bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Det statsfinansiella läget medföremellertid att besparingar även måste ske inom pensionssystemet,familjepolitiken samt genom omläggning och höjning av allmänna egenavgifter.Vad gäller familjepolitiken aviseras i propositionen att en särskild utredningkommer att tillsättas med uppgift att precisera bestående utgiftsminskningarinom det ekonomiska familjestödet som senast motsvarar ennettoeffekt på . Denna översyn ersätter den i andrasammanhang aviserade karensdagen vid tillfällig föräldraledighet.Begränsad uppräkning av basbeloppetRegeringen konstaterar i propositionen (avsnitt 7.3) att nivån på ettstort antal förmåner från de offentliga systemen är knutna till basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, t.ex. nivån på pensioner ochstudiemedel. Genom denna koppling till basbeloppet växer en rad offentligautgifter med automatik i takt med att priserna förändras. Regeringen menar attdet starka behov av att sanera statsfinanserna som föreligger motiverar attden automatiska inflationsuppräkningen begränsas. Detta föreslås ske genom attgrunden för beräkning av basbeloppet ändras så att endast en del avprisförändringarna får genomslag på basbeloppets uppräkning.I 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) finns bestämmelserom att de beräkningar som anges i lagen skall göras med anknytning till ettbasbelopp. Basbeloppet som fastställs av regeringen utgör 29 700kr multiplicerat med det tal, jämförelsetal, som anger förhållandetmellan det allmänna prisläget i oktober året före det år som basbeloppet avseroch prisläget . Därvid skall bortses från de prisförändringar somföljer av ändringar av den statliga fastighetsskatten, av indirekta skatter ochav räntebidrag inom bostadsfinansieringssystemet, allt i den mån åtgärdernavidtagits för att finansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten somgenomfördes . Vidare skall bortses från de direkta effekterpå prisläget som beror på deprecieringen av den svenska kronan den19 november--. har basbeloppet fastställts till35 200 kr.Regeringen föreslår att jämförelsetalet bör beräknas påett sådant sätt att talet räknas upp av förändringen i det allmännaprisläget året före det år basbeloppet avser räknat från ettbasår, efter avdrag för kvarvarande effekter av deprecieringen av den svenskakronan . I samband med denna förändring byts även basåret förbasbeloppet , dvs. jämförelsetalet skall fr.o.m. år 1995multipliceras med basbeloppet 35 200 kr.Regeringen föreslår vidare att vid beräkning av pensionsgrundande inkomst ochfastställande av pensionspoäng skall den framräknade prisförändringen, efteravdrag för deprecieringseffekter, beaktas till i stället för med 60 %.Detta undantag motiveras i propositionen med att åtgärden bör få genomslag ävenpå värdet av intjänad pensionsrätt.I propositionen förutskickas att begränsningen av inflationsuppräkningen ären temporär åtgärd med syfte att minska budgetunderskottet så länge dettaöverstiger . Ombudgetunderskottet är skallinflationsuppräkningen begränsas till . För det fall budgetunderskottetunderstiger kan enligt regeringens bedömning basbeloppetåterigen fullt ut räknas upp med prisförändringen. Det underskott som skallligga till grund för fastställande av basbeloppet skall vara utfallet frånsenaste avslutat budgetår.Åtgärden beräknas medföra att basbeloppet för kommer att vara lägre jämfört med om det räknats upp med hela prisförändringen. Besparingenanges till (/96).Regeringen anser i propositionen att det bör prövas om den pris- ochföljsamhetsindexering (avsnitt 7.4) av utgående pensionsförmåner som skallgälla i det framtida pensionssystemet skall införas även i nuvarande systemföre . Metoden bör i så fall användas för samtliga pensionsförmåner utomvårdbidrag och handikappersättning och ersätta uppräkning med basbeloppet. Dennärmare utformningen av indexeringen bör enligt regeringen bestämmas ianslutning till beslut om det reformerade ålderspensionssystemet. I denna delinnehåller