bet · GH01TU15 · 1994-03-01 00:00:00 — 245).LFV:s arbete med att skapa en effektivare organisation förkoncernen ledde till att en ny organisation för verket kundeträda i kraft den 1 juli 1993.Den största förändringen är att den affärsdrivandeverksamheten har uppdelats på fem divisioner. Stockholm-Arlandaoch flygplatser utgör envar en särskilddivision. tillsammans med ,och flygplatser bildar en division.Stockholm-Bromma flygplats ingår inte i någon division. De 12övriga LFV:s flygplatser bildar Division Regionalflygplatser,varigenom de mindre och medelstora flygplatserna får en starkaresamordning. Flygtrafiktjänsten utgör den femte divisionen.Resultatutjämning mellan flygplatserDe statliga civila flygplatserna är kostnads- ochintäktsmässigt integrerade i ett sammanhållet system. Deavgifter som fastställs för nyttjandet av de olika flygplatsernahar sålunda baserats på den samlade kostnaden för driften av deflygplatser som staten har. Detta innebär att lönsammaflygplatser har lämnat bidrag till olönsamma flygplatser och attsålunda en resultatutjämning har skett mellan flygplatserna.Tidsbegränsad resultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatserI enlighet med l982 års luftfartspolitiska beslut (prop.1981/82:98, bet. 339) hade till huvudmännen förKristianstad-Everöds och flygplatser /83 utgått kostnadsersättningar frånLuftfartsverket enligt särskilt avtal.1988 års trafikpolitiska beslut innebar bl.a. att etttidsbegränsat system för resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser infördes. Enligt detta system skullekommunala flygplatser, som uppnådde en trafikvolym i intervallet100 000--200 000 passagerare i inrikes linjefart, fåett resultatutjämningsbidrag från . Bidragetuppgick till som fördelades till de kommunalaflygplatserna i direkt proportion tillredovisad trafikvolym. Bidraget avtrappades successivt från 8miljoner kronor /89 till 4 miljoner /93.Under femårsperioden uppnådde de kommunalaflygplatserna/flygstationerna i , ,och erforderlig trafikvolym för årligtresultatutjämningsbidrag.I avvaktan på överväganden i fråga om statens ansvar förluftfartens infrastruktur godkände /93års att resultatutjämningsbidrag utbetalades för år1993 inom en ram av enligt samma grunder somgällt (prop. 1992/93:132 s. 14--15, bet.TU11 s. 6, rskr. 152.Statens ansvar för flygplatssystemet och fråga om fortsattresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatserI proposition 1992/93:100 bil. 7 anfördes (s. 92--94) att detmed anledning av avregleringen av luftfarten fanns skäl att ånyoöverväga frågan om att definiera statens ansvar förflygplatsnätet men att en ny definition dock krävde att merlångsiktiga effekter i flygtrafiken kunde avläsas än vad somännu var fallet. Kommunikationsministern ansåg därför att detvar lämpligt att tills vidare bibehålla omfattningen på det s.k.primärnätet, dvs. LFV:s flygplatser samt fem kommunalaflygplatser/flygstationer.LFV framlade i rapporten av strategier och strukturett översiktligt förslag till ett nytt system förresultatutjämning till kommunala flygplatser avsett att gällafrån tills vidare. Systemet skulle finansieras genomnedsättning av statens krav på utdelning från LFV.Mot bakgrund av att kommunikationsministern föreslagit attfrågan om en ny definition av statens ansvar för flygplatsnätetborde anstå i avvaktan på den vidare utvecklingen avflygmarknaden ansåg han att det var mindre lämpligt att beslutaom nya principer för utjämning mellan statliga och kommunalaflygplatser.Kommunikationsministern pekade emellertid på attöverföringar av resurser mellan staten och kommunerna inom olikasamhällssektorer skedde genom kommunalekonomiska beslut, somföregicks av årliga överläggningar mellan företrädare förregeringen och kommunerna, och han förordade att i dessaöverläggningar även frågor om utjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser togs upp. Han förordade emellertid