bet · GH01JuU20 · 1994-03-22 00:00:00 — Anslag till rättshjälp, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till rättshjälp m.m. jämte ett antal motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 2 reservationer från (s) och 4reservationer från (nyd). Vidare har (v) avgivit meningsyttring.ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill Rättshjälpskostnader för /95 anvisa ettförslagsanslag på (, s. 142--144),till för /95 anvisa ettramanslag på (, s. 145--146),till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet för budgetåret1994/95 anvisa ett förslagsanslag på (, s.146--149),till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag för budgetåret1994/95 anvisa ett förslagsanslag på (F 4, s. 149),till Vissa domstolskostnader m.m. för /95anvisa ett förslagsanslag på (F 5, s. 150),till Diverse kostnader för rättsväsendet för budgetåret1994/95 anvisa ett förslagsanslag på (F 6, s.150). 1993/94:Ju402 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att öka ersättningen tillnämndemännen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att se överutbildningsverksamheten för nämndemän.1993/94:Ju412 av m.fl. (s) vari yrkas8. att beslutar att den övre gränsen förnämndemannaarvode skall vara per tjänstgöringsdag frånden ,9. att anvisar ett med förhöjt anslagunder F 5. Vissa domstolskostnader m.m. att användas förnämndemannaarvoden.1993/94:Ju414 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ersättning till nämndemän.1993/94:Ju415 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en bättre fördelningmellan män och kvinnor bland nämndemän.1993/94:Ju702 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättshjälp i bodelningsärenden.1993/94:Ju703 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ändrade stadgar förAdvokatsamfundets disciplinnämnd.1993/94:Ju708 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring av 8 a §rättshjälpslagen enligt vad i motionen anförts.1993/94:Ju810 av m.fl. (nyd) vari yrkas35. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nämndemän i domstolarna,39. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rättshjälpssystemet kostar för mycket,40. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om advokatfrågor,56. att till Rättshjälpskostnader för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således 623 000 000 kr.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas54. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av reglerna för rättshjälp vidbodelning. RättshjälpskostnaderInledningRättshjälp enligt rättshjälpslagen (RHL, 1972:429; omtryckt1993:9) omfattar allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt ibrottmål (bl.a. offentlig försvarare), rättshjälp genomoffentligt biträde samt rådgivning.Från anslaget betalas de kostnader som enligt RHL och lagen(1988:609) om målsägandebiträde skall betalas av allmänna medel.RHL trädde i kraft och hade till syfte atttillgodose enskildas behov av ekonomiskt bistånd i rättsligaangelägenheter (prop. 1972:4, JuU12, rskr. Under den tidsom RHL har varit i kraft har den ändrats åtskilliga gångerbl.a. i syfte att minska statens kostnader för rättshjälpen. År1988 trädde omfattande ändringar i RHL i kraft (prop.1987/88:73, JuU21, rskr. Ändringarna innebar bl.a. attmöjligheterna att få allmän rättshjälp utvidgades genom attinkomstgränsen höjdes. Vidare sänktes rättshjälpsavgifterna,dvs. den avgift som den enskilde själv skall bidra med.Samtidigt begränsades möjligheterna att få allmän rättshjälp ivissa särskilt kostnadskrävande ärendegrupper, bl.a. sådana därman kunde räkna med att behovet av juridiskt biträde kundetillgodoses med försäkringar.Avsikten med reform var inte att ytterligare skäraner kostnaderna för den allmänna rättshjälpen. Reformen skullevara kostnadsneutral, och de grundläggande målsättningarna församhällets rättshjälp skulle stå fast. Tanken var att debegränsade resurser som står till buds för statligt rättsskyddskulle koncentreras till de områden där de bäst behövs.Riksrevisionsverket har på regeringens uppdrag bl.a.utvärderat reform. Uppdraget redovisades i rapporten(F 1992:6) Rättshjälpens effektivitet -- regeringsuppdrag. Irapporten analyserades också möjligheterna att minska statenskostnader för rättshjälpen.I 1992 års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 130f) anförde justitieministern att kostnaderna för rättshjälpenunder stigit till en nivå som i rådandesamhällsekonomiska situation inte ter sig försvarlig. Ipropositionen föreslogs besparingsåtgärder med 40 miljonerkronor på rättshjälpsanslaget. godtog förslaget(1991/92:JuU19, rskr. 183).Mot denna bakgrund beslutade -- efter att först haavvisat ett förslag om sänkt övre inkomstgräns för rätt tillallmän rättshjälp (1991/92:JuU26) -- om ettantal ändringar i bl.a. RHL i syfte att få till stånderforderliga besparingar (prop. 1992/93:109, JuU12, rskr. 104).