uppehållstillstånd i utlänningsärendenatt hon vidhåller den kritiserade inställningen.