bet · GI01FöU2 · 1994-11-29 00:00:00 — Därmed blirsyftet med motion Fö9 (kds) i allt väsentligt tillgodosett.Något uttalande av enligt motionärens förslag ärsålunda inte erforderligt, och motionen bör därför avslås såvittnu är i fråga.Utskottet vill slutligen i detta sammanhang erinra om att detcivila försvarets behov av personal avses tillgodoses genomplikttjänstgöring i den mån som den anställda personalen inte ärtillräcklig. Skyldigheten att med plikt tjänstgöra i det civilaförsvaret regleras i den lag om totalförsvarsplikt somregeringen föreslagit att anta i den meddetta ärende behandlade propositionen 1994/95:6.Ersättningsskyldighet för statenPropositionen(s. 7, 61--62, 98--99)Enligt 2 kap. 6 § i lagförslaget skall kommunerna fåersättning av staten för sina beredskapsförberedelser.Ersättningen skall beräknas med utgångspunkt bl.a. i hur utsattrespektive kommun bedöms vara i krig. Landstingen skall fåersättning för sina kostnader för utbildning som utgör ett led iberedskapsförberedelserna. Ersättningen bestäms och betalas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.I propositionen uppges att enligt ett utarbetat förslag tillöverenskommelse med en årlig ersättningskall utgå med per kommun vartill kommer etttilläggsbelopp om lägst och högst perinvånare med hänsyn till kommunernas bedömda utsatthet vid krigenligt en indelning i fem riskklasser. Ersättningen beräknasuppgå till sammanlagt för det första året.MotionenI motion Fö10 (c) konstaterar motionären att de kyrkligakommunerna ställts utanför varje form av ersättning för sinaberedskapförberedelser och den därmed sammanhängandeutbildningen. Detta är, framhåller motionären, ett avsteg frånCFL-utredningens förslag att staten skall betala ersättningockså till den kyrkliga kommunen med hälften av kostnaden förberedskapsförberedelser, utbildning och övning i den månkostnaden är skälig. Denna ersättning skulle enligt utredningenutgå till såväl den lokala kyrkliga kommunen som till stiften.Motionären pekar på det utvidgade ansvar som lagförslagetinnebär för de kyrkliga kommunerna. Enligt 8 kap. 11 § andrastycket blir exempelvis -- till skillnad från dagensförhållanden -- de lokala kyrkokommunerna skyldiga att utöveromsorgen om kommunens egna medlemmar bedriva verksamhet förinvånare från andra kyrkliga kommuner och förutlänningar som söker skydd i . Detta kommer,understryker motionären, att ställa väsentligt ökade krav påbl.a. planeringen av begravningsverksamheten, särskilt somansvaret på detta område också omfattar såväl andra kristnatrossamfunds som icke-kristna trossamfunds medlemmar.Motionären erinrar vidare bl.a. om att stiftsstyrelsen åläggsatt verka för att beredskapsförberedelserna genomförs på ettändamålsenligt sätt och med enhetlig inriktning. Detta betyder,framhåller han, ett omfattande ansvar för adekvatautbildningsinsatser och en regelbunden övningsverksamhet.Därför bör enligt motionären de lokala kyrkliga kommunernaliksom stiftssamfälligheterna få ersättning för sinaberedskapsförberedelser på samma sätt och efter samma principersom föreslås gälla de borgerliga kommunerna. Bestämmelser meddetta innehåll bör tas in i 2 kap. 6 § lagen om civilt försvar.Utskottets bedömningDet i propositionen föreslagna ersättningssystemet vilar påtanken att kommunerna skall ersättas för det ansvar förberedskapsplanläggning som förs över till dem från staten. Någonmotsvarande överföring till de kyrkliga kommunerna ochstiftssamfälligheterna sker inte. I den mån de eljest åläggs nyauppgifter är dessa av obetydlig omfattning. Enligt utskottetsmening föreligger sålunda inga skäl att utbetala ersättning tillde kyrkliga kommunerna och stiftssamfälligheterna. Några medelför detta finns heller inte avsatta. