bet · GI01UbU4 · 1994-12-01 00:00:00 — beträffande om regional- ochminoritetsspråkatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub4 yrkande 1,1994/95:Ub5 yrkande 1 och 1994/95:Ub6 i denna del läggerregeringens skrivelse i motsvarande del till handlingarna,2. beträffande undervisning i finskaatt med avslag på motion 1994/95:Ub6 i denna dellägger regeringens skrivelse i motsvarande del tillhandlingarna,3. beträffande fristående finskspråkiga skoloratt med anledning av motion 1994/95:Ub5 yrkande 2och med avslag på motion 1994/95:Ub6 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört och läggerregeringens skrivelse i motsvarande del till handlingarna,res. 1 (m, c, fp, kds)4. beträffande tvåspråkig undervisning i förfinskspråkiga eleveratt med avslag på motion 1994/95:Ub4 yrkande 2lägger regeringens skrivelse i denna del till handlingarna,res. 2 (kds)5. beträffande finskspråkig fullservicekanalatt med avslag på motionerna 1994/95:Ub4 yrkande 3och 1994/95:Ub5 yrkande 3 lägger regeringens skrivelse i dennadel till handlingarna,6. beträffande TV-sändningar på finskaatt med avslag på motion 1994/95:Ub5 yrkande 4lägger regeringens skrivelse i denna del till handlingarna,7. beträffande finska språkets ställning i iövrigtatt lägger regeringens skrivelse till handlingarnai den mån den inte behandlats under momenten ovan.Stockholm den 1 december 1994På utbildningsutskottets vägnarBerit LöfstedtI beslutet har deltagit:Berit (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochInger (). Fristående finskspråkiga skolor (mom. 3)(), (), (), UlfMelin (m), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "tillhandlingarna." bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion1994/95:Ub6 i denna del, att det är angeläget att värna om defristående finskspråkiga skolor som vuxit fram i flera avlandets kommuner. Utskottet instämmer också i uppfattningen somkommer till uttryck i regeringens skrivelse, nämligen attmöjligheten att starta och driva fristående finskspråkigaskolor är en av de enskilt viktigaste insatserna för det finskaspråkets utveckling. De ekonomiska villkoren för dessa skolormåste därför enligt utskottets mening tryggas.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1994/95:Ub6 i denna del och med avslag på motion 1994/95:Ub5yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Skrivelsen i denna del bör läggas till handlingarna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande fristående finskspråkiga skoloratt med bifall till motion 1994/95:Ub6 i denna deloch med avslag på motion 1994/95:Ub5 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört samt läggerregeringens skrivelse i denna del till handlingarna,2. Tvåspråkig undervisning i för finskspråkigaelever (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet ser" och slutar med "till handlingarna. "bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att den försöksverksamhet medtvåspråkig undervisning i som bedrivitshar utfallit väl.Dessutom finns fungerande, väl dokumenterad tvåspråkigundervisning i många länder. Ytterligare försök kan intetillföra kunskap som är väsentlig för att skall kunnafatta beslut. Därför bör det nu införas bestämmelser som angerunder vilka omständigheter kommunerna är skyldiga att anordnatvåspråkig undervisning för finskspråkiga elever i helagrundskolan. bör få i uppdrag att utforma förslagtill timplan för sådan tvåspråkig undervisning i grundskolan.Riksdagen bör med bifall till motion 1994/95:Ub4 yrkande 2som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet häranfört om skyldighet att anordna tvåspråkig undervisning förfinskspråkiga elever i hela samt lägga skrivelsen iberörd del till handlingarna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande tvåspråkig undervisning i förfinskspråkiga eleveratt med bifall till motion 1994/95:Ub4 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt lägger skrivelsen i denna del till handlingarna,Särskilt yttrandeEuroparådskonventionen om regional- och minoritetsspråk(mom. 1)() anför:Jag ställer mig bakom vad utskottet har anfört om enparlamentarisk beredning beträffande omregional- och minoritetsspråk. Men jag vill ändå markera minmening att möjligt skall ansluta sig tillkonventionen.Kulturutskottets yttrande1994/95:KrU2y Finska språkets ställning i SverigeTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse /95:1 Finska språkets ställning i jämtemotionerna 1994/95:Ub4, 1994/95:Ub5 och 1994/95:Ub6.