propositionen inget förslag till riksdagsbeslut.I motion Fi2 (c) yrkande 14 menar motionärerna att regeringens förslag ombegränsad basbeloppsuppräkning har en tekniskt komplicerad och onödigtbyråkratisk utformning. Motionärerna föreslår en enklare metod innebärande attbasbeloppet fryses vid en årlig prisökning på , vilket skulle innebära enutgiftsminskning på vid ett inflationsantagande på 3 %.Folkpartiet har i sin motion Fi3 ett snarlikt förslag utan yrkande.Indexeringen föreslås emellertid begränsas till av prisökningen vilketsammanfaller med inflationsmål.Kristdemokraterna förespråkar en följsamhetsindexering av utgående pensionermed en norm på . Denna metod menar de medför att pensionerna skrivs uppmed inflationen men att hänsyn tas till hur reallönetillväxten förändras.I motion Fi5 (mp) yrkande 23 begär motionärerna ett tillkännagivande omskydd för låginkomsttagare i samband med skatteökningar och minskade pensioner.I motion Fi4 (v) stöder motionärerna förslaget om en tidigareläggning avett system med pris- och följsamhetsindexering. I yrkande 13 begärs dock etttillkännagivande om att denna åtgärd för pensionernas del måste ersätta denbegränsade uppräkningen av basbeloppet.Socialförsäkringsutskottet konstaterar att det fastställda basbeloppetanvänds som utgångspunkt för beräkning av olika typer av förmåner inom samtligasamhällssektorer. Med den korta beredningstid som stått till buds för utskottethar det emellertid inte varit möjligt att få en klar uppfattning om vilka olikaeffekter den föreslagna ändringen av beräkningsgrunderna för basbeloppet medförför staten, kommunerna, landstingen och det privaträttsliga området.I första hand är det storleken av de allmänna pensionsförmånerna som uttrycksi basbelopp, t.ex. folkpensionsförmåner, ålderspension, förtidspension,efterlevandepension, pensionstillskott, vårdbidrag, handikappersättning,särskilt pensionstillägg, hustrutillägg och barntillägg samt tilläggspension.Även vid beräkningen av särskilt bostadstillägg till pensionärer användsbasbeloppet. Inom ATP-systemet används basbeloppet också för att fastställapensionsgrundande inkomst (PGI) och beräkna pensionspoäng.Inkomstrelaterade socialförsäkringsförmåner utges inte på inkomstunderlagöver 7,5 basbelopp.Inom studiestödssystemet beräknas tilldelningen av studiemedlen i basbelopp.Även återbetalningsskyldigheten för studiemedel påverkas av basbeloppet.Inom det författningsreglerade området används basbeloppet inte enbart förberäkning av socialförsäkrings- och studiestödsförmåner utan också inom skatte-och socialavgiftsområdena liksom inom en rad andra statliga områden. Detanvänds också av kommuner bl.a. för att fastställa socialbidragsbelopp. Vidareanvänds basbeloppet vid beräkning av avtalspensioner på såväl det offentligasom det privata området och inom de s.k. arbetsmarknadsförsäkringarna. Detfinns sannolikt också ett flertal andra privata pensionsavtal, t.ex. avtal omgarantipension vid förtida avgång, som innehåller basbeloppsanknytningar,liksom privata löneavtal, hyresavtal, köpeavtal m.m.Socialförsäkringsutskottet påpekar att regeringen inte tycks ha haft någonavsikt att förändra villkoren vad gäller intjänanderegler m.m. inom olikapensionsavtal på det privaträttsliga området. Utskottet hade därför föredragiten metod för besparingar/inkomstökningar inom socialförsäkrings-, studiestöds-och skatteområdena där åtgärderna lagreglerades för varje område för sig ochanpassades till de förutsättningar som gäller för området i fråga. Som exempelpå bristande överensstämmelser, som uppstår genom den nu föreslagna metoden förbesparingar inom utskottets område, nämns att taket för pensionsgrundandeinkomst kommer att vara 7,5 oreducerade "basbelopp", medan taket försjukpenninggrundande inkomst kommer att vara 7,5 reducerade basbelopp. Äventaket för uttag av allmänna egenavgifter till pensions- ochsjukförsäkringssystemen kommer att vara 7,5 reducerade basbelopp. Taket förunderlaget för pensionsavgiften och taket för underlag för pensionsrätten kandärför enligt vad som beräknats 1998 komma att skilja 4 %.