bet · GH01BoU18 · 1994-05-19 00:00:00 — Det är helt och hållet en praktiskfråga om i vilket slag av författning som bestämmelser av olikadetaljeringsgrad lämpligen återfinns. Den nu föreslagnauppdelningen är den normala på andra områden än byggandets.Inställningen bland en del remissinstanser i denna fråga tyderpå att de befarar att regeringen skulle föra en annan politik änriksdagsmajoriteten, något som knappast är möjligt.Som framgått ovan föreslås i propositionen att det i PBL i3 kap. 5 § intagna s.k. trevnads- och ändamålskravetomformuleras och tas in i den nya lagen om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk. Den delvis förändrade innebörd avkravet som förordas i propositionen anges innebära att det medstöd av kravet kommer att kunna ställas anspråk på att bostäderskall ha utrymme för vila, samvaro, måltider, hygien ochförvaring samt utrustning för hygien och matberedning. Ispecialmotiveringen till den nu diskuterade paragrafen i den nyalagen anges i propositionen (s. 128) att det, bl.a. beträffandedetta krav, närmast anses självklart att de motiv som styrtillämpningen ersätts med funktionskrav avseende "en byggnadslämplighet för avsedd användning". Denna förändring får ansesvara av lagstiftningsteknisk natur och motiverad av detförhållandet att reglerna bör bättre än spegla den syn somkommer till uttryck i bygg- och konstruktionsreglersom trädde i kraft den 1 januari 1994.Utskottet accepterar även vad i propositionen i denna delföreslagits.Utskottet anser att vad i Ny demokratis partimotion Bo21 ochmotion Bo24 (s), båda motionerna i motsvarande del, samt motionBo26 (v) yrkande 4 föreslagits till inte ringa del får ansestillgodosett om regeringens förslag genomförs.Regeringsförslaget att flytta "handikappkravet" från PBL tillden nya lagen kan utskottet acceptera med hänvisning till vad ipropositionen anförts och vad ovan redovisats om att enöverflyttning till en förordning i sig inte innebär någonändring av kravnivån.De invändningar mot propositionen i denna del som förts fram imotionerna Bo22 (fp) och Bo23 (s) och som går ut på atthandikappkravet inte kommer att ges samma tyngd som kansåledes inte anses berättigade.Förslagen i motion Bo25 (m) om att delar av lagstiftningenskall träda i kraft avstyrks av utskottet.Den i propositionen föreslagna tidpunkten för ikraftträdande,, är vald med tanke på det förberedelsearbetesom behövs.Vad i övrigt i propositionen föreslagits och anförts har integivit utskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande.Utskottet föreslår att antar de i propositionenintagna lagförslagen. Dessa har som bilaga 1 fogats till dettabetänkande.Handelsändamål i äldre detaljplanerI motion Bo27 (nyd) tas upp en fråga som inte är direkt knutentill förslag i den nu behandlade propositionen. I motionendiskuteras åtgärder för att åstadkomma förbättringar ikonkurrenshänseende inom främst livsmedelshandeln. Det ansesutgöra ett hinder för konkurrensen att många äldre detaljplanerenligt PBL begränsar eller förhindrar möjligheterna att bedrivalivsmedelshandel inom områden för handelsändamål. Motionärernaförordar en ändring i PBL -- 8 kap. 11 § -- i syfte att göra detmöjligt att i detaljplaner beslutade enligt PBL före den 1 april1992 undanröja planbestämmelser som hindrar övergång från etthandelsändamål till ett annat inom detaljplaneområdet.Den i motionen diskuterade frågan behandlades avbostadsutskottet . Före kundehandelsändamålet i en detaljplan preciseras till en viss form avhandel, och därvid kunde exempelvis livsmedelshandel begränsaseller förbjudas. I en proposition om småföretagarpolitiken(prop. 1991/92:51) föreslogs förändringar i PBL med innebördenatt sådana begränsningar inte skulle kunna göras i planer somantogs efter ikraftträdandet av ändringen. antogändringen i PBL och gav regeringen till känna attytterligare överväganden borde göras avseendekonkurrensbegränsningar i redan gällande planer (bet.1991/92:BoU10, rskr. 112).Regeringen