bet · GI01SfU7 · 1994-12-06 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1994/95:42Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Vidare behandlas en motionfrån den allmänna motionstiden om de allmännaförsäkringskassornas lokalkontorsnät. Motionen harremissbehandlats.I propositionen föreslås att regeringen skall få förordna atttillfällig föräldrapenning får utges till förälder bosatt iDanmark, eller för ett där bosatt barn. Vidareföreslås att de samordningsregler som gäller förföräldrapenningförmåner, rehabiliteringspenning ochsmittbärarpenning skall utsträckas till att gälla samordningäven med motsvarande utländska förmåner.Regeringen lägger också fram förslag om föräldrapenning underarbetsfri tid innebärande att föräldrapenning med beloppmotsvarande förälderns sjukpenning utges för tid som normalt ärarbetsfri för föräldern endast om han eller hon i direktanslutning till den arbetsfria tiden uppbär föräldrapenning.Detta skall dock gälla endast för perioder av arbetsfri tid omhögst fyra dagar.Propositionen innehåller även förslag om att reglerna om bl.a.anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare hos de allmännaförsäkringskassorna förs in i lagen om allmän försäkring.Förslagen har inte föranlett några motionsyrkanden ochutskottet tillstyrker bifall till propositionen.Utskottet har inför sin behandling av motionen gettföreträdare för möjligheter att framföra synpunkter.Med anledning av motionen föreslår utskottet etttillkännagivande om en översyn av vilka krav som bör ställas påförsäkringskassornas lokalkontorsnät och vilket inflytandeförsäkringskassorna skall ha på nätets utformning respektivevilken styrande roll skall ha. I proposition 1994/95:42 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m.har regeringen () föreslagit attanta de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,4. lag om ändring i lagen (1994:297) om upphävande av lagen(1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissaavtalsförhandlingar m.m.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motion väckt under den allmänna motionstiden /941993/94:Sf248 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att i 18 kap. 1 § andra stycketAFL föreskriva att allmän försäkringskassa inom sittverksamhetsområde skall tillhandahålla erforderlig service iolika former,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beslut om försäkringskassas lokalaorganisation fattas av styrelsen. Tillfällig föräldrapenning för gränsarbetare m.m.I propositionen anförs att tillfällig föräldrapenning somutges till en fader som avstår från förvärvsarbete i samband medbarns födelse omfattas av det EG-rättsliga begreppet förmånervid moderskap och således täcks av förordning (EEG) nr 1408/71.Enligt propositionen är så inte fallet med tillfälligföräldrapenning i övrigt. På grund härav samt att det för rätttill tillfällig föräldrapenning krävs att såväl barnet somföräldern är bosatta i har den som är bosatt i ,eller men som förvärvsarbetar i inte rätttill denna förmån annat än vid barns födelse.Förordning 1408/71 innehåller enligt propositionenlagvalsregler som förutom att utpeka vilket lands lag enanställd eller egenföretagare skall vara omfattad av, även angerobligatoriska bestämmelser för frågan om i vilket landsocialavgifter skall betalas. I den mån förordningen anger attnågon skall vara omfattad av ett visst lands lagstiftning skallsåledes även avgifter betalas av arbetsgivaren, den anställdeeller egenföretagaren. Mot bakgrund härav föreslås ipropositionen att regeringen bör ges möjlighet att i förordningmeddela föreskrifter om rätt till tillfällig föräldrapenning ide fall vederbörande är bosatt i , eller Norge.Enligt bestämmelser i 4 kap. 17 lagen om allmän försäkring(AFL) skall föräldrapenningförmåner samordnas med vissa andraförmåner som till exempel sjukpenning. Liknande bestämmelserfinns för rehabiliteringspenning och smittbärarpenning.I propositionen föreslås att samordning skall kunna ske mellande nämnda förmånerna och motsvarande utländska förmåner.Utskottet biträder regeringens förslag i angivna delar.Föräldrapenning under arbetsfri tidFör att motverka att föräldrar tar ut föräldrapenning underveckoslut i syfte att stärka familjeekonomin föreslog dendåvarande regeringen i proposition 1993/94:220 att det i AFLskulle införas en bestämmelse innebärande att föräldrapenningskulle få utges för tid som normalt är arbetsfri endast omföräldern i direkt anslutning till den arbetsfria tiden uppbärföräldrapenning. I sitt av godkända betänkande1993/94:SfU15 uttalade utskottet med anledning av förslagetbl.a. att den föreslagna bestämmelsens