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över motionerna1994/95:Ub4 yrkande 3 och 1994/95:Ub5 yrkandena 3 och 4.UtskottetI skrivelse 1994/95:1 lämnar regeringen en redogörelse försin bedömning och sina ställningstaganden i fråga om det finskaspråkets ställning i . Olika anordningar som finnsfrämst inom utbildnings- och kulturområdet och vars syfte äratt stödja det finska språket och den sverigefinska kulturensfortlevnad redovisas. Regeringens ställningstagande innebär attdet finska språkets särställning i det svenska samhället slåsfast. Regeringen anser att denna särställning bör beaktas påolika nivåer och områden i det svenska samhället.I skrivelsen anförs att en idégrupp inom att en finskspråkig fullservicekanal skall införas,något som skulle kunna förverkligas i samband med införandet avny digital sändningsteknik. Regeringen som finner denna tankeintressant anför att frågor om radio och TV för definskspråkiga i också kan aktualiseras i samband medatt nya avtal skall slutas inför den 1 januari 1997.Vidare redovisas i skrivelsen att den digitala tekniken ökarmöjligheterna till sändningar av television och kan förbättramöjligheterna att sprida grannlands-TV, däribland finländskakanaler. arbetar för att lösaupphovsrättsliga problem. Enligt regeringen kan ett positivtresultat som frukt av detta arbete få stor betydelse för detfinska språkets ställning. Regeringen avser att driva dennafråga.Kulturutskottet har vid olika tillfällen framhållit att denfinskspråkiga gruppen intar en särställning bland de språkligaminoriteterna i . Denna särställning har sin grund delsi de historiska banden mellan och , dels igruppens storlek (se bl.a. bet. 1991/92:KrU28 s. 28). Utskottethar också vid ett flertal tillfällen behandlat frågor som rörden tornedalsfinska befolkningen i och därvid uttalatatt det är angeläget att de ansträngningar som görs för attbevara kulturen och språket i får ett aktivt stödfrån ansvariga myndigheter (se bl.a. bet. 1993/94:KrU6 s. 7).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt i dessa frågor ochdelar således regeringens syn att det finska språketssärställning bör beaktas på olika nivåer och områden i detsvenska samhället.I två motionsyrkanden tas frågan om införande av en finskradiokanal upp. Motionärerna bakom motion Ub5 (s) anser attSveriges () bör åläggas att införa en finskspråkigkanal när den nya sändningstekniken är klar och då ett nyttavtal skall träda 1997 (yrkande 3). Liknande kravframställs i yrkande 3 i motion Ub4 (kds).Verksamheten vid regleras bl.a. genom avtal mellan statenoch programföretaget. gällande fyraåriga avtal, somträffades efter beslut , avser periodenden --(prop. 1991/92:140, bet.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Enligt avtalet skall SRsända ljudradioprogram i fyra rikstäckande kanaler, varav enkanal även skall ha regional täckning, samt tilläggstjänster iden utsträckning som behövs för programverksamheten. SR fårinte ta flera frekvenser i FM-bandet i anspråk för sinasändningar än dem som och använde under huvuddelen av (5 §avtalet).SR har i en skrivelse till Kulturdepartementetuttryckt en önskan om att få ta den nya tekniken ireguljärt bruk. I skrivelsen nämns att de praktiska ochekonomiska förutsättningarna för en finsk radiokanal förnärvarande utreds inom SR. kommer att besluta ifrågan . Handlingsberedskap finns för att meddigital radioteknik starta en särskild finsk kanal med avsevärtstörre utbud än vad som kan erbjudas inom ramen för dagensfrekvenstillgång. En sådan utökning bygger bl.a. på ett utbyteav program med det finska radioföretaget (). Den