tog upp denna fråga idirektiven till Plan- och byggutredningen. Enligt direktiven börutredaren belysa möjligheterna att ändra gällande planer i syfteatt få till stånd ökad konkurrens inom handeln. I Plan- ochbyggutredningens andra delbetänkande, som lades fram ochsom remissbehandlas, har också redovisats olikamöjligheter att uppnå vad förordat (se SOU 1994:36 s.269--276). Av de möjligheter som prövats anser utredaren att enlagändring motsvarande förslaget i motion Bo27 (nyd) bäst svararmot önskemålet att undanröja preciserade bestämmelser rörandehandelsändamålet i gällande detaljplaner.Som framgått av redovisningen ovan pågår en beredning av denfråga som tas upp i motion Bo27 (nyd). Utskottet anser attresultatet av denna beredning bör avvaktas så att ett bättreunderlag föreligger innan tar ställning till frågan omreglering av handelsändamål i äldre detaljplaner. beträffande avslag på propositionen m.m.att med bifall till proposition 1993/94:178 och medavslag på motionerna 1993/94:Bo20, 1993/94:Bo21, 1993/94:Bo22,1993/94:Bo23, 1993/94:Bo24, 1993/94:Bo25 och 1993/94:Bo26antar de i propositionen intagna och som bilaga 1 till dettabetänkande fogade förslagen till1. lag om ändring i (1987:10),2. lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.,3. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74),4. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822),5. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),6. lag om ändring i lagen om byggfelsförsäkring (1993:320),res. 1 (s)res. 2 (nyd)2. beträffande handelsändamål i äldre detaljplaneratt avslår motion 1993/94:Bo27.res. 3 (s)--motiv.res. 4 (nyd)den 19 maj 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och i (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Avslag på propositionen m.m. (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Efter ett" och på s. 11 slutar med "detta betänkande" bortha följande lydelse:Plan- och bygglagen (PBL) intar en central plats bland delagar som anger förutsättningarna för utformningen av vårtsamhälle. Den nuvarande tillkom efter ettmycket omfattande utredningsarbete. När 1986 fattadebeslutet om PBL hade detta arbete i olika omgångar pågått inärmare två decennier. Den kunskap som erhållits underförberedelsearbetet med lagen låg till grund för det förslag somi mitten av förelades . På grund avförslagets omfattning och komplexitet arbetade utskottet medförslaget . För bostadsutskottets del ärberedningen av PBL-förslaget det ärende som isärklass tagit längst tid i anspråk. Efter en omfattandearbetsinsats kom lagförslaget under denna process att revideraspå flera punkter. beslut om PBL i november 1986stöddes av en betydande majoritet.Trots ett noggrant förberedelsearbete framstod det redan frånbörjan som mer eller mindre oundvikligt att behov avrevideringar och förändringar skulle framkomma när erfarenheterav lagstiftningens praktiska tillämpning vunnits. En löpandeutvärdering av lagens effekter har också lett fram till att ettflertal mindre förändringar genomförts under de år som PBL variti kraft. Det är emellertid först i samband med detutredningsarbete som föregått den nu aktuella propositionen somen mer genomgripande omarbetning av PBL aktualiserats.Efter att PBL nu varit i kraft kan det, somäven framhålls i propositionen, konstateras att regelsystemet ihuvudsak fungerat väl och även åtnjuter en betydande legitimitethos medborgarna. I vissa avseenden framstår det dock somönskvärt att reformera lagstiftningen och anpassa den tillsamhällsutvecklingen samt till en delvis förändrad syn på bl.a.ansvarsfördelning och inflytande vid planering och byggande. Detär också nu möjligt att sammanställa erfarenheter från denpraktiska lagtillämpningen i syfte att genomföra förenklingaroch utmönstra onödigt omfattande regler och formkrav.Utskottet ser mot denna bakgrund positivt på att ett arbetemed att reformera PBL inletts. Det bör emellertid redaninledningsvis understrykas att