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att avslår motion Fö10 (c) ochantar propositionens lagförslag, såvitt nu är i fråga.Hemskydd och verkskyddPropositionen(s. 8--9, 65--70, 100--103)I propositionens förslag till lag om civilt försvar införsbestämmelser om hemskydd (4 kap.). De nya bestämmelserna innebäratt tillämpade grunder för hemskyddet blirlagreglerade.Det framlagda lagförslaget innehåller också bestämmelser omverkskydd (5 kap.). Verkskydd skall organiseras vidanläggningar som har stor betydelse för totalförsvaret, omanläggningarna med hänsyn till sin belägenhet ellerverksamhetens art kan antas bli särskilt utsatta vidstridshandlingar. Normalt skall detta ske av den som bedriververksamhet vid anläggningen.MotionenI yrkande 1 i motion 1994/95:Fö9 (kds) framhåller motionärende stora påfrestningar som den kommunala äldre- ochhandikapporganisationen kommer att utsättas för i ett kris- ochkrigsläge. För att kommunernas socialtjänst skall kunna fullgörasina åtaganden under höjd beredskap behöver en noggrannresursinventering göras. Hemskyddspersonalen kan enligtmotionärens mening bli en god hjälp i detta arbete. I samarbetemed bör därför hemskyddet få som särskild uppgiftatt planera för omhändertagande av äldre. Genom att kommunernafår en sammanhållande roll i beredskapsförberedelserna och haratt ta initiativet till de samråd som krävs med andramyndigheter är, påpekar motionären, grunden lagd för en godplanering av åtaganden.Utskottets bedömningUtskottet har ingen erinran mot vad i det framlagdalagförslaget stadgas om hemskydd (kap. 4) och verkskydd(kap. 5).Utskottet delar självfallet också uppfattningen i motion Fö9(kds) att det är viktigt att ha en väl fungerande äldre- ochhandikappomsorg under höjd beredskap och krig. I storstädernasinnerområden, där många gamla lever anonymt med inga ellerendast begränsade kontakter med de närboende, finns det redan ifred stora problem när det gäller äldreomsorgen. I enberedskaps- eller krigssituation då svårigheterna mångfaldigaskan såsom motionären framhåller hemskyddet utgöra enbetydelsefull resurs för omhändertagandet av gamla ochhandikappade liksom för andra uppgifter på socialtjänstensområde. karaktär avberedskapsorganisation som träder i funktion först vid höjdberedskap gör det dock svårt att -- såsom motionären synes räknamed -- utnyttja hemskyddet som en resurs för inhämtande avunderlag för kommunernas beredskapsplanläggning. Andramöjligheter står dock därvidlag kommunerna till buds, särskilttill följd av den sammanhållande roll den nya lagen gerkommunerna i beredskapsförberedelserna. Genom den skapasförutsättningar för ett fruktbart samarbete med landstingen ochandra berörda, inte bara i fråga om utan också påandra områden där en god beredskap är angelägen.Av det anförda framgår att även utskottet ser hemskyddet somen värdefull resurs för under beredskap och krig.Ett uttalande av i frågan enligt motionärens förslagvill utskottet dock inte tillstyrka. Motionsyrkandet bör sålundaavslås av riksdagen.Skyddsrum och skyddade utrymmenPropositionen(s. 10--13, 71--76, 103--109)I propositionens lagförslag finns också bestämmelser omskyddsrum och skyddade utrymmen (6 kap.). Dessa innebär bl.a.att den till vissa orter knutna benämningenskyddsrumsort tas bort. I stället föreskrivs att skyddsrum ochskyddade utrymmen skall byggas i områden som i krig kan ansessärskilt utsatta för verkningar av stridsmedel. Skyddadeutrymmen skall också finnas i andra utsatta områden (6 kap.1 §).Kommunen skall i samråd med bestämma i vilkaområden det skall finnas skyddsrum och skyddade utrymmen. Omenighet inte kan nås skall kommunen överlämna frågan tillregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (6kap.2 §).Kommunen skall alltjämt svara för att bygga skydd i befintligaanläggningar m.m. skall dock ha möjlighet attålägga ägaren av anläggningen att i stället för kommunen vidtanödvändiga åtgärder (6 kap. 13 och 14 §§).Skyldigheten att underhålla skyddsrum skall kvarstå även omdet i området där skyddsrummet finns skall byggasskyddsrum (6 kap. 15 §). Det öppnas dock en möjlighet förregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer attbesluta att ett utrymme inte längre skall vara skyddsrum (6 kap.19 §).Staten och landstingen skall vara skyldiga att anmäla tillkommunen när de avser att vidta byggnadsåtgärder, även om deenligt (1987:10) är befriade från att görabygganmälan (6 kap. 10 §).I den föreslagna lagen finns också intagen en skyldighet förfastighetsägaren att genom skyltning ge anvisning om var detfinns skyddsrum (6 kap. 18 §).Lagförslaget