Ändringarna innebar bl.a. att de avgifter som de rättssökandeskall betala genomgående höjdes och attåterbetalningsskyldigheten för tilltalade i brottmål utvidgades.Pågående översynsarbeteI årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 3 s. 143)anför regeringen att de lagändringar m.m. som genomförts påsenare tid inte har kunnat bromsa kostnadsökningarna förrättshjälpen. Regeringen har därför tillsatt en särskildutredare för att göra en översyn av RHL(, dir. 1993:77). Översynen är i detnärmaste totalomfattande och avser, förutom villkoren för ochomfattningen av rättshjälpen, regleringen av ersättningen tillbiträden enligt RHL och offentliga försvarare, den allmännarättshjälpens förhållanden till rättsskyddsförsäkringar, fråganom regleringen av offentliga biträden skall överföras till denmateriella lagstiftningen där de aktuella ärendekategoriernaregleras samt organisatoriska frågor på rättshjälpsområdet.Utredningen bör enligt direktiven redovisas senast den 1 maj1995.TimkostnadsnormenI motion Ju810 (nyd) yrkas att timkostnadsnormen skall sänkasför att åstadkomma besparingar i avbidan på en meragenomgripande förändring av rättshjälpssystemet.Utskottet behandlade i förra årets budgetbetänkande angåenderättshjälpen (1992/93:JuU26 s. 5 f) mycket utförligtmotionsspörsmål rörande timkostnadsnormen och taxor pårättshjälpsområdet.I förarbetena till RHL (prop. 1972:4 s. 273 f) förutsätts attersättning till biträde och offentlig försvarare i betydandeutsträckning skall regleras med hjälp av taxor. För närvarandefinns två taxor: en taxa för ersättning till offentligförsvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt och en taxaför ersättning till biträde i mål om äktenskapsskillnad eftergemensam ansökan (DVFS 1992:15 resp. 16).Taxorna baseras på en timkostnadsnorm som fastställs avregeringen. grundas främst på självkostnaden vid deallmänna advokatbyråerna. I rättstillämpningen hartimkostnadsnormen blivit normgivande vid bestämmande avbiträdesersättningar inom hela rättshjälpsområdet.Med stöd av 22 § rättshjälpsförordningen (1979:938; omtryckt1990:1000) fastställer taxor på grundval av dentimkostnadsnorm som beslutats av regeringen.I beslut bestämde regeringen för år 1993timkostnadsnormen avseende taxa för gemensam ansökan omäktenskapsskillnad och konkursförvaltartaxa till 712 kronorexkl. mervärdesskatt (inkl. mervärdesskatt) samt avseendebrottmålstaxa i tingsrätt och hovrätt till exkl.mervärdesskatt (inkl. mervärdesskatt).Högsta domstolen () fann i beslut (SÖ 162)att skälig timersättning till en offentlig försvarare var 910 krinkl. Beslutet avsåg ersättning utanför dettaxesatta området. Mot bakgrund av detta beslut bestämderegeringen att timkostnadsnormen avseendebrottmålstaxa i tingsrätt och hovrätt, taxa för gemensam ansökanom äktenskapsskillnad och konkursförvaltartaxa fr.o.m. den 1juli 1993 t.o.m. skall vara exkl.mervärdesskatt (inkl. mervärdesskatt).Utskottet hänvisade i det angivna ärendet tillregeringsbeslutet om timkostnadsnormer och tilladedärutöver att det mot bakgrund av beslutet i HD knappast varaktuellt med någon ytterligare sänkning av timkostnadsnormen.Regeringen anför i budgetpropositionen att de nuvarandeberäkningsgrunderna för att fastställa timkostnadsnormen ärrelativt komplicerade och förenade med en del svagheter.Regeringen gav därför i uppdragatt se över beräkningsgrunderna och undersöka om förutsättningarfinns att införa differentierade normer i olika avseenden.Riksrevisionsverket har redovisat uppdraget genomrapporten -- till vilken kostnad? I rapportendiskuteras och analyseras bl.a. den s.k. självkostnadskalkylen,möjligheterna till kostnadskontroll och alternativaberäkningsmodeller. Många av de förslag som rapporten tar uppförutsätter enligt regeringen ett fortsatt utredningsarbete. Medhänsyn härtill och med beaktande av att frågorna sammanhängermed de frågor som har att utreda harregeringen beslutat att rapporten skallöverlämnas till Rättshjälpsutredningen.Frågor rörande bl.a. timkostnadsnormen är således föremål föröverväganden inom ramen för arbete.Resultatet av detta översynsarbete bör avvaktas. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju810 i behandlade delar.Rättshjälp för funktionshindradeI motion Ju708 (v) yrkas att 8 a § RHL ändras så att detöppnas möjligheter till rättshjälp i ärenden angåendesocialförsäkringsersättning för funktionshindrade.Utskottet behandlade i förra årets budgetbetänkande angåenderättshjälp (1992/93:JuU26 s. 12 f) ett antal motionsyrkandenrörande bl.a. rättshjälp för funktionshindrade och redovisadedär utförligt bakgrundsfakta m.m.Utskottet konstaterade att frågan om rättshjälp förfunktionshindrade varit föremål för behandling avHandikapputredningen (SOU 1991:46, Handikapp, välfärd ochrättvisa) men att något förslag i den delen inte lades fram iden därpå följande propositionen (1992/93:159) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade. Utskottet ansåg att någotinitiativ med anledning av motionerna inte var aktuellt ochavstyrkte bifall till dem.Riksdagen har därefter -- med bl.a. avslag på motionsyrkandenrörande rättshjälp -- beslutat om stöd och service till vissafunktionshindrade (prop. 1992/93:159, SoU19, rskr. 321).Utskottet vidhåller den uppfattning som utskottet gav uttryckför och avstyrker bifall till motion Ju708.Rättshjälp vid bodelningI motion Ju702 (s) och A815 (c) yrkas införande av generösaremöjligheter till rättshjälp i bodelningsärenden. I motionernayrkas att frågan tas upp av Rättshjälpsutredningen.Utskottet har vid ett stort antal tillfällen (senast1992/93:JuU26 s. 14 f) behandlat liknande motionsönskemål.Möjligheterna att erhålla allmän rättshjälp vid bodelning ärbegränsade. Enligt 8 § första stycket 7 RHL fordras det, för atträttshjälp skall kunna beviljas vid bodelning, att särskildaskäl föreligger med hänsyn till boets beskaffenhet ochmakarnas eller de samboendes personliga förhållanden. I ärendeom bodelning som inte avser får, enligt 20 § andrastycket RHL, biträde inte förordnas.Utskottet anförde i förra årets betänkande rörande anslag tillrättshjälp att utrymmet för kostnadsökande reformer inomrättshjälpen rent allmänt var mycket begränsat med hänsyn tilldet statsfinansiella läget och till att hadebeslutat om besparingar på rättshjälpen. Utskottet tillade atträttshjälp är en fråga som berör mångamänniskor, att den varit föremål för särskilduppmärksamhet och att utskottet avsåg attfördjupa sitt arbete i vissa frågor på rättshjälpsområdet.Frågan var därefter aktuell i samband med en utfrågning iutskottet med representanter för Rättshjälpsmyndigheten.I uppdrag ingår att bl.a. se överomfattningen av den allmänna rättshjälpen. Utskottet, som villpåtala att den gällande regleringen om rättshjälp vid bodelninghar brister, utgår från att frågan blir föremål för övervägandeninom ramen för denna översyn. Någon åtgärd utöverdessa uttalanden är enligt utskottets mening inte nödvändig, ochutskottet avstyrker bifall till motion Ju702 och motion A815 inu behandlad del.MedelsberäkningenRegeringen har under punkt (s. 142--144) föreslagitriksdagen att till Rättshjälpskostnader för /95anvisa ett förslagsanslag på 779 000 000 kr.I det föreslagna beloppet ingår också bl.a. de medel somStatens invandrarverk och beräknar förrättshjälp genom offentligt biträde i ärenden enligtutlänningslagen (1989:529).I motion Ju810 (nyd) yrkas en sänkning av anslaget med 20 %eller , vilken, enligt vad som anges imotionen, möjliggörs genom den ovan redovisade föreslagnasänkningen av timkostnadsnormen.Utskottet, som hänvisar till vad som anförts ovan rörandesänkning av timkostnadsnormen, avstyrker bifall till motionJu810 också i nu behandlad del och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning.RättshjälpsmyndighetenRegeringen har under punkt (s. 145--146) föreslagitriksdagen att till för /95anvisa ett ramanslag på 12 549 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Allmänna advokatbyråer: UppdragsverksamhetRegeringen har under punkt (s. 146--149) föreslagitriksdagen att till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhetför /95 anvisa ett förslaganslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Allmänna advokatbyråer: DriftbidragRegeringen har under punkt F 4 (s. 149) föreslagit riksdagenatt till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag för budgetåret1994/95 anvisa ett förslaganslag på 11 010 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Vissa