Överensstämmelse kommer däremot att råda mellan taken för underlaget för denallmänna egenavgiften till sjukförsäkringen och taket för sjukpenninggrundandeinkomst. Att det senare taket sänks framöver, medan taket för pensionsgrundandeinkomst är reellt oförändrat, kan förstärka skillnaderna ytterligare närpensionsrätter skall beräknas på s.k. bakomliggande inkomsterinom sjukpenningssystemet m.m. och staten skall betala avgifter på såvälsocialförsäkringsersättningar som på vissa fiktiva inkomster.Socialförsäkringsutskottet är emellertid väl medvetet om behovet avbesparingar även inom socialförsäkringsområdet, varför utskottet tillstyrkerregeringens lagförslag.Socialförsäkringsutskottet anser emellertid att finansutskottet bör övervägaom inte en lagändring bör göras så att i vart fall taket för de allmännaegenavgifterna kan beräknas efter samma oreducerade "basbelopp" som föreslagitsför beräkning av taket för pensionsgrundande inkomst. Lagändringen skulle,enligt utskottet, enkelt kunna genomföras genom att man i 3 § i den nya lagenom allmänna egenavgifter efter orden "det vid åretsingång gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring" lägger till"ökat med det belopp som följer av 1 kap. 6 § sista stycket samma lag". Ensådan ändring skulle dessutom förstärka de offentliga finanserna.Socialförsäkringsutskottet anser också att finansutskottet bör föreslå attriksdagen begär att regeringen gör en djupare analys av effekterna för olikasamhällsområden av förändringar i basbeloppsberäkningen. I detta sammanhang börockså indexeringen av taket för sjukpenninggrundande inkomst övervägas.Regeringen bör också analysera om en bättre besparingseffekt kan uppnås genomen mer riktad indexering för olika områden.Socialförsäkringsutskottet har vid granskningen av lagförslaget uppmärksammatatt i övergångsbestämmelserna anges att äldre bestämmelser tillämpas på pensionsom avser tid före ikraftträdandet. Frånsett att lagändringen som inledningsvisredovisats får betydelse för mycket annat än "pension", anser utskottet attsista meningen är överflödig och bör utgå.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker således regeringens lagförslag med denändring utskottet föreslagit och avstyrker bifall till motionerna Fi2 (c)yrkande 14 och Fi5 (mp) yrkande 23. Vad avser motion Fi4 (v) yrkande 13 anserutskottet att detta är tillgodosett genom vad som anförts i propositionen omatt metoden att pris- och följsamhetsindexera pensionerna skall ersättauppräkning av basbeloppet.I rådande statsfinansiella läge har finansutskottet inget att erinra motregeringens förslag att begränsa den automatiska inflationsuppräkning somnuvarande beräkningsgrund för basbeloppet medger. Utskottet vill emellertidanföra följande.Inledningsvis noterar finansutskottet att den beskrivning regeringen ger ipropositionen av förslaget i denna del (förslagsruta s. 34) inte överensstämmermed lagförslagets utformning (bil. 1 s. 8 f.). Av beskrivningen ipropositionen framgår tydligt att regeringen avser att begränsningen avuppräkningen av basbeloppet skall gälla till dessbudgetunderskottet har pressats ned till en nivå . Ilagförslaget har denna begränsning emellertid formulerats som om den enbartskulle gälla för , dvs. bekämpningen av budgetunderskottet i denna delskulle då vara knutet till detta enda år och inte, som var tanken, tillunderskottets storlek. föreslår att den föreliggande lagtextenändras på ett sådant sätt att lagändringen tillåts gälla inte bara 1995 utanockså . Utskottets förslag återfinns i bilaga 2. I likhet medsocialförsäkringsutskottet anser finansutskottet att sista meningen iövergångsbestämmelserna är överflödig och bör utgå. har beaktatdetta i sitt förslag till lagändring.I propositionen föreslås att det underskott som skall ligga till grund förfastställandet av basbeloppet bör vara utfallet från senast avslutatbudgetår. I detta sammanhang är det således avgörande hur budgetunderskottetsstorlek