väsentligt viktigare än attpåskynda detta förändringsarbete är att förändringarna uppfattassom legitima av medborgarna och att lagstiftningens olika delaräven i fortsättningen fungerar tillsammans. Det är också av storvikt att tillräcklig tid ges för förberedelser införgenomförandet av reformer inom PBL-systemet. Erfarenheterna frånPBL:s introduktion visar att det trots mycket omfattandeutbildnings- och informationsinsatser tog relativt lång tidinnan kunskapen om lagen fått tillräcklig förankring.Vid riksdagsbehandlingen av olika frågor om fysisk planering ivid mening har ofta betydelsen av att besluten kan ses i ettlängre perspektiv tillmätts stor vikt. Såväl för de olikaaktörerna på bygg- och bostadsmarknaden som för de enskildamedborgarna är ett sådant synsätt nödvändigt och naturligt påett samhällsområde där besluten ofta får konsekvenser för mycketlång tid framåt. Detta gäller givetvis inte minst de frågor somregleras i plan- och bygglagstiftningen. Behovet avlångsiktighet ställer krav på inte minst de politiska partiernaatt agera kraftfullt och konsekvent för att uppnå bredastmöjliga samsyn i de bygg- och bostadspolitiska frågorna.Vad utskottet nu anfört leder fram till vissa slutsatser om dekrav som bör ställas på den förestående förändringsprocessen.Dessa krav kan sammanfattas i följande punkter:förändringar bör endast genomföras i de delar där ett väldokumenterat behov föreligger,förändringarna måste av medborgarna upplevas som relevanta,konsekvenserna av förändringarna avseende lagens materiellainnehåll måste vara väl analyserade och belysta,förändringarna måste ha en så bred förankring som möjligt,förändringarna bör leda till förenklingar för den enskilde ochett fördjupat medborgarinflytande,de planerade förändringarna bör kunna bedömas i ettsammanhang,tillräcklig tid måste ges för att informera om förändringarna.Beträffande regeringsförslagens innebörd hänvisar utskottettill propositionen samt till den sammanfattning som lämnats ovani detta betänkande.Utskottet har vid beredningen av den föreliggandepropositionen kunnat konstatera att den i flera avseenden intekan anses uppfylla de ovan redovisade kraven. Exempelvis kanvissa av de förändringar som föreslås avseendeegenskapskraven på byggnader varken anses vara baserade på ettdokumenterat behov eller vara analyserade vad gäller effekternaav förändringarna. Vidare borde större ansträngningar gjorts föratt förankra förslagen. Den relativt omfattande kritik somframkom under remissbehandlingen av utredningsförslaget frånbl.a. kommunerna borde i högre grad kunnat beaktas.Det kan även ifrågasättas om den föreslagna uppbyggnaden avkontrollsystemet i samband med bygglov innebär de förenklingarsom bör eftersträvas. I bl.a. flera av de motioner som väcktsmed anledning av propositionen hävdas att systemet i första handär anpassat för de stora byggföretagens behov. För den enskilde"engångsbyggaren" och det lilla byggföretaget anses docksystemet kunna leda till ökat krångel och större kostnader.Bostadsutskottets främsta invändning mot den föreliggandepropositionen är emellertid att förslagen inte kan bedömas isitt sammanhang. Förslagen utgår från Plan- och byggutredningensförsta delbetänkande. Centrala delar av utredningens arbeteredovisas dock i ett andra delbetänkande som nyligenfärdigställts och som remissbehandlas.Slutbetänkandet väntas läggas fram först . I de delarav utredningsarbetet som inte kunnat beaktas i propositionenbehandlas bl.a. så viktiga frågor som miljöhänsyn i planeringoch byggande, översiktplanens roll i plansystemet, reglering idetaljplaner och detaljplaneprocessen, medborgarinflytandet samttillgänglighetsfrågor. Som påpekas såväl i Ny demokratispartimotion som i s-motionerna framstår det som olyckligt attregeringen inte valt att avvakta utredningens övriga delar såatt ett sammanhållet reformförslag hade kunnat presenteras förriksdagen. En sådan behandlingsordning hade också gett bättreförutsättningar för det