innehåller också betämmelser om ersättning föratt bygga och underhålla skyddsrum och skyddade utrymmen(6 kap. 20--22 §§) och om ersättning till kommunen för vissakostnader (6 kap. 23 §).Utskottets bedömningBestämmelser om skyddsrum och skyddade utrymmen finns förnärvarande i civilförsvarslagen (1960:74). De överförs enligtpropositionen till den nya lagen om civilt försvar. Många av demtas in oförändrade. Bl.a. kvarstår gällande bestämmelser omersättning för skyddsrumsbyggandet. I andra avseendengörs vissa förändringar i samband med överföringen. Bl.a. skallkommunerna, såsom framgått av det föregående, enligt 6 kap. 2 §i fortsättningen i samråd med länsstyrelserna bestämma i vilkaområden det skall finnas skyddsrum som begreppetskyddsrumsort försvinner. Detta ger utskottet anledning att pånytt framhålla betydelsen av länsstyrelsernas stöd när detgäller kommunernas arbete med beredskapsfrågorna. Även när detgäller skyddsrumsbyggandet är länsstyrelsernas medverkan av storbetydelse. De har även när det gäller detta område en bättreöverblick över planeringsunderlaget och besitter störremöjligheter att bedöma skyddsbehoven ur regionalt perspektiv änvad som står den enskilda kommunen till buds.Utskottet föreslår att antar även 6 kap. ipropositionens förslag till lag om civilt försvar.Särskilda skyldigheter för ägare och andra innehavare avegendom m.m.Propositionen(s. 13--15, 77--79, 109--111)De nuvarande reglerna i civilförsvarslagen om skyldigheter förfastighetsägare m.fl. tas in i den nya lagen efter en språkligoch redaktionell översyn (7 kap.).I detta sammanhang avskaffas den nuvarande skyldigheten förägaren av en byggnad eller anläggning att maskera byggnaden.Detsamma gäller ägarens skyldighet att ställa i ordning enskadad bostadsbyggnad. Inte heller bestämmelserna om möjlighetatt låta ägare eller nyttjare av en byggnad eller annananläggning anordna ledningscentral eller annan skyddaduppehållsplats för civilförsvarsorganisationen överförs till dennya lagen. Också skyldigheten för ägaren och innehavaren av enbyggnad eller anläggning att lämna civilförsvarsmyndighetenupplysningar om dem som bor eller är verksamma inom byggnadeneller anläggningen avskaffas. Slutligen avskaffas ocksåskyldigheten för ägare av egendom att tåla varje åtgärd som äroundgänglig för att tillgodose ändamål som civilförsvaret haratt ombesörja.Utskottets bedömningUtskottet har ingen erinran mot att man i det framlagdalagförslaget slopar vissa av de nuvarande bestämmelserna rörandesärskilda skyldigheter för ägare och andra innehavare av egendomm.m. som bedömts vara inaktuella. Det är också enligt utskottetsmening en behövlig lagteknisk förenkling att slopa vissasärregler som syftar till att med tvång kunna tillgodose detcivila försvarets behov i olika avseenden när samma syftenbedömts vara tillgodosedda genom bestämmelser i förfogandelagen(1978:262), lagen (1992:1402) om undanförsel och förstöring ochräddningstjänstlagen (1986:1102).Riksdagen föreslås anta även 7 kap. i det föreliggandelagförslaget.Utrymning och inkvartering m.m.Propositionen(s. 15--17, 79--85, 111--116)De nu gällande reglerna om utrymning och inkvartering samt ominflyttningsförbud och bortflyttningsförbud tas in i den nyalagen efter en språklig och redaktionell översyn (8 kap.). Den itidigare lagstiftning använda termen omflyttning utmönstras ochtermen bortflyttningsförbud ersätts med utflyttningsförbud.Andra förändringar är att beslut om inkvarteringsbostad skallmeddelas av kommunen och att inkvarteringsvärden har rätt tillskälig ersättning av kommunen för upplåtelsen. Om bostaden ochdess utrustning skadas i samband med inkvarteringen, skallkommunen betala skälig ersättning. Kommunen skall dock ha rättatt av den inkvarterade kräva återbetalning av vad somutbetalats till inkvarteringsvärden.De kyrkliga kommunerna skall, såsom berördes i samband medbehandlingen av ersättningsfrågan, vara skyldiga att bedrivaverksamhet även för dem som kommer till kommunen på grund avbeslut om utrymning eller till följd av andra utomordentligaförhållanden.Kommunernas, landstingens och Statens invandrarverksskyldighet att hjälpa utrymmanden och utlänningar som