fastställs. Utskottet menar att denna uppgift bör hämtas ur RRV:sårliga bokslut av statens finanser.Ett annat problem dyker upp när basbeloppet för skall fastställas.Genom omläggningen av budgetåret till kalenderår kommer det senast avslutadebudgetåret närmast att ha varit långt (--den31 ). Budgetunderskottets storlek från senast avslutat budgetårkommer i den slutredovisningen att vara missledande i förhållande till dettidsperpektiv som ligger underförstått i regeringsförslaget, därunderskottets storlek föreslås vara utgångspunkt för vilken procentsats somskall styra uppräkning. Oklarhet på denna punkt kan i sämsta fall leda till attbestämmandet av storleken på basbeloppsuppräkningens procentsats kan varieraberoende på vilken tidsperiod, 18 eller 12 månader, som används. Utskottet villredan nu förekomma detta problem genom att just fastlägga en högrenivå för underskottets storlek som styrande för uppräkningens procentsats.Detta sker lämpligen genom att nivåerna resp. 100 miljarderkronor, vilka avgör med hur stor andel basbeloppet skall räknas upp,multipliceras med 1,5. för då basbeloppets uppräkning skallfastställas efter det långa budgetåret är de för procentsatsernastyrande storleksnivåerna på budgetunderskottet resp. 150miljarder kronor.Socialförsäkringsutskottet har också föreslagit att taket för de allmännaegenavgifterna bör justeras med samma oreducerade basbelopp som föreslagits förpensionsgrundande inkomst. biträder detta förslag. Utskottetåterkommer till lagregleringen av detta förslag i avsnittet Avgiftsväxlingmellan egenavgifter och arbetsgivaravgifter.I övrigt noterar finansutskottet de påpekanden och invändningar som gjorts isocialförsäkringsutskottets yttrande. I likhet med socialförsäkringsutskottetanser finansutskottet att regeringen bör göra en djupare analys av effekternaav förändringar i basbeloppsberäkningen för olika samhällsområden. I dettasammanhang bör också indexeringen av taket för sjukpenninggrundande inkomstövervägas. Regeringen bör också analysera om en bättre besparingseffekt kanuppnås genom en mer riktad indexering för olika områden. Vad utskottet häranfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Finansutskottettillstyrker med det sagda regeringens förslag och föreslår att riksdagengodkänner den av utskottet i bilaga 2 redovisade ändringen i lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring. Motionerna Fi2 (c) yrkande 14, Fi5 (mp)yrkande 23 och Fi4 (v) yrkande 13 avstyrks därmed.Ändring av sjuk- och föräldraförsäkringen m.m.I motion Fi2 (c) yrkas att taket i föräldraförsäkringen, sjukförsäkringenoch arbetsskadeförsäkringen sänks från 7,5 till 5 basbelopp. Motionärerna anföratt fem basbelopp motsvarar en årsinkomst på , vilket sammanfallermed taket i arbetslöshetsförsäkringen. I samma motion yrkas om förlängdsjuklöneperiod från 14 , vilket enligt motionärerna skulleinnebära att ett större ansvar för de anställdas hälsa flyttas över påföretagen. Vidare yrkas om en förstärkt arbetslinje bl.a. genom höjning av dengenomsnittliga pensionsåldern med (från till 60,7), samordningav utbetalningar mellan a-kassa och försäkringskassa samt ökade krav på att taanvisat arbete (yrkande 16). De problem en förlängd sjuklöneperiod kan medföraför de allra minsta företagen kan lösas, menar motionärerna, genom ett särskiltförsäkringssystem för just dessa företag (yrkande 17).I motion Fi6 (kds) yrkas att en ytterligare karensdag i sjukförsäkringenbör införas, som den nedsatta nivån i sjukförsäkringen dag två ochtre slopas och ersättningen höjs från för de långtidssjuka(yrkande 5). Motionärerna anför att den som ofta är sjuk snabbt når taket tiokarensdagar och därför inte drabbas av en ytterligare karensdag. Denna åtgärdskulle ge en besparing på ca och bör, enligt motionärerna,genomföras senast /96.Socialförsäkringsutskottet påpekar i sitt yttrande att frågorna som tasupp i motion Fi2 (c) yrkandena 16 och 17 nära berör Sjuk- ocharbetsskadeberedningens arbete. Eftersom denna beredning är