finska kanalen kan för SR:s del med nu kändaförutsättningar starta 6--8 månader efter besked omerforderliga sändare.Kulturutskottet konstaterar att införandet av den digitalaradiotekniken DAB (Digital Audio Broadcasting) kommer attmedföra stora förändringar för radio- och TV-sändningarna.Tekniken förväntas innebära bl.a. en bättre frekvensekonomi medtillgång till betydligt fler frekvenser än . Vidare kommerbrus och störningar som kan förekomma i dagens sändningar attelimineras.När de tekniska och ekonomiska förutsättningarna klarlagts ärdet enligt kulturutskottets mening naturligt att frågan ominförande av en finskspråkig radiokanal inom SR närmareövervägs. Detta bör kunna ske senast i samband med beredningenav ett nytt avtal mellan staten och SR. Utskottet anser sigkunna förutsätta att så sker. bör dock inte nu göranågot uttalande i denna fråga. bör medhänvisning till det anförda avstyrka de här aktuellamotionsyrkandena.Motionärerna bakom motion Ub5 (s) anser att det är viktigtatt förbättra finska TV-sändningar i genom att lösa upphovsrättsliga problem. Ett positivtresultat skulle -- menar motionärerna -- få stor betydelse fördet finska språkets ställning i (yrkande 4).Utskottet vill inledningsvis erinra om det utbyte avTV-sändningar mellan och som äger rum sedan år1986 och som innebär att finländska TV-program kantillhandahållas dels via marksändningar överStorstockholmsområdet, dels via fiberoptiskt nät i 24 orter ilandet där kabelmottagning är möjlig. Medel för de tekniska ochupphovsrättsliga kostnaderna anvisas över elfte huvudtiteln,anslaget Utbyte av TV-sändningar mellan och Finland.Inom har frågan om upphovsrättslig ersättningvid distribution av TV-program behandlats. Ett förslag,innebärande att rundradiobolagen skulle erlägga upphovsrättsligersättning även för de sändningar som förmedlas till övriganordiska länder, avvisades av kulturutskott år1992 bl.a. med hänvisning till det orättvisa i att hela denpotentiella TV-publiken skulle tvingas betala upphovsrättsligakostnader för program som endast ses av en begränsad del avTV-tittarna. Ersättningar till de konstnärligt verksammma samttill öviga rättighetshavare borde, menade utskottet, varadirekt relaterade till det faktiska utnyttjandet av derasinsatser (rådsförhandlingar från 40:e sessionen1992).Frågan om nordiskt TV-samarbete behandlades även våren 1994av kulturutskott. Utskottet uttalade då att dethade stora förväntningar på ökad grannlandsspridning ochproduktionssamarbete på TV-området inom det nordiskakultursamarbetets ram. Utskottet menade att de högaupphovsrättsliga kostnaderna inom utgör ett direkthinder för nordiskt TV-samarbete. Problemet borde lösassnarast. Vidare framhölls att det nordiska språksamarbetet ärenastående i världen men att den nordiska språkpolitiken bordefå en ännu klarare inriktning och större genomslagskraft.Målsättningen med det nordiska språksamarbetet måste bl.a. varaatt öka förståelsen mellan de skandinaviska språken. Dettamåste ses i samband med andra samarbetsområden, bl.a. ettkraftigt ökat nordiskt TV-samarbete (Nordiska rådetsrådsförhandlingar från 44:e sessionen 1994).Nordiska ministerrådet har fått i uppdrag att utredaförutsättningarna för en ökad spridning av nordiskgrannlands-TV och ett ökat samarbete mellan TV-bolagen. Ävenrättighetsfrågorna berörs i detta sammanhang.Enligt kulturutskottets uppfattning skulle ett ökat nordisktsamarbete på TV-området få stor betydelse såväl för finskaspråket som för övriga berörda språk. En förutsättning för ettsådant ökat samarbete är att de upphovsrättsliga frågorna kanlösas. Resultatet av det pågående utredningsarbetet inomNordiska ministerrådet förväntas -- enligt vad kulturutskottethar inhämtat -- föreligga . bör i avvaktan härpå inte vidta någonåtgärd i den i motionsyrkandet upptagna frågan. Motionsyrkandetbör därför inte föranleda någon åtgärd av (Ub5yrkande 4).Stockholm den 15 november 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(), (), (), (v), (), JanBackman (m), (), (), Nils-ErikSöderqvist (s) och ().