attövergångssystemet för år l993 beträffande resultatutjämningbibehölls på samma grunder och med samma finansiering somdittills i avvaktan på att en överenskommelse kunde träffas ifrågan.Riksdagen -- som hade beretts tillfälle att ta del av vadkommunikationsministern anfört om statens ansvar förflygplatssystemet och om resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser -- hade inte något att erinra (bet.1992/93:TU19 s. 19--20, rskr. 1 Frågor kring luftfartsförfattningarna1.1 Krav på tillstånd för ägare av privatflygplan somtransporterar passagerare mot betalningEnligt 7 kap. 1 § första stycket luftfartslagen (1957:297) fårluftfart i förvärvssyfte inte utövas här i riket utan tillståndav regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.Regeringen får dock enligt andra stycket föreskriva attannan luftfart i förvärvssyfte än luftfart i regelbunden trafik(linjefart) får utövas utan tillstånd, om det är lämpligt medhänsyn till luftfartens art eller omfattning.Den som utövar luftfart utan tillstånd döms enligt l3 kap.2 § 10 luftfartslagen till böter eller fängelse i högst sexmånader.I motion T711 (s) framhåller motionären att vi i Sverigearbetar mycket med säkerhetsfrågor inom flyget, så att anställdaoch passagerare skall kunna känna trygghet när dettatransportsätt används. Tyvärr har enligt motionären under senareår ett antal privatflygare börjat flyga passagerare motbetalning utan att ha tillstånd till detta (s.k. svartflyg).Dessa privatflygare har enligt motionären liten erfarenhet ochsaknar utbildning för att ta passagerare. Motionären framhålleratt haverier med dödlig utgång har förekommit under senare åroch att vid dessa sammanlagt 14 personer har omkommit.Motionären föreslår vissa ändringar i ovannämndabestämmelser som skall syfta till att tillstånd alltid skallkrävas för transport av passagerare i privatflygplan motbetalning.Utskottet har under hand inhämtat att man inomLuftfartsinspektionen noga följer rättspraxis i mål om s.k.svartflyg och är beredd att föreslå de lagändringar som bedömserforderliga för att tillståndskravet skall iakttagas. Man anseratt flygsäkerhetsaspekten inte har tillräckligt beaktats i falldå åtal för s.k. svartflyg har ogillats av domstol.Mot bakgrund av det anförda synes något initiativmot s.k. svartflyg inte nu vara erforderligt. Motionen avstyrksdärför.l.2 Förbud mot flyguppvisningar över tättbebyggda områdenEnligt 7 kap. 1 § tredje stycket luftfartslagen (1957:297)gäller bl.a. att regeringen får föreskriva att det krävstillstånd för flyguppvisningar.I 88 § första stycket luftfartsförordningen (1986:171) ärföreskrivet att avancerade flygningar och fallskärmshopp somsker över eller i omedelbar närhet av tättbebyggda samhälleneller större folksamlingar, andra flyguppvisningar samtflygtävlingar som kan antas vara av större intresse förallmänheten inte får anordnas utan tillstånd avpolismyndigheten.Polismyndigheten får enligt andra stycket i paragrafenfastställa de villkor som behövs för att upprätthålla ordningenoch säkerheten.Om det behövs skall polismyndigheten enligt tredje stycketinhämta yttrande över ansökningar om tillstånd.Luftfartsverket har i Bestämmelser för civil luftfart (BCL)meddelat närmare bestämmelser om flyguppvisning, och Chefen förflygvapnet har meddelat motsvarande bestämmelser i ochsäkerhetsföreskrifter för militär flygverksamhet (OSF).I motion T701 (s) erinrar motionärerna om tillfället den 8augusti l993 då ett militärt flygplan av typ JAS 29 havereradepå i i samband med en flyguppvisning överRiddarfjärden i anslutning till vattenfestival.Motionärerna pekar på att till följd av ansamlingen avåskådare vid flyguppvisningen haveriet kunde ha förorsakattusentals dödsoffer om nedslagsplatsen hade varit bara 50 meterfrån den aktuella.Motionärerna begär förbud mot flyguppvisningar övertättbebyggda områden.Statens () har till chefen för flygvapnetöverlämnat en rapport över en haveriundersökning