parlamentarisktsammansatt utgår utskottet från att frågorna kommer att bli föremål förprövning inom beredningen. Utskottet menar därför att ingen åtgärd frånriksdagens sida är påkallad med anledning av motionen.Vid 1992/sänktes kompensationsnivån vid s.k. längre sjukfall(prop. 1992/93:31, SfU9, rskr. Sjukpenning utgör numera av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI) för tid efter den 365:e dagen i ensjukperiod. Den nivån gäller även när en person under de närmast föregående 450dagarna haft sjukperioder som sammanlagt uppgår . Ett uppehåll på30 dagar mellan sjukperioder bryter dock denna sammanläggningsregel.Socialförsäkringsutskottet var redan när nivåsänkningen företogs kritiskt tillförslaget, som grundade sig på den s.k. krisuppgörelsen, och senast genominitiativ av utskottet (1993/94:SfU12, rskr. 289) har lagändringar företagits isyfte att mildra verkningarna för vissa kategorier långtidssjuka. Utskottetanser att så snart det ekonomiska läget medger bör kompensationsnivån höjastill tidigare av SGI:n. kan utskottet inte tillstyrka attså sker, och utskottet avstyrker därför bifall till motion Fi6 (kds) yrkande 5.Finansutskottet instämmer i de skäl som socialförsäkringsutskottet anförtoch avstyrker därför motionerna Fi2 (c) yrkandena 16 och 17 samt Fi6 (kds)yrkande 5.Bostadstillägg till pensionärerRegeringen vill minska de negativa effekter som begränsningen av uppräkningenav basbeloppet får för de sämst ställda pensionärerna. För att förbättrasituationen för pensionärer som har små ekonomiska marginaler föreslås ipropositionen (avsnitt 7.5) att den nivå för skälig levnadsnivå som skalltillämpas vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer ()bör höjas fr.o.m. avbasbeloppet för ogift pensionär och av basbeloppet för gifta pensionärer.Med basbelopp skulle detta enligt propositionen innebära att SBTP fören ogift pensionär ökar med , och regeringen menar att dennahöjning kompenserar de sämst ställda pensionärerna med mer än vad begränsningenav basbeloppet innebär. Förslaget väntas medföra att kostnaden för SBTPsuccessivt ökar med till år 1998.Särskilt bostadstillägg betalas ut till pensionär som uppbär bostadstilläggtill pensionärer () om dennes inkomster efter avdrag för en skäligbostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. Som utgångspunkt för vad somskall anses vara skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå användsSocialstyrelsens normer för socialbidrag. För en pensionär med bostadstilläggbetalas automatiskt ut SBTP om pensionärens inkomster understigernormen för skälig levnadsnivå. Den begränsning i indexeringen av basbeloppetsom föreslagits i propositionen medför således inte, enligt regeringen, attnågon pensionär hamnar under skälig levnadsnivå.I motion Fi1 (m) yrkande 5 anför motionärerna att förslaget om förbättratSBTP innebär att vissa pensionärer kompenseras med mer än vad begränsningen avbasbeloppet motiverar. Enligt motionärerna kommer den stora gruppen pensionärergenom regeringens förslag inte bara att få lägre inkomster utan också högreskatter. Att i detta läge höja pensionerna för den grupp pensionärer somerhåller betydande bostadstillägg och som inte berörs av de skattehöjningar somATP-pensionärerna kommer att få vidkännas anser motionärerna inte varaförsvarbart. I motionen yrkas därför avslag på propositionen i denna del.I motion Fi2 (c) yrkas avslag på propositionens förslag om förbättratSBTP och att i motsvarande del godkänner den i motionen redovisadeinriktningen av det ekonomiska stödet till pensionärer (yrkande 12).Motionärerna anser att en mindre del av besparingarna frånbasbeloppsberäkningen, , bör användas till att kompenseraäldre med låga pensioner. Enligt motionen bör ett sådant stöd utgå både iform av pensionstillskott och särskilt bostadstillägg till pensionärer,eftersom dessa åtgärder sammantaget bättre kommer att gynna alla de pensionärersom har en svår ekonomisk situation.I motion Fi4 (v) är motionärerna positivt inställda till att den skäligalevnadsnivån inom SBTP räknas upp, men menar motionärerna att riskenär uppenbar att låginkomstpensionärer drabbas hårt av olika besparingar. Iyrkande 14 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör följautvecklingen för de sämst ställda pensionärerna.I motion Fi6 (kds) yrkande 4 menar motionärerna att regeringens förslagom höjt anslag till SKBT är otillräckligt för att kompensera de sämst ställdapensionärerna. Motionärerna anser att denna grupp i stället bör kompenserasgenom utökat bostadsstöd och eventuell höjning av pensionstillskottet medsammantaget 500 miljoner kronor.