bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — att inte godkänner de riktlinjer för multilateraltutvecklingssamarbete som förordats under tredje huvudtiteln ,7. att inte godkänner de gjorda utfästelser som regeringenredogjort för under tredje huvudtiteln ,8. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser,åtaganden och utbetalningar som regeringen härutöver förordat under tredjehuvudtiteln ,9. att till Bidrag till internationella biståndsprogram /95 anvisar 1 mindre än vad regeringen föreslagiteller 1 (tredje huvudtiteln ),10. att inte godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetegenom SIDA som förordats under tredje huvudtiteln ,11. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som regeringen förordat under tredje huvudtiteln ,12. att till Utvecklingssamarbete genom SIDA för budgetåret1994/95 anvisar 3 mindre än vad regeringen föreslagit eller (tredje huvudtiteln ),13. att till Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) /95 minskar anslaget med och anvisar 150 000 000kr (tredje huvudtiteln ),14. att inte godkänner de riktlinjer för bidragsgivningen somförordats under tredje huvudtiteln ,15. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som regeringen förordat under tredje huvudtiteln ,16. att till Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad /95 minskar anslaget med 1 och således inteanvisar några medel (tredje huvudtiteln ),17. att inte godkänner de riktlinjer för bidragsgivningen somförordats under tredje huvudtiteln ,18. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som regeringen förordat under tredje huvudtiteln ,19. att till Utvecklingssamarbete genom Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /95minskar anslaget med och anvisar (tredjehuvudtiteln ),20. att till Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) för /95 minskar anslaget med 4 700 000 kroch anvisar (C 6),21. att inte godkänner de riktlinjer för biståndsgivningen somförordats under tredje huvudtiteln ,22. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som regeringen förordat under tredje huvudtiteln ,23. att till U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /95 minskar anslaget med ochanvisar (tredje huvudtiteln ),24. att till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för budgetåret1994/95 minskar anslaget med och anvisar (tredjehuvudtiteln ),25. att inte godkänner de riktlinjer för bidragsgivningen somförordats under tredje huvudtiteln ,26. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som regeringen förordat under tredje huvudtiteln ,27. att till Näringslivsbistånd genom Styrelsen förinternationellt näringslivsbistånd (SwedeCorp) och ABför /95 minskar anslaget med och anvisar (tredje huvudtiteln ),28. att till (SwedeCorp) för /95 minskar anslaget med ochanvisar (tredje huvudtiteln )29. att till Styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) för /95 minskar anslaget med ochanvisar (tredje huvudtiteln ),30. att till för /95minskar anslaget med och således inte anvisar några medel (tredjehuvudtiteln ),31. att inte godkänner de riktlinjer för biståndsgivningen somförordats under tredje huvudtiteln ,32. att inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som regeringen förordat under tredje huvudtiteln ,33. att till Projektbistånd till visssa länder m.m. för budgetåret1994/95 minskar anslaget med och anvisar (tredjehuvudtiteln ).1993/94:U217 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda huruvidanågot belopp för humanitära insatser kan reserveras för varje svensk FN-truppav medel som avsatts för svenskt bistånd.1993/94:U218 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en årlig utvärderingsrapport avVärldsbanken och IMF, i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skuldkris och bistånd via ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betalningsbalansstöd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och handel samt stöd till arbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till institutioner och organisationer i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det traditionella biståndet i högre grad bör inriktas påmänniskors grundläggande problem,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en probleminriktning av biståndet framför ett landstyrt bistånd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om landsbygdsutveckling,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokrati och stöd till politiska organisationer.1993/94:U219 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen böragera både i och internationellt för att underlätta sanering av minor ide värst drabbade länderna,2. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen böragera både i och internationellt för att få till stånd ett stopp föranvändandet och spridningen av landminor,3. att som sin mening ger regeringen till känna att det finnsbehov av att inleda försök med minhundar i samarbete med StatensHundskola,4. att som sin mening ger regeringen till känna att ovan nämndaförsök med minhundar bör bekostas med medel inom biståndsmedlens ram.1993/94:U220 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en återgångtill enprocentsmålet senast /96.1993/94:U221 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om programlandssamarbete medEritrea.1993/94:U222 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om katastrofhjälp avlivsmedel till Tchad.1993/94:U223 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenangetts om bistånd till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direkt bistånd till Polisario.1993/94:U224 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fokusering påkvinnoinriktat bistånd.1993/94:U225 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enny organisation för ().1993/94:U226 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny organisationoch resurser för ().1993/94:U227 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade satsningar av humanitärt och MR-bistånd till oberoende krafteri med 10 miljoner kronor.1993/94:U228 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om en tvåårig försöksperiod medett biståndskreditsystem,2. att till BITS anvisar ett i jämförelse med regeringens förslagför /95 sänkt anslag med 50 000 000 kr.1993/94:U229 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om främjandet aveffektiviteten i biståndet.1993/94:U230 av i (kds) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering avett () till attfinansieras inom ramen för det totala biståndsanslaget.1993/94:U231 av m.fl. (kds, s, m, fp, c, nyd, v, -) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för biståndsmedlen stödja projekt som syftar till atthjälpa de på grund av hiv/aids föräldralösa barnen.1993/94:U232 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enskyndsam utredning om ny organisation och resurser för ().1993/94:U313 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fler svenskar bereds möjligheter att verka inom FN-systemet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att intensifiera informationen till svenska företag för att dessabättre skall kunna utnyttja upphandlingar inom FN-systemet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts dels om stödåtgärder för svenska företagsinvesteringar i ,dels om medel härför från C 2, budgetposten Demokrati och mänskligarättigheter.1993/94:U401 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat stöd för minornas offer.1993/94:U407 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i kontakterna med den ryska respektive kinesiskaregeringen bör kräva att de nationella problemen i måste lösas medfredliga medel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska initiativ i och Asiatiska föratt utveckla bistånd till gränsregionala samarbetsprojekt i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ge ökat bistånd till länder som minskar sinamilitärutgifter.1993/94:U602 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd till det västsahariska folket.1993/94:U606 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om katastrofhjälp till södra ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd till den skyddade zonen i norra ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till den irakiska oppositionsfronten INC.1993/94:U610 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i enlighet med resolution från den 28 juni1991 via den katolska kyrkan i skall ge humanitärt bistånd till detösttimoresiska folket,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att via CNRM skall ge bistånd till det arbete för mänskligarättigheter som utförs i ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i bör verka för att Nordiskainvesteringsbankens och Nordiska utvecklingsfondens kreditgivning till projekti stoppas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte bör bevilja u-krediter till Indonesien.1993/94:U611 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en undersökning av hur det svenska biståndet till El Salvadoranvänts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall planera ett långsiktigt stöd tillåteruppbyggnadsprocessen i och också verka för att den ifredsavtalet inskrivna jordreformen genomförs.1993/94:U613 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat svenskt stöd till MR-organisationer i länder där de mänskligarättigheterna kränks,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade svenska insatser för att bekämpa barnarbetet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade svenska biståndsinsatser på områden som är av betydelse föratt motverka barnprostitutionen.1993/94:U614 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att stödet tillflyktingarna bör ökas.1993/94:U615 av m.fl. (s) vari yrkas3. att begär att regeringen skall ge ekonomiskt stöd till kring barnarbete och ekonomisk exploatering av barn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilt stödja de internationella processer som inletts för attgöra verklighet av och barntoppmötets beslut,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för att den ekonomiska reformpolitik, som fattiga länderav IMF och åläggs genomföra, inte får följder som innebärkränkningar av barnets rättigheter,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att ger fortsatt stöd till FN:s fond förtortyroffer.1993/94:U620 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samarbete inom kultur och vetenskap återupptas med ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behov föreligger av katastrofbistånd till Kuba.1993/94:U628 