avflygolyckan . SHK berör i rapporten intefrågan om flyguppvisningar över tättbebyggt område i allmänhetoch redovisar inte någon granskning av räddningstjänsten. SHKavser emellertid att återkomma till dessa frågor i en senarerapport.Inom samarbetsorganisationen för europeiskaluftfartsmyndigheter, (), har motbakgrund av en svår olycka vid en militär flyguppvisning iTyskland utarbetats förslag till skärptaregler för civila flyguppvisningar.Utskottet anser att SHK:s förutskickade behandling av fråganom flyguppvisningar över tättbebyggt område och den fortsattabehandlingen av det inom JAA utarbetade förslaget bör avvaktasinnan tar ett initiativ i enlighet med motionen. Denbör således inte nu föranleda någon åtgärd. Denavstyrks därmed.2 Luftfartsmarknaden och luftfartsförsörjningen2.1 Åtgärder mot monopoltendenserI motion T204 (fp) framhålls att SAS fortfarande har endominerande ställning på luftfartsmarknaden, vilket medför attmonopoltendenser med monopolprissättning kan uppstå.Motionärerna pekar på att SAS har höjt biljettpriset kraftigt påflyglinjen --Visby.Motionärerna begär (yrkande 7) att som sin meningskall ge regeringen till känna vad motionärerna har anfört omvikten av att bryta monopol på vissa inrikesflygsträckor.Som har redovisats i ett föregående avsnitt i betänkandet(s. 7) innebär beslutet om avreglering av inrikesflyget den 1juli 1992 bl.a. att kravet slopats på att flygföretagenstariffer och trafikprogram skall fastställas och ersatts medskyldighet för företagen att i förväg anmäla sina priser ochtrafikprogram m.m. till LFV.I budgetpropositionen framhåller kommunikationsministernbl.a. (s. 7) att avregleringen av den inrikes luftfarten harhittills medfört att det har uppstått en ökad konkurrens framförallt på sträckor med omfattande trafikunderlag. Nya aktörer harkommit in på marknaden, sägs det. Sammantaget har avregleringenav inrikesflyget inneburit många positiva effekter förresenärerna genom ett större utbud och lägre priser, sägs detvidare. Kommunikationsministern understryker emellertid attregeringen mycket noga följer effekterna av avregleringen så attde trafikpolitiska målen kan upprätthållas ävenfortsättningsvis.Utskottet vill i detta sammanhang vidare erinra omKonkurrensverkets uppgift att bl.a. följakoncentrationsprocesser i näringslivet och Konsumentverketsuppgift att på olika sätt som anges i förordningen (1990:1179)med instruktion för verket stärka konsumenternas ställning påmarknaden.Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett attförorda något initiativ med anledning avmotionsyrkandet. Det avstyrks sålunda.2.2 Inledande eller ökning av viss flygtrafik m.m.I motion T215 (s) begärs (yrkande 3 i här aktuell del) attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till kännaangelägenheten dels av att /(Midlanda) utvecklas till ett "nav" i det svenska flygsystemetmed direktlinjer både inrikes och till andra länder, dels av attÖrnsköldsviks flygplats måste hävdas och utvecklas.Förutsättningen för att trafik på en flygplats skall kommatill stånd och/eller utökas är ytterst de ekonomiska villkorenför trafiken. Bedömningen av om sådana förutsättningarföreligger ankommer, särskilt på en avreglerad marknad som densvenska, på flygföretagen -- inte på . Utskottetbortser härvid från att avsteg från den fria konkurrensen ivissa fall kan bli aktuella av regionalpolitiska skäl. Sådanatorde inte föreligga för stimulans till trafik på här aktuellaflygplatser.Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet.2.3 Upphandling av olönsam regionalpolitiskt viktig flygtrafikMed stöd av beslut (prop. 1992/93:150 bil. 6--8, bet. TU39 s. 13--18, rskr. 445) har för tiden den 16augusti l993--l994 upphandlats flygtrafik mellanÖstersund och . Kostnaden för trafiken -- 9,3 miljonerkronor -- betalas från anslaget Köp av interregionalpersontrafik på järnväg.Sedan (prop. 1993/94:42, bet. TU8, rskr. 114)godkänt att staten tar fortsatt ansvar för trafiken mellanÖstersund och för budgetåret l994/95 har regeringen idecember l993 gett en förhandlingsman i uppdrag att upphandlatrafik på linjen --för tid efter l994.LFV -- som har haft i uppdrag att studera effekterna iNorrlands inland av flygmarknadens avreglering -- har i sinarapporter om uppdraget (Flyget inom 1993, delrapport l1993-03-15 och slutrapport ) förflygtrafikförsörjningen till iUmeå föreslagit statlig upphandling av linjerna från Östersundtill och linjerna från , , ochSundsvall till . Verket har vidare föreslagit att ettprincipbeslut fattas om att stöd efter framställan från berördalänsstyrelser skall kunna ges även för trafik på andraflygplatser i inland än de angivna.I budgetpropositionen pekar regeringen på att det finnsföretag som utövar trafik på kommersiella villkor på de internaförbindelserna i med undantag av linjenÖstersund--. Det finns därför enligt regeringen inteanledning att nu upphandla trafik på andra förbindelser änÖstersund--. Om det framöver visar sig att det uppstårbrister i flygtrafikförsörjningen finns det, påpekar regeringen,regler för att åtgärda detta dels i avregleringsbeslutet somanger att avsteg från den fria konkurrensen kan göras avregionalpolitiska skäl, dels i förordningen (1992:588) omtillämpning av avtal mellan , och EEG om civilluftfart. Regeringen framhåller att den följer utvecklingen avtrafiken på nämnda linjer.Regeringen föreslår att skall godkänna vadregeringen har anfört om upphandling av olönsamregionalpolitiskt viktig flygtrafik.Med anledning av regeringens förslag har yrkanden framförts itre motioner.I motionerna T224 (s) och N283 (s) framhåller motionärernaatt de delar uppfattning att en samordnadupphandling bör ske av flygtrafiken i på de linjer somverket har angivit. I yrkande 17 resp. yrkande 18 begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad somi motionerna har anförts om flygtrafiken i Norrland.I motion T705 (s) framhålls också vikten av en samordnadupphandling. Ett statligt engagemang för upphandling avregionalpolitiskt motiverade flyglinjer kan enligt motionärernaskapa samordning av trafiken och uthållighet i verksamheten.Motionärerna framhåller vidare att statens ansvar för attflygtrafik bedrivs till orter som saknar tillfredsställandetransportalternativ bör omfatta alla skogslän med geografiskaoch trafikmässiga betingelser motsvarande dem i Norrlandsinland.Motionärerna begär att som sin mening skall geregeringen till känna vad de anfört om behovet av samordnadupphandling av regionalpolitiskt motiverade flyglinjer.Utskottet är inte berett att föreslå att nu göra ettmera långtgående uttalande om statens ansvar för olönsamregionalpolitiskt viktig flygtrafik än det regeringen harföreslagit. Utskottet avstyrker därför de här aktuellamotionsförslagen.I motion T207 (s) begärs i här aktuell del bidrag förflyglinjen ----Arlanda.Av det ovan anförda följer att utskottet inte är berett attuttala sig för stöd till flyglinjen ----Arlanda.Motionsförslaget avstyrks således.2.4 Resultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatserRegeringen pekar i budgetpropositionen på att -- inom ramenför en helhetssyn på trafikförsörjningen i landets olika delar-- flygplatsernas roll och betydelse kan variera över landet ochöver tiden oavsett huvudmannaskap, bl.a. beroende på statensinsatser och investeringar inom andra transportslag men ocksåberoende på marknadsförutsättningarna. Därmed bortfaller enligtregeringen behovet att i förväg definiera ett "primärnät" eller"stomnät" för flygplatser.Regeringen pekar vidare på att LFV strävar mot att meratydligt relatera avgifterna till kostnaderna vid resp.flygplats.Vidare framhåller regeringen att LFV numera har bildat"divisioner" av verkets flygplatser, varvid 12 regionalaflygplatser bildar divisionen "Regionalflygplatser", som skallvara självbärande och inte ingå i ett kostnadsutjämningssystemmed