domstolskostnaderÖversyn av nämndemannainstitutet m.m.I motion Ju810 (nyd) yrkas en översyn avnämndemannainstitutet. I motionen efterlyses en nämndemannakårsom inte utses på politisk grund och som har en bättresammansättning från sociala, åldersmässiga och könsmässigasynpunkter.Utskottet har vid många tillfällen (senastföregående höst, 1993/94:JuU4) behandlat frågor omnämndemannauppdragets karaktär av politiskt uppdrag, rekryteringav nämndemän och nämndemannakårens sammansättning. Utskottet hardärvid bl.a. betonat vikten av lekmannamedverkan idömandet och betydelsen av att få en mer allsidig sammansättningav nämndemannakåren.När frågan om nämndemannauppdragets karaktär av politisktuppdrag var föremål för behandling (1991/92:JuU19) anförde utskottet att det genom lagstiftning år1975 (prop. 1975/76:64, JuU18, rskr. 124) i rättegångsbalkeninfördes en uttrycklig bestämmelse enligt vilken en minoritet ikommunfullmäktige kan påkalla proportionellt val. Genom dennamöjlighet förhindras ett majoritetsparti att till nämndemän utseendast företrädare för det egna partiet. I det ärendet uttaladeutskottet (s. 26) bl.a. att även om valkorporationen ärpolitiskt sammansatt följer därav inte att nämndemansuppdragetkan uppfattas som förenat med ett politiskt ansvar på samma sättsom fallet är beträffande andra politiska uppdrag.Utskottet hänvisade vidare till att utskottet vid tidigaretillfällen inte funnit anledning att överväga en förändring avdet förfarande som enligt utskottets uppfattning fungerat välsedan lång tid tillbaka. Genom att valet av nämndemän föregås aven nominering är det, tillade utskottet, möjligt att tillgodosevad uttalat (JuU 1975/76:18) beträffande de personersom skall utöva uppdraget som nämndeman -- uppdraget innebärutövande av en domarfunktion, för vilken största vikt måstefästas vid sådana personliga kvalifikationer som omdömesgillhet,rättrådighet och självständighet.Mot bakgrund av det anförda saknades det enligt utskottetsuppfattning anledning att till följd av den då aktuella motionenöverväga ett förändrat förfarande vid val av nämndemän, ochutskottet avstyrkte bifall till denna. I sammanhanget underströkutskottet också att nämndemannauppdraget har en särskildkaraktär genom att därtill inte är knutet uppgifter av politisknatur.I utskottets budgetbetänkande angående anslag till rättshjälpm.m. (1990/91:JuU27) anförde utskottet bl.a. attbegränsningen av arvodet till nämndemännen medförde svårigheteratt få till stånd den allsidiga sammansättning som utskottetflera gånger tidigare efterlyst. Utskottet fann dettaotillfredsställande och ville därför ha en översyn aversättningsnormerna. Detta gav som sin meningregeringen till känna. -- Till ersättningsfrågorna återkommerutskottet nedan.Domstolsverket () har därefter på regeringens uppdragutarbetat en rapport (1992:4) Rekrytering av nämndemän --Förslag till nya ersättningsnormer. I rapporten ingår bl.a. enredovisning och analys av olika faktorer som påverkarrekryteringen och sammansättningen av nämndemannakåren. Avrapporten framgår bl.a. att kvinnor och unga ärunderrepresenterade och att samhällsvetenskapligt ochadministrativt verksamma personer är överrepresenterade. Detframgår vidare att det främst är tre faktorer som påverkarrekryteringen, nämligen valsystemet,tjänstgöringsförhållandena och ersättningsnormerna.Regeringen tillsatte en utredning, Domstolarnaoch domarnas ställning inför 2000-talet (dir. 1993:47). Enligtdirektiven skall utredningen kartlägga behovet av att stärkadomarnas ställning och lämna förslag till inriktning av detfortsatta utredningsarbetet. Som exempel på frågor som äraktuella i sammanhanget nämns bl.a. nämndemännens ställning.Enligt direktiven skall utredningen förutsättningslöst granskadet . I direktiven anförs att enfråga som därvid bör belysas är möjligheten att utse nämndemänpå annat sätt än genom direkta val av politiska församlingar.Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete föreutgången av juni 1994.Vid sin behandling föregående höst (1993/94:JuU4) avmotionsspörsmål liknande det nu aktuella konstaterade utskottetatt det pågående utredningsarbetet borde avvaktas och avstyrktebifall till de då aktuella motionsönskemålen.Utskottet, som vidhåller denna uppfattning, avstyrker bifalltill motion Ju810 i nu behandlad del.I motion Ju415 (s) yrkas att nämndemännen könskvoteras iförsta hand vid sexualbrott.