informationsarbete som måste föregå enstörre reform i PBL-systemet.Omfattande kritik mot uppläggningen av förändringsarbetetframkom för övrigt redan under remissbehandlingen avutredningens första delbetänkande. Det är enligt utskottetsmening förvånande att denna kritik inte föranlett regeringen attöverväga en annan ordning för beredningen av reformen. Iremissvaren från den centrala nivån samt från dem som på lokalnivå närmast har att tillämpa lagen framförs stark kritik bl.a.mot den korta remisstiden som inte medgett en nödvändiggranskning av lagförslagen samt mot uppdelningen avutredningsarbetet i etapper, något som omöjliggjort enhelhetsbedömning av förslagen. Det kan mot denna bakgrundkonstateras att kravet på en erforderlig förankring avföreslagna förändringar inte är uppfyllt. Lagrådet påpekade vidsin granskning att även den lagtekniska beredningen avregeringsförslagen borde genomförts med större noggrannhet.Med hänvisning till det ovan anförda anser utskottet atttillräckligt underlag för ställningstagande i defrågor som behandlas i propositionen inteföreligger. Propositionen bör mot denna bakgrund avslås ochregeringen anmodas att återkomma med ett sammanhållet förslagtill erforderliga förändringar i PBL-systemet. Ett sådantriksdagsbeslut ansluter till vad i Ny demokratis partimotionBo21 och i s-motionerna Bo20, Bo23 och Bo24 föreslagits. Det kanockså anses ligga i linje med förslaget i motion Bo26 (v)yrkande 3. Detta yrkande, som går ut på att förhandsprövningenav ett byggprojekt inte bör minska i förhållande till dagensordning, är av så grundläggande karaktär att bifall till dettayrkande i praktiken innebär att regeringsförslaget i dessnuvarande utformning inte kan anses lämpligt att förverkliga.Det förhållandet att utskottet anser att de regeringsförslagsom läggs fram inte bör antas i förevarande skick innebär dockinte att utskottet ställer sig helt avvisande till dem. Det kanvisa sig vara lämpligt att inarbeta delar av det nu föreliggandeförslaget till delreform i det förordade sammanhållna förslaget.Till ledning för regeringens fortsatta beredning avPBL-förslagen redovisar utskottet därför nedan sin inställningtill vissa av de frågor som aktualiserats i propositionen samt imotionerna.Utskottet kan instämma i regeringens uppfattning attkommunerna i större utsträckning bör kunna medge lättnader itillståndsplikten inom områden med detaljplan. Det förutsätterdock att bl.a. övervägs frågan om plansystemet, om hurmedborgarinflytandet skall garanteras samt hur de närboendeskall ges möjlighet att bevaka sina intressen. Dessa frågor kaninte anses tillräckligt beaktade i det förslag om minskadbygglovsplikt som läggs fram i propositionen. Även de viktigafrågorna om miljöhänsyn i planeringen måste beaktas i defortsatta övervägandena.Utskottet delar vidare uppfattningen att man vidbygglovsprövningen klarare än bör skilja mellanlokaliseringsprövningen och kontrollen av att byggnad uppförsenligt de byggnadstekniska krav som gäller. Detta ger ocksåmöjlighet till att tydligare definiera gränserna mellanbyggherrens och kommunens ansvarsområden.Även i vad gäller den principiella uppbyggnaden avkontrollsystemet bör regeringsförslagets utgångspunkter delviskunna accepteras. Systemet bör således i högre grad än geutrymme för egenkontroll för kvalificerade byggherrar. Det äremellertid nödvändigt att systemet utformas så att det bättre änförslaget i propositionen fungerar även för mindre byggprojekt,t.ex. för den enskilde som låter uppföra eller bygga om ettsmåhus i egen regi. I flera motioner har nämligen ifrågasatts omdet föreliggande förslaget om kontrollsystem kan anses innebäraförbättringar eller förenklingar för denna typ av projekt. Somregeringen själv konstaterar i propositionen (s. 83) har ävenett stort antal remissinstanser hävdat att det av utredningenföreslagna systemet inte passar för majoriteten av ärenden hosbyggnadsnämnden, vilka handlar om enkla åtgärder somfastighetsägaren