verkets mest lönsamma flygplatser, t.ex. Arlanda.Enligt regeringen torde olikheten iverksamhetsförutsättningar mellan statliga och kommunalaflygplatser av likartad storlek komma att minska successivt föratt vara i princip borta. Därmed bör enligtregeringen också de bärande skälen för ett särskiltresultatutjämningssystem då ha bortfallit.Det finns emellertid enligt regeringen skäl att -- fram tilldess de angivna åtgärderna har fått full kraft -- övergångsviskompensera de fem flygplatser, som har ingått iresultatutjämningssystemet, för de nackdelar som de har av sitthuvudmannaskap jämfört med om de tillhört LFV. En jämförelseskall därför göras mellan verksamhetsförutsättningarnaför Kristianstad-Everöds, , ,och flygplatser och fem i huvudsak jämförbarastatliga flygplatser, och ett kompensationsbelopp fastställassom LFV sedan bör bemyndigas att betala ut till flygplatserna.Beloppen bör kunna reduceras årligen.Det bör enligt regeringen ankomma på LFV att utforma denärmare reglerna för systemet efter överläggningar med . En riktlinje skall vara att det sammanlagdabidraget för inte skall överstiga 30 miljoner kronor.LFV skall få nedsättning av utdelningskravet för år 1994motsvarande . Återstoden av utjämningsbidragetbör belasta LFV. Nedsättningen av utdelningskravet bör avtrappasoch omfatta för och 5 miljoner kronorför år 1996.Regeringen föreslår att skall godkänna vadregeringen har anfört om resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser.I sex motioner framförs förslag med anledning av regeringensförslag.I motion T205 (s) begärs i yrkande 3 att Västerås-Hässlöflygplats skall erhålla utjämningsbidrag till driftkostnaderna.Motionärerna framhåller att flygplatsen har ettinvesteringsprogram på . För att detta programskall kunna genomföras utan avsevärda kommunala kostnader börflygplatsen enligt motionärerna inlemmas i ett statligt systemför kostnadsutjämning.Utskottet är inte berett att förorda att det föreslagnatidsbegränsade resultatutjämningssystemet utsträcks till attomfatta Västerås-Hässlö flygplats. Motionen avstyrks sålunda.I motion T204 (fp) begärs i yrkande 8 att LFV:s arbete medatt utforma ett system för resultatutjämning skall inriktas påatt särskilt trygga de kommunala flygplatserna iglesbygdsområden.Utskottet vill erinra om att stöd till driften av flygplatseri skogslänen kan utgå från ett särskilt anslag härför, sombehandlas i ett följande i betänkandet.Utskottet är således inte berett att förorda att detföreslagna tidsbegränsade resultatutjämningssystemet utsträckstill att omfatta kommunala flygplatser i skogslänen.I motionerna T702 (s), T709 (m) och T703 (fp, c) villmotionärerna ha ett mera vidsträckt resultatutjämningssystem.Motionärerna pekar bl.a. på att de kommunala flygplatserna förår 1993 beräknas redovisa ett underskott på ca 130 miljonerkronor, men att flygtrafiken på dessa flygplatser beräknas geLFV intäkter på ca genom undervägsavgiftersamt handlings- och flygplatsavgifter på LFV:s flygplatser. Imotionerna framförs yrkanden som har likartat syfte.Sålunda begärs i motion T702 (s) i yrkande 1 att allakommunala flygplatser som har betydelse för landets flygsektorskall ges möjlighet att inlemmas i ett totalt system förluftburen kollektivtrafik med samma system för kostnadsutjämningsom landets statliga flygplatser ingår i, i yrkande 2 att LFVbör fördela en del av sitt överskott till de kommunalaflygplatserna i förhållande till den betydelse en flygplats harför flygnäringen och utifrån den regionala nyttan, förslagsvisen fast summa och en rörlig del baserad på antaletpassagerare , samt i yrkande 3 att statens krav påLFV:s avkastning (= vinst), som är förhållandevis högt, skallsänkas i motsvarande grad.I motion T709 (m) begärs i yrkande 1 att de kommunalaflygplatserna med linjefart skall inlemmas i det system förkollektivtrafik som utgörs av landets övriga flygplatser, samt iyrkande 2 att LFV skall fördela sitt