År 1988 behandlade ett regeringsförslag (prop.1987/88:138) vars syfte var att främja en mer allsidigrekrytering till uppdragen som nämndemän; bl.a. föreslogs attdet i de författningar som gäller val av nämndemän skulleinföras en föreskrift om att det vid valen skall eftersträvasatt nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyntill ålder, kön och yrke.I propositionen (s. 23 f) uttalades att uppmaningen om enallsidig sammansättning av nämndemannakåren i första handriktade sig till de organ som väljer nämndemän, men detframhölls att också de nominerande organen har en stor del avansvaret för en allsidig sammansättning; den nya regleringeninnebär att de väljande och nominerande organen skall varaskyldiga att eftersträva representativitet. Justitieministernframhöll (s. 16) bl.a. att det fanns anledning att särskiltunderstryka vikten av en mer allsidig nämndemannarekrytering;ett sätt att markera detta kunde vara att låta statsmakternas --och ytterst medborgarnas -- starka önskemål om en störreallsidighet komma till uttryck direkt i lag. Justitieministernanförde vidare att om ett särskilt ansvar läggs påvalförsamlingarna för att nämndemannakåren blir allsidigtsammansatt är det viktigt att tanken bakom detta får slå igenomäven när domstolarna lägger upp tjänstgöringsschema förnämndemännen; domstolarna bör, när de sätter samman sinanämndemannagrupper, låta sig vägledas av samma principer somenligt förslaget skall beaktas av valförsamlingarna.Riksdagen antog regeringens förslag (JuU 1987/88:38, rskr.360).Utskottet konstaterar att den gällande ordningen innebär attdomstolarna vid sammansättningen av nämndemannagrupperna skalleftersträva att dessa blir allsidigt sammansatta med avseende påbl.a. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att såsker i största möjliga utsträckning. Något behov av enlagreglering föreligger dock inte. Med dessa ord avstyrkerutskottet bifall till motion Ju415.Ersättning till nämndemänI motionerna Ju402 (s) och Ju414 (c) yrkas höjningar aversättningen till nämndemännen. I motion Ju412 (s) yrkas att denövre gränsen för nämndemannaarvodet skall höjas till perdag från . I motionerna pekas framför allt på derekryteringsproblem som är följden av den låga ersättningsnivån.Utskottet har vid ett stort antal tillfällen behandlat frågorangående ersättning till nämndemän (/93:JuU26 s. 18 fdär utskottet utförligt redovisat bakgrundsfakta m.m.).I förra årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 3, s.126) anförde justitieministern att hon hade förståelse förönskemålen om att höja ersättningen till nämndemännen. Medhänsyn till det statsfinansiella läget föreslog hon emellertidingen ändring i gällande ersättningsbestämmelser.Utskottet uttalade att utskottet för sin del kundeinstämma i att det finns behov av förbättrad ersättning tillnämndemännen, något som utskottet påtalat också i tidigaresammanhang. Utskottet anförde vidare att utskottet i det rådandeekonomiska läget dock måste dela justitieministerns uppfattning,och med beklagande tvingades utskottet konstatera att detsaknades ekonomiskt utrymme för ens en försiktig höjning avnämndemännens ersättning. Med det anförda avstyrkte utskottetbifall till de aktuella motionerna.Utskottet, som inte finner skäl att nu göra någon annanbedömning, vill härutöver hänvisa till det ovannämndautredningsarbetet som bör avvaktas. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Ju402, Ju412 och Ju414 i nu behandlade delar.Utbildning för nämndemänI motion Ju402 (s) yrkas en förbättrad utbildningsverksamhetför nämndemännen. I motionen anförs att den utbildning som ägerrum sker genom nämndemannaföreningarnas försorg på nämndemännensfritid och att nämndemännen själva får stå för sina kostnader,t.ex. resekostnader m.m., i anslutning till utbildningen.Medel för nämndemännens utbildnings- och informationsbehovanvisas över DV:s budget. Innevarande budgetår är omkring400 anslagna till . Utskottethar inhämtat att motsvarande belopp avsatts för nästkommandebudgetår. Anslaget är avsett att möjliggöra utgivningen avförbundets tidning; från anslaget skall också utgå bidrag förnämndemännens studiebesök.Frågan om information m.m. till nämndemän har återkommandebehandlats i utskottet. Vid sin senaste behandling av frågan(1992/93:JuU26 s. 20) hänvisade utskottet till tidigareuttalanden om att det är nödvändigt att nämndemännen fårinformation om de regler som styr rättegångsförfarandet och omregler rörande t.ex. tystnadsplikt och jäv.