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ettökat humanitärt stöd till Guatemala.1993/94:U629 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att utökarsitt humanitära stöd till /att även omfatta de befriade områdenasom kontrolleras av etniska minoriteter.1993/94:U633 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, nyd, v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt bistånd till humanitära insatser till organisationer i till flyktinglägren i och Missouri.1993/94:U636 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Västpapua,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd eller u-krediter till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Nordiska investeringsbanken.1993/94:U639 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska Kinabiståndets inriktning.1993/94:U642 av m.fl. (fp, s, m, c, nyd, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hållbar utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att utrota analfabetismen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt social ställning för kvinnor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till abort,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av information om preventivmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd och befolkningsfrågan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnor och bistånd.1993/94:U646 av m.fl. (kds, s, m, c, nyd, v, -) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan om prenatal könsdiskriminering lyfts fram inom detbilaterala utvecklingssamarbetets ram,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stöd bör ges till allmän utbildning och upplysningskampanjer föratt ändra attityder till flickors/kvinnors människovärde och mänskligarättigheter.1993/94:U647 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanitärt bistånd i enlighet med resolution den 28juni 1991,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till MR-organisationer på och i Indonesien.1993/94:Fö334 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör öka sitt u-landsbistånd för att uppfyllaenprocentsmålet.1993/94:Sf608 av (-) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett skuldbetalningsmoratorium och en allmän avskrivning avu-ländernas skulder.1993/94:Sf621 av och (nyd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska sanktioner i form av neddraget eller indraget biståndtill länder som motsätter sig eller försvårar ett mottagande av sina egnamedborgare.1993/94:Sf622 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att stoppa skuldkriget mot ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad inriktning av svenska biståndsinsatser för att främjademokrati och mänskliga rättigheter i mottagarländerna.1993/94:Sf627 av m.fl. (s) vari yrkas3. att beslutar stärka UNHCR:s verksamhet genom ytterligareekonomiskt stöd via katastrofbiståndet enligt vad som anförts i motionen.1993/94:Sf634 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndsinsatser för kvinnor som utsatts för sexuellt våld.1993/94:T215 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av mer utbildning till i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av en civil biståndskår i Sollefteå.1993/94:N305 av m.fl. (s) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exportfrämjande åtgärder och bistånd i syfte att stödja svensktnäringsliv.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors betydelse för en ekonomiskt uthållig utveckling iutvecklingsländerna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors integrering på jordbruksområdet inom biståndet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att förberedelsekommittén inför befolkningskonferensenbeaktar en helhetssyn på kvinnans situation inom befolknings- ochutvecklingsområdet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors och mäns lika rättigheter att medverka i utvecklingsarbetetför att uppnå demokrati,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till politiska kvinnorörelser,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnor som flyktingar.1993/94:A816 av m.fl. (s) vari yrkas6. att till anvisar till AnslagspostC 2 huvudtiteln.Utvecklingssamarbetet i ett internationellt perspektivSammanfattning av propositionen (s. 51--58)Utvecklingen i världen sammanfattas i propositionen på följande sätt.En miljard människor i världen lever i djup fattigdom och har ofta intemat för dagen. Ungefär lika många är analfabeter. Särskilt är detta, liksommånga andra jämförbara frågor, ett kvinnoproblem -- två analfabeter av tre ärkvinnor. Väpnade konflikter skakar mer än 50 länder och 35 miljoner människorär på flykt. Relationen mellan inkomsterna i den rikaste femtedelen avmänskligheten och den fattigaste uppskattas till en på 150. Inkomstskillnadernahar ökat stadigt då motsvarande relation var en på 30.Framstegen på många områden har varit betydande de senaste tre decennierna.Livslängden i utvecklingsländerna har ökat med en tredjedel. avbefolkningen har numera tillgång till hälsovård. Läskunnigheten bland vuxna harunder ökat från till . Inte minst viktig är desenaste årens demokratisering i olika delar av världen.Framgångarna och problemen är dock inte jämnt fördelade iutvecklingsländerna. Den ekonomiska och politiska utvecklingen i olika delar avvärlden uppvisar