konstruktion innebar attför vissa arbetstagare i vissa branscher och på vissaarbetsplatser, där längre arbetsfri tid förekommer efter enlängre tids koncentrerad arbetstid, kunde följden bli att defick mycket svårt att utnyttja sin möjlighet att uppbäraföräldrapenning. Utskottet ansåg att ytterligare överväganden ombestämmelsens konstruktion borde göras och efterlyste ett nyttförslag.I nu förevarande proposition föreslås att hel föräldrapenningmed belopp motsvarande förälderns sjukpenning skall utges förtid som normalt är arbetsfri för föräldern endast om han ellerhon i direkt anslutning till den arbetsfria tiden uppbär helföräldrapenning. Detta skall dock gälla endast för perioder avarbetsfri tid om . Motsvarande skall gälla förrätt till halv respektive fjärdedels föräldrapenning. Ipropositionen framhålls att regeringen föreslagit att de 90 s.k.garantidagarna skall återinföras fr.o.m. den 1 januari 1995.Detta förslag skulle kunna innebära att en förälder förkortarsin arbetstid t.ex. eftermiddag och tar uten hel garantidag. För att motverka denna effekt bör enligtpropositionen föräldrapenning få tas ut påsjukpenningnivå endast under förutsättning att föräldern idirekt anslutning till den arbetsfria tiden tar utföräldrapenning på sjukpenningnivå.Utskottet anser att den föreslagna regelns utformning innebäratt de av utskottet påtalade olägenheterna undviks. Utskottetbiträder förslaget.Sjuklön under utlandsvistelseEnligt 3 kap. 15 § första stycket e) AFL utges sjukpenninginte för tid då en försäkrad vistas utomlands. Undantag gällerdels om den försäkrade insjuknar medan han utför arbete som ettled i en i bedriven verksamhet eller som anställdpå ett svenskt handelsfartyg, dels om den försäkrade underpågående sjukdom eller för rehabilitering har rest utomlands medförsäkringskassans medgivande. Även om den försäkrade enligt AFLinte har rätt till sjukpenning kan en sådan rätt föreligga pågrund av någon av de konventioner om social trygghet som Sverigehar slutit.Med anledning av en motion uttalade utskottet i betänkande1991/92:SfU5 att för en arbetstagares rätt till sjuklön enligtsjuklönelagen (SjLL) bör gälla samma begränsningar som förrätten till sjukpenning. Utskottet ansåg vidare att omEES-avtalet eller ingående av nya eller ändring av redanträffade konventioner medförde förändringar vid tillämpningen avsjukförsäkringen borde rätten till sjuklön följa dessaförändringar. Utskottet ansåg att regeringen bordeåterkomma med lagförslag i enlighet härmed. biföllutskottets hemställan (rskr. 1991/92:81).Med anledning av detta uttalande gav regeringen omsocialförsäkringen och EG i uppdrag att överväga frågan.Mot bakgrund av bl.a. utredningens överväganden anserregeringen att det inte finns tillräckligt starkaskäl för att i SjLL införa regler som begränsar en arbetstagaresrätt att uppbära sjuklön vid vistelse utomlands. I propositionenanförs att på grund av skillnader i bosättningskravet kommerformella skillnader fortfarande att finnas kvar. Arbetsgivarenkan vidare antas komma att få stora svårigheter att tillämpa denpraxis som gäller enligt AFL. har arbetsgivaren redani dag möjlighet att vägra sjuklön om arbetsoförmågan inte ärstyrkt.Propositionen i denna del påkallar inte någon riksdagensåtgärd.Allmänna försäkringkassorMandatperioder m.m.I propositionen föreslås att styrelseledamöter i allmännaförsäkringskassor, om regeringen inte föreskriver annat, skallutses för av räknat fr.o.m. åretefter det då val i hela riket till landsting ochkommunfullmäktige har ägt rum med början . Detsammaföreslås gälla för ledamöter i socialförsäkringsnämnder.Förslaget föranleder en ändring i 18 kap. 8 § AFL och är enanpassning till att beslutat slutgiltigt anta detvilande förslaget om att ordinarie allmänna val skall hållasvart fjärde år i stället för (1994/95:KU1, rskr.3).Vidare föreslås att bestämmelser införs i AFL om attArbetsgivarverket gemensamt med de allmänna försäkringskassornaskall avgöra frågor om anställnings- och arbetsvillkor förarbetstagare hos allmän försäkringskassa. Arbetsgivarverketskall efter samråd med kassorna besluta i frågor om lockout ochandra stridsåtgärder samt företräda dem vid tvister. Deföreslagna reglerna är enligt propositionen en konsekvens av attlagen (1965:756) om ställföreträdare för kommun vid vissaavtalsförhandlingar (ställföreträdarlagen) upphör att gälla vidutgången av år 1994.Utskottet biträder förslagen.Kassornas lokalkontorsnätI 18 kap. 1 § AFL stadgas att för varje landsting samt varjekommun, som inte tillhör något landsting skall det finnas enallmän försäkringskassa. En försäkringskassasverksamhetsområde får dock, om regeringen för