överskott till de kommunalaflygplatserna i rimlig proportion till deras verksamhet.I motion T703 (fp, c) slutligen begärs en rättvisarefördelning av det totala överskott som flyget somkollektivtrafiksystem skapar.Utskottet förutsätter liksom regeringen att det av regeringennu föreslagna resultatutjämningssystemet skall vara enövergångsanordning till dess olikheten iverksamhetsförutsättningar mellan statliga och kommunalaflygplatser har upphört, vilket beräknas bli fallet fr.o.m. år1997. Utskottet är därför inte berett att förorda de avmotionärerna föreslagna nya grunderna för ettresultatutjämningssystem, som dessutom förutskickas få enpermanent karaktär.De i detta sammanhang aktuella motionsyrkandena avstyrkssåledes.I motion T704 (s) begärs i här aktuell del av yrkande 2att skall omfattas av ettresultatutjämningssystem även fr.o.m. år 1997.Utskottet är inte berett att nu förorda att flygplatsskall omfattas av ett resultatutjämningssystem för tid sedan detav regeringen föreslagna övergångssystemet har upphört. Motionenavstyrks därmed.Det av utskottet i detta avsnitt av betänkandet anfördainnebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag omresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser iden mån utskottet inte redan har redovisat sittställningstagande till detsamma.2.5 Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänenStatsmakterna beslöt under förra att länen -- inomramen för länstrafikanläggningsplanen -- skulle ges möjlighetatt prioritera investeringar i kommunala flygplatsinvesteringar(prop. 1992/93:176 s. 99--100, bet. TU35 s. 79--82, rskr.446). Investeringar i länstrafikanläggningar betalas frånVägverkets anslag till Byggande av länstrafikanläggningar.Vidare beslöt statsmakterna att från anslaget Bidrag tillkommunala flygplatser m.m., som för /94 uppfördesmed , skall fr.o.m. nämnda budgetår utgådriftstöd till kommunala flygplatser i skogslänen men medtonvikt på flygplatser i inland, dvs. , ,, och . Minst l0 miljoner kronorav medelsanvisningen skall användas för driftstöd till de nämndaflygplatserna (prop. 1992/93:100 bil. 7 s. 102--103, bet. 30--32, rskr. 245).I årets budgetproposition föreslår regeringen -- för attförbättra tillgängligheten i perifera delar av landet -- attanslaget räknas upp med till 30,2 miljonerkronor för nästa budgetår samt benämnes Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen. Driftstödet till enflygplats skall kunna utgå med högst av den totaladriftkostnaden vid flygplatsen. Det föreslås att minst 20miljoner kronor av anslaget skall utgå till flygplatserna iNorrlands inland, dvs. , , , ,och Gällivare.Regeringen hemställer att till Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen för /95anvisar ett reservationsanslag på 30,2 miljoner kronor.I sex motionsyrkanden föreslås att driftstöd skall utgå för imotionerna angivna flygplatser i skogslänen. Motionerna,flygplatserna och beslutade driftstöd anges inedanstående uppställning (bå = budgetår).Motion Flygplats driftstöd per båT215 (s) yrk. 3 1991/92 1 800 0001992/93 770 000T706 (nyd) 1991/92 900 0001992/93 240 000Söderhamn 1991/92 700 0001992/93 150 000Gävle/1991/92 900 0001992/93 330 000T704 (s) yrk. 1 1991/92 300 000yrk. 2 1991/92 1 400 0001992/93 540 000T219 (s) yrk. 3och T707 (m) l992/93 700 000Hagfors 1992/93 700 000Fördelningen av bidrag från anslaget Bidrag till kommunalaflygplatser m.m. har tillgått så att regeringen uppdraråt LFV att underrätta huvudmännen för berörda flygplatser omanslaget för att de skall få tillfälle att ansöka om bidrag. LFVlämnar sedan regeringen förslag om fördelningen av bidrag frånanslaget.Utskottet -- som utgår från att samma ordning kommer attgälla för fördelningen av bidrag från det här aktuella anslaget-- anser sig inte böra föregripa prövningen genom att uttala sigtill förmån för någon av ovan angivna flygplatser. Huvudmännenför dessa har att i vanlig ordning ansöka om bidrag.