själv utför.Det är enligt utskottets mening således angeläget attkontrollsystemet ger möjlighet till större diversifiering så attformerna för kontrollen smidigt och rationellt kan anpassas tilldet enskilda projektet. Vid smärre byggnadprojekt bör en såenkel hantering med så få inblandade instanser som möjligteftersträvas, givetvis utan att kravet på en motiverad kontrolleftersätts. I det sammanhanget bör övervägas förslaget om attbehålla en samlad offentlig rådgivning och kontroll för dem somså önskar.En del av regeringsförslaget som mött kritik i flertalet avmotionerna gäller förändringarna i egenskapskraven förbyggnader. Framför allt har uppmärksammats de delar av förslagetsom gäller kraven på byggnaders ändamålsenlighet och trevnad (3kap. 5 § PBL), tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse-eller orienteringsförmåga (3 kap. 7 §) samt på utförande sombegränsar reparations-, underhålls- och driftkostnaderna (3 kap.8 §).Förslaget i propositionen innebär att egenskapskraven enligtPBL flyttas över till en ny lag om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m. eller avskaffas. Överflyttningen innebärsamtidigt att kraven i lag föreslås anges mer kortfattat än vadsom gäller . I stället skall närmare föreskrifter omtillämpningen meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Motivet för detta regeringsförslag ärenligt propositionen bl.a. att regleringen på detta sätt blirredig och konsekvent samt att lagstiftningstekniken möjliggörsmidiga förändringar i de krav som finns i byggproduktlagen(BPL) och som förbundit sig att anpassa tilltillämpningen inom ramen för EES-avtalet.Utskottet delar uppfattningen att en samordning mellanegenskapskraven i PBL och BPL i vissa avseenden kan varaönskvärd. Tillsammans med förslagen om en sådan samordning läggsdock, som framgått ovan, fram förslag med delvis annan innebörd.Vidare föreslås delar av de egenskapskrav som anges i PBLupphävas.Enligt bostadsutskottets mening har regeringen inte fört framnågot bärande skäl för förslaget om att kravet på trevnad ochändamålsenlighet i 3 kap. 5 § PBL bör omformuleras och ges endelvis annan innebörd. Vidare framgår det inte av propositionenvad innebörden avses bli enligt regeringsförslaget om att ettbyggnadsverk skall uppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav ifråga om "lämplighet för avsett ändamål". Iförfattningskommentaren anges endast att regeringen har föravsikt att precisera detta krav. Det kan i och för sig hävdasatt det normalt ligger i byggherrens eget intresse att uppfyllakravet på en ändamålsenlighet och trevnad och att någonreglering av dessa frågor inte behövs. Det kan dock inteuteslutas att byggherrens intressen ibland inte heltsammanfaller med den slutliga ägarens och med brukarnas.Särskilt på expanderande orter med bostadsbrist kan denna riskinte uteslutas.Även vad gäller förslaget att ta bort det krav som finnsi PBL:s 3 kap. 8 § om att byggnader skall utföras med ett sådantmaterial och på ett sådant sätt att reparations-, underhålls-och driftkostnader begränsas kan invändningar resas. Denbyggherre som själv avser att förvalta byggnaden kan såledesförväntas bevaka dessa frågor utan att de närmare berörs ibygglovsprocessen. För köpare av t.ex. gruppbyggda småhus kandet dock vara en fördel om detta krav finns kvar.I två motioner tas särskilt upp frågan om regleringen avtillgänglighetskravet. Regeringen föreslår att detta ifortsättningen skall regleras på samma sätt som övriga tekniskaegenskapskrav och således flyttas från PBL till den nya lagen omtekniska egenskapskrav på byggnader m.m. Detta innebär samtidigtatt kraven i mindre grad preciseras i lagtexten. Regeringenframhåller dock att de föreskrifter som skall utarbetas till dennya lagen i detta avseende kommer att i sak vara desamma somfinns i nuvarande 3 kap. 7 § PBL.Utskottet saknar skäl att ifrågasätta regeringens ambition attbehålla de krav på tillgänglighet för personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga som finns i nuvarande PBL.Utskottet kan dock konstatera att tillgänglighetsfrågornautförligt behandlas i Plan- och byggutredningens delbetänkande 2(SOU 1994:36) som är föremål förremissbehandling. Regleringen av dessa frågor kommer såledesåterigen att behöva aktualiseras vid det fortsattaberedningsarbetet. Detta är således ytterligare ett exempel påatt en sammanhållen behandling av reformbehoven inom plan- ochbygglagstiftningen hade varit att föredra. Vad gällertillgänglighetsfrågorna skulle en sådan behandlingsordningsannolikt kunnat minska den oro som uppstått bland dem somsärskilt företräder olika handikappintressen.De överväganden om regleringen av vissa egenskapskrav påbyggnader som redovisats ovan bör beaktas av regeringen vid denfortsatta beredning som utskottet förordat. En möjlighet somdärvid bör prövas är att behålla de paragrafer i 3 kap. PBL somutskottet närmare diskuterat, dvs. 5, 7 och 8 §§, i PBL. Det börövervägas om det föreligger lika stort samordningsbehov medbyggproduktlagen för dessa egenskapskrav som för de merutpräglat tekniska kraven på hållfasthet, brandsäkerhet m.m. Närett nytt förslag till en sammanhållen PBL-reform presenteras ärdet vidare angeläget att regeringen utförligare än i den nuföreliggande propositionen redovisar i vilka avseenden somlagtexten kommer att kompletteras genom förordning ochföreskrifter. Ostridigt är att , genom att den avregeringen föreslagna nya lagens bestämmelser avses komma attpreciseras i en förordning, avhänder sig en väsentlig del av detinflytande över plan- och bygglagstiftningen som den har i dag.Om , beträffande den nu diskuterade lagstiftningen ochi den omfattning som föreslås i propositionen, skall accepteradenna teknik är i hög grad tveksamt.Utskottets nu redovisade överväganden innebärsammanfattningsvis att med anledning av Ny demokratispartimotion Bo21 samt motionerna Bo20 (s), Bo23 (s), Bo24 (s)och Bo26 (v) yrkande 3 bör avslå propositionen samt geregeringen till känna vad utskottet anfört. Utskottetsställningstagande innebär också att vad i motion Bo22 (fp)anförts om nödvändigheten att beakta tillgänglighetsfrågornakommer att bli tillgodosett. Även de övriga frågor som tas upp imotion Bo26 (v) blir med den föreslagna ordningen tillgodoseddaeller kommer att kunna övervägas under det fortsatta arbetet meden sammanhållen PBL-reform. Förslaget i motion Bo25 (m) om atttidigarelägga ikraftträdandet av delar av regeringens lagförslaglåter sig inte förenas med vad utskottet förordat och avstyrkssåledes.Bostadsutskottet vill avslutningsvis understryka att ensträvan i det fortsatta utredningsarbetet bör vara att uppnå enså bred uppslutning som möjligt bakom det kommandereformförslaget. Det är av detta skäl önskvärt attutredningsarbetet fortsättningsvis bedrivs med större möjlighettill insyn och delaktighet såväl från företrädare för depolitiska partierna som från övriga berörda.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på propositionen m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:Bo20,1993/94:Bo21, 1993/94:Bo22, 1993/94:Bo23, 1993/94:Bo24 och1993/94:Bo26 och med avslag på proposition 1993/94:178 samtmotion 1993/94:Bo25a) inte antar de i propositionen intagna förslagen till1. lag om ändring i (1987:10),2. lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.,3. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74),4. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822),5. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),6. lag om ändring i lagen om byggfelsförsäkring (1993:320),b) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om inriktningen m.m. av de fortsatta övervägandena,2. Avslag på propositionen m.m. (mom. 1)i (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Innan utskottet" och på s. 11 slutar med "detta betänkande"bort ha följande lydelse:Utskottet delar alltså utgångspunkten för de förslag omändring i PBL m.m. som läggs fram i propositionen.