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker regeringens förslag om enförbättring av det särskilda bostadstillägget för pensionärer. Utskottet gördock ett påpekande. Enligt propositionens beräkningar skulle pensionärernagenom en uppräkning av den skäliga levnadsnivån inom SBTP med 6 procentenheterkompenseras med ett högre belopp än vad pensionsförmånen minskas med.Beräkningen baserar sig emellertid på en jämförelse mellan pensioner ochbostadstillägg beräknade basbelopp. Räknat på ett reduceratbasbelopp minskar skillnaden snart och kan därför komma att jämnas ut.Utskottet menar att det därför finns anledning för regeringen att som begärts imotion Fi4 (v) yrkande 14 följa utvecklingen. En sådan uppföljning böremellertid inte begränsas till att avse enbart levnadsnivån för de sämstställda pensionärerna. anser att det finns behov aven analys som tar sikte på levnadsnivån för hela pensionärskollektivet.Finansutskottet uppmanas att föreslå ett tillkännagivande om detta tillregeringen. Övriga motioner i denna del avstyrks avsocialförsäkringsutskottet.Finansutskottet gör från sina utgångspunkter ingen annan bedömning änsocialförsäkringsutskottet. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag omförbättring av det särskilda bostadsbidraget för pensionärer och avstyrkermotionerna Fi1 (m) yrkande 5, Fi2 (c) yrkande 12 och Fi6 (kds) yrkande 4.I likhet med socialförsäkringsutskottet anser finansutskottet att det finnsanledning för regeringen att som begärts i motion Fi4 (v) yrkande 14 följautvecklingen. En sådan uppföljning bör emellertid inte begränsas till att avseenbart levnadsnivån för de sämst ställda pensionärerna. anser iöverensstämmelse med socialförsäkringsutskottet att det finns behov av enanalys som tar sikte på levnadsnivån för hela pensionärskollektivet. Medanledning av vad som anförts i socialförsäkringsutskottets yttrande och imotion Fi4 (v) yrkande 14 föreslås att som sin mening ge regeringendetta till känna.Barnbidrag och flerbarnstilläggI propositionen (avsnitt 7.2.2) lämnas förslag om vissa begränsningar avflerbarnstilläggen med inriktning att skydda de riktigt stora familjerna.Regeringen föreslår därför att sänkningen av flerbarnstilläggen utformas så attde från lämnas med för det tredje barnet,med för det fjärde barnet och med för detfemte och varje ytterligare barn. Därutöver ligger i förslaget attflerbarnstilläggen frikopplas från barnbidragsnivån i systemet genom att dessai fortsättningen uttrycks i krontal och inte som proportion av barnbidragen.För /96 innebär förslaget en budgetförstärkning på ca 540miljoner kronor. För innevarande budgetår beräknas besparingen till ca 270miljoner kronor.I motion Fi3 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag att försämraflerbarnstillägget (yrkande 10). Motionärerna anser att barnfamiljerna belastasalltför hårt av regeringens förslag. Det är väl känt att familjer med flerabarn har en svårare situation än många andra, menar de, och hänvisar till vadsom framkommit i fördelningspolitiska studier.Även i motion Fi2 (c) yrkas att avslår förslaget om ändringar ilagen om allmänna barnbidrag (yrkande 13).I motion Fi4 (v) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändrade regler för flerbarnstilläggen(yrkande 10). Motionärerna konstaterar att de ändrade reglerna förflerbarnstillägg med nödvändighet kommer att innebära minskade inkomster förlåginkomstfamiljer med tre barn eller fler.