ett särskilt fallbestämmer det, omfatta två landsting eller ett landsting och ensådan kommun som sagts. Vidare stadgas att allmänförsäkringskassa skall inrätta lokalkontor i den mån så prövaserforderligt.Riksförsäkringsverket har i anslutning härtill utfärdatföreskrifter (RFFS 1987:6 med ändringar RFFS 1992:16) varavbl.a. framgår att i varje kommun skall försäkringskassa ha minstett lokalkontor.Riksförsäkringsverket skall enligt bestämmelser i 18 kap. 2 §AFL utöva tillsyn över försäkringskassorna, vilka har att ställasig verkets anvisningar till efterättelse. Av förordning (SFS1988:1204) med instruktion för framgår attverket särskilt skall svara för bl.a. den centrala ledningen ochför tillsynen av försäkringskassornas verksamhet samt se tillatt allmänheten får tillfredsställande service och informationom trygghetsanordningarna.En allmän försäkringskassa leds av en styrelse. Ordförande ochvice ordförande utses av regeringen. Övriga ledamöter utses avlandstingen eller, i fråga om kassa vars verksamhetsområdeutgörs av en kommun av kommunfullmäktige.I motion 1993/94:Sf248 av och () begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att det i 18 kap.1 § andra stycket AFL skall föreskrivas att allmänförsäkringskassa inom sitt verksamhetsområde skalltillhandahålla erforderlig service i olika former. Motionärernaanför bl.a. att behoven av lokala kontor eller annan form avservice förändras över tiden i takt med förändringar iförmånssystemet. Behoven är även olika i glesbygd med långaavstånd och storstadsområden med korta resvägar och godaallmänna kommunikationer. Enligt motionärerna bör alternativtill lokalkontor i form av servicepunkter, filialkontor etc.kunna komma i fråga. I motionen anförs att det är naturligt attden lokala kännedomen och överblicken av de olika specifikaförhållandena finns hos de lokala styrelserna och att dessa börvara bäst skickade att fatta beslut om den lokalaorganisationen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande härom.Riksförsäkringsverket och har yttratsig över motionen.I yttrandet framhåller att dessgrundinställning är att mindre lokalkontor, som är de enda ikommunen, bör behållas som fullvärdiga. Verket menar att en vissfördyring för dessa kontor kan accepteras samt att tillfälligastödåtgärder bör sättas in från centralkontorets sida om dettaerfordras, t.ex. vid sjukdom eller liknande. Vid ett förstapåseende kan det, framhåller verket, framstå som likgiltigt omförsäkringskassan har ett fullvärdigt lokalkontor eller enfilialexpedition om allmänheten i alla fall erhåller en fullgodservice. Enligt verkets uppfattning visar emellertiderfarenheten att nedläggningar av lokalkontor i praktiken sker iflera steg. Efter att lokalkontoret omvandlats tillfilialexpedition minskar besöksfrekvensen och de försäkradevänder sig i allt högre grad till det nya "huvudkontoret". Somen följd av minskad besöksfrekvens minskar dåfilialexpeditionens öppethållandetider vilket i sin tur ledertill att det inte ens finns underlag för att behållafilialexpeditionen. Servicen på orten försvinner sålunda helt.Riksförsäkringsverket är emellertid medvetet om att enförsäkringskassa, som inom sitt verksamhetsområde har flerasådana mindre lokalkontor, kan ha problem med de fördyringar somuppstår. Enligt verket bör i sådana fall särskilda lösningarkunna övervägas. I den fördjupade anslagsframställningen förbudgetåren 1995/96--1997/98 har verket pekat på behovet av attvidare analysera olika organisatoriska utvecklingsalternativ,t.ex. genom att ledningsfunktioner för flera lokalkontor läggssamman, eller vissa specialfunktioner läggs på några kontormedan andra specialfunktioner läggs på andra kontor för attfylla upp volym och ge underlag för kompetens på lågfrekventaärenden eller funktioner.Avseende beslutsordningen i den lokala organisationen anförverket att det enligt sin instruktion har att se till attallmänheten får en fullgod service. Verket anser därför inte attnågon ändring bör ske när det gäller beslutsordningen i dessaavseenden. anser med det anförda inte attnågon åtgärd från sida är erforderlig med anledningav motionen.Försäkringskasseförbundet framhåller att förnyelsearbetet inomförsäkringskassorna och offentlig sektor generellt tar sikte pådecentralisering av verksamhet och delegering mot den lokalaoperativa nivån. Detta behövs för att skapa en effektivverksamhet med korta beslutsvägar där kassornas kännedom omlokala förhållanden tillvaratas och är till gagn för deförsäkrade. Förbundet anser att i en decentraliserad verksamhetmåste det vara försäkringskassorna med sin kännedom om kundernasbehov som bäst kan bedöma behovet