stora regionala skillnader.Den ekonomiska tillväxten i har, trots lågkonjunkturen, varitsvagt positiv . uppgick den ekonomiska tillväxtentill och det sammanlagda värdet av export ökade med över6 % jämfört med (: Trade and Development Report 1993). Storaregionala variationer finns emellertid och skillnaden mellan levnadsnivåer i deolika har ökat. Statistiken inkluderar dock inte den informellasektorn som utgör en betydande del av ekonomin i många u-länder.I är skillnaderna i utvecklingsnivå mellan länderna mycket stora. Denekonomiska tillväxten för kontinenten som helhet uppgick ,medan befolkningstillväxten ligger på . ökadevärdet av hela export med . I östra och sydöstra , finnsländer som uppnått särskilt höga tillväxtnivåer bl.a. ,, , och Vietnamn.I uppgick den genomsnittliga ekonomiska tillväxten till3 %, medan befolkningstillväxten var . ökade värdet av exportenmed . Den ekonomiska tillväxten, fördelas dock ojämnt över kontinentenoch också inom länderna. Fattigdomsproblemen och de sociala problemen är mycketstora i regionen och endast en liten del av den senaste tidens inkomstökningarhar investerats i åtgärder för att förbättra situationen för de bredarefolklagren.I var den genomsnittliga ekonomiska tillväxttakten endast 1,som befolkningsökningen uppgick till , vilket innebär att dengenomsnittliga inkomsten per invånare sjönk. Under föll värdet avexporten med 1 %.Beträffande resursflöden och skuldsituationen framhålls i propositionen attden tunga skuldbördan i många utgör ett allvarligt hinder förekonomisk och social utveckling.Efter ett decennium av fallande eller stagnerande resursflöden tillu-länderna, har en återhämtning ägt rum. Det samlade långfristiganettoresursflödet till -- offentlig och privat nettoutlåning,bistånd och utländska direktinvesteringar -- uppskattades enligt Världsbankenha ökat från 1992 till 1993.Huvuddelen av ökningen kan förklaras av en ökning i privata flöden i form avökad privat långivning och ökade direktinvesteringar.De ökade privata investeringarna innebär att de totala nettotransfereringarna-- nettoresursflödet minus räntebetalningar och hemtagna vinster på utländsktkaptial -- till beräknades öka från 1992 till92 miljarder US dollar 1993.De samlade nettotransfereringarna döljer stora regionala skillnader. Deprivata flödena har främst gått till medelinkomstländerna i ochLatinamerika, vilket inneburit positiva nettotransfereringar för dessa tvåkontinenter. För länderna i söder om , som i huvudsak är svårtskuldtyngda låginkomstländer, har de positiva nettotransfereringarna nustabiliserats efter en ökning . För dessa länder bestårresursflödet främst av bistånd och offentlig utlåning på förmånliga villor.1980-talets skuldkris och de kommersiella bankernas minskade utlåning harinneburit att beroendet av utlåning från de internationella finansiellainstitutionerna har vuxit. Antalet låg- och medelinkomstländer som har tillgångtill IDA-lån, utlåning på förmånliga villkor, har ökat. Dettagäller även antalet länder som är behöriga för den förmånliga utlåning somadministreras av ().Insikten har vuxit om behovet av skuldlättnadsåtgärder som ett komplementtill andra insatser för att öka resursflödet till . Trots omfattandeskuldlättnadsåtgärder fortsätter emellertid skulder totalt att öka.U-ländernas totala utlandsskuld, inkl. f.d. , ökade från 1992 till 1993, en ökning meddrygt 6 %.För de stora gäldenärerna, de svårt skuldtyngda medelinkomstländerna somhuvudsakligen har skulder till kommersiella banker, har under de senaste årenöverenskommelser ingåtts om skuld- eller skuldtjänstminskning. Skuldstrateginför dessa länder, den s.k. Brady-modellen, som möjliggjorts genom stöd frånVärldsbanken, IMF och bilaterala givare, har varit framgångsrik. Ekonomiskareformer och skuldlättnad enligt denna modell har lett till att ett växandeantal latinamerikanska länder åter blivit kreditvärdiga. Den internationellaskuldkrisen är nu över och de stora gäldenärerna hotar inte längre detinternationella finansiella systemet genom betalningsinställelser.Däremot är skuldsituationen för de fattigaste låginkomstländerna fortsattsvår. Deras skuldsättning är inte stor i absoluta tal, men är i många fallmycket betungande i förhållande till de enskilda ländernas betalningsförmåga.Sammantaget har framstegen i skuldstrategin för de fattigaste länderna varitotillräckliga. Ytterligare åtgärder är nödvändiga för att en hanterligskuldbörda skall uppnås.När det gäller det internationella biståndet har enligt propositionenförändringarna i världen bidragit till ett ökat behov av samordning.På det bilaterala området har , Development AssistanceCommittee (DAC), en viktig samordnande roll. Inom ramen för DAC har riktlinjerutarbetats för hur ett effektivt bistånd bör utformas. DAC skall hjälpamedlemsländerna tillämpa riktlinjerna i praktiken, bl.a. genom regelbundnagranskningar av deras biståndsprogram. Statistikinsamling från medlemsländernaom deras biståndsinsatser är ett annat viktigt led i DAC:s ansträngningar attfölja upp biståndets volym och inriktning.I DAC:s statistik definieras bistånd som resursflöden i form av gåvor ellerlån på mjuka villkor (gåvoelement).Vidare skall mottagarlandet finnas med på DAC:s lista över biståndsmottagare,och resurserna skall finansieras över statsbudgeten.