av lokala kontor eller annanform av service. I en mål- och resultatstyrd organisation är detenligt förbundet helt rimligt och logiskt att kassastyrelsensansvar för verksamhetens resultat åtföljs av befogenhet attorganisera verksamheten på ett kostnadseffektivt ochresultatoptimerande sätt även vad gäller lokalkontorsnätetsutformning. föreslår att utskottettillstyrker motionen.Enligt utskottets uppfattning måste det grundläggande kravetpå socialförsäkringen vara att de försäkrade ges en så godservice som möjligt och att kravet på rättssäkerhet och likabedömning upprätthålls. Detta ställer stora krav på kompetensoch förmåga inom organisationen att handlägga och fatta beslut ienskilda ärenden inom det kompliceradesocialförsäkringssystemet.Sedan lång tid tillbaka har det pågått ett omfattandeförändringsarbete inom socialförsäkringsadministrationen. Genomett riksdagsbeslut (prop. 1982/83:127, SfU24, rskr. 342)fastlades roll och uppgifter som centralförvaltnings- och tillsynsmyndighet inomsocialförsäkringsområdet och arbetsfördelningen mellan verketoch försäkringskassorna. Successivt har också i princip allindividinriktad handläggning av försäkringsärendenadecentraliserats till kassornas lokalkontor. Den övervägandedelen av den verksamhet inom kassorna, som innebär kontakt medde försäkrade i form av ansökningar angående olika förmåner,information etc., bedrivs vid kassornas lokalkontor eller iförekommande fall filialkontor eller servicekontor som knutitstill vissa lokalkontor. gäller att lokalkontorenskompetens skall vara i princip heltäckande, vilket innebär attsamtliga ärenden skall kunna handläggas och avgöras där.Samtidigt med den pågående decentraliseringsprocessen har detinte minst mot bakgrund av det rådande ekonomiska läget ställtsallt större krav på socialförsäkringsadministrationen medavseende på rationaliseringar och produktivitetshöjningar. Deolika allmänna försäkringskassorna arbetar också under delvisskilda betingelser. Det som kan vara ett problem för en kassamed glesbygd behöver inte vara något problem för en kassa i etttätortsområde. I t.ex. Norrlandslänen har kommunerna ofta ettlågt befolkningsunderlag och avstånden är långa som deallmänna kommunikationerna är svagt utvecklade. Inomförsäkringskassorna pågår enligt vad utskottet erfarit ettfortlöpande arbete med att hitta nya serviceformer. Kassornaupplever därvid att de genom kravet på minst ett lokalkontor ivarje kommun i viss omfattning hämmas i detta arbete.Utskottet har tidigare uttalat sig omförsäkringskassornas lokalkontorsnät. I betänkande 1991/92:SfU8framhöll utskottet att det var viktigt att kassornas välutbyggda kontorsnät bibehålls. För att ett lokalkontor skullefylla sin funktion måste det dock ha förutsättningar att kunnaerbjuda en god service. Vidare anförde utskottet att i likhetmed vad som anförts budgetproposition ansåg utskottetatt det var vederbörande försäkringskassas styrelse som i detenskilda fallet får ta ställning till lokalkontorsnätetsomfattning. Utskottet angav därvid att i enlighet medpropositionen borde särskild hänsyn tas i glesbygder, ochutskottet ansåg att sådan hänsyn borde tas även när det gällerövriga lokalkontor.Utskottet kan konstatera att de uttaladen om lokalkontorsnätetsom tidigare gjort behöver anpassas till den situationsom nu råder inom försäkringskassorna. Det ställs allt störrekrav på försäkringskassornas kompetens, inte minst beroende pådet komplicerade regelverket. Teknikutvecklingen har ocksåfortskridit. Dessutom har försäkringskassorna, liksom flertaletandra organisationer i samhället, allt mindre resurser attförfoga över. Med hänsyn härtill är det angeläget att en översynkommer till stånd om vilka krav som bör ställas pålokalkontorsnätet och vilket inflytande försäkringskassornasjälva skall ha på nätets utformning respektive vilken styranderoll verket skall ha. Vid en sådan översyn bör även mer allmäntses över formerna för tillsyn avförsäkringskassornas organisation.Vad utskottet anfört med anledning av motion Sf248 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. beträffande propositionenatt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,4. lag om ändring i lagen (1994:297) om upphävande av lagen(1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissaavtalsförhandlingar m.m.,2. beträffande kassornas lokalkontoratt med anledning av motion 1993/94:Sf248 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 6 december 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: (), GullanLindblad (m), (), (),(), (), (), Gustafvon (m), (), (), UllaHoffmann (v), (), (),(), (), () och ().I propositionen framlagt lagförslag