sökerskydd i skall i fortsättningen helt grundas påsocialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) och lagen (1994:137) om mottagande av asylsökandem.fl., varför de nu gällande speciella reglerna om sådan hjälpkan avskaffas.Utskottets bedömningUtskottet har ingen erinran mot de i 8 kap. i förslaget tilllag om civilt försvar intagna bestämmelserna om utrymning ochinkvartering m.m. Den föreslagna lagen bör därför antas avriksdagen även i denna del.SäkerhetsskyddPropositionen(s. 17--18, 86--90, 116)De i lagförslaget intagna bestämmelserna om säkerhetsskydd (9kap.) ger kommunerna, landstingen och de kyrkliga kommunernaansvar för att det hos dem finns ett tillfredsställandesäkerhetsskydd i frågor av betydelse för totalförsvaret ellerrikets säkerhet i övrigt.Bl.a. föreskrivs i 2 § att en befattning hos en kommun ellerett landsting vars innehavare i inte obetydlig omfattning fårdel av uppgifter som omfattas av sekretess enligt 2 kap. 2 §sekretesslagen (1980:100) får innehas endast av den som ärsvensk medborgare och pålitlig från säkerhetssynpunkt.MotionenMotionärerna i motion 1994/95:Fö8 fruktar att 9 kap. 2 § kantolkas på ett sådant sätt att människor som inte är önskvärda,av olika orsaker, kan beläggas med yrkesförbud som är ganskaomfattande. Bestämmelsen skulle enligt motionärernas meninginnebära en allvarlig och orimlig begränsning av utländskamedborgares rättigheter i . Paragrafen bör därför enligtmotionärernas uppfattning strykas.Utskottets bedömningDet är enligt utskottets mening nödvändigt att kommunerna isamband med att de får ansvar för sådan beredskapsplanering somtidigare varit en statlig angelägenhet också åläggs att ha ettsäkerhetsskydd som motsvarar det som gäller för statligamyndigheter. Samma krav måste ställas i fråga om personal inomlandstingen som i sitt arbete måste få del av centralt ochregionalt upprättade planer och analyser av högt sekretessvärde.I linje därmed är det enligt utskottet t.ex. naturligt attställa samma krav på svenskt medborgarskap för handläggarna avberedskapsplaneringen vare sig denna genomförs av stat,landsting eller kommun. Kravet att vara pålitlig frånsäkerhetssynpunkt finns redan uppställt i 9 kap. 1 § andrastycket 3. Upprepandet av samma krav med något annorlundaformulering i 2 § motiveras enligt vad utskottet inhämtat av ensträvan att i nämnda paragraf sammanhållet ange samtliga kravför innehav av vissa för totalförsvaret betydelsefullabefattningar vid kommuner och landsting.Med hänvisning till det anförda kan utskottet inte ställa sigbakom förslaget i motion Fö8 (mp) att avslår 9 kap.2 § i förslaget till lag om civilt försvar. börsålunda avslå motionen och anta lagförslaget såvitt gäller de i9 kap. intagna bestämmelserna om säkerhetsskydd.Utskottet vill i detta sammanhang notera att det framgår avpropositionen att frågan om lagreglering av säkerhetsskyddet förnärvarande är under översyn av en särskild utredning,(Ju 1993:09). Resultatet avutredningens arbete kan leda till en ny lag om säkerhetsskydd.Enligt propositionen kan därför bestämmelser om säkerhetsskydd ilagen om civilt försvar tämligen snart komma att ersättas av ensådan lag.Straff, överklagande av beslut och ikraftträdande m.m.Propositionen(s. 18--20, 90--95, 117--120)I 10 kap. lagförslaget finns bestämmelser om påföljder ochvite m.m. Bestämmelserna innebär att straffen för grova brottenligt den nya lagen skärps, medan straffet för vissa brott sombegås i fredstid mildras. I några fall införs straff även föroaktsamma handlingar. Vid vägran att tillåta besiktning avbyggnad eller anläggning skall fortsättningsvis vite användas istället för som straff.Regler om överklagande tas in i 11 kap. i den nya lagen.Reglerna görs därvid mer överskådliga än i tidigarelagstiftning.Om inte annat sägs i lagen skall beslut av en kommunöverklagas till och beslut till dencentrala myndighet som regeringen bestämmer.Beslut rörande bl.a. frågor om byggande av skyddsrum ochskyddade utrymmen samt föreläggande av vite skall överklagastill länsrätt.Möjligheten att överklaga inskränks något i förhållande tillvad som gäller i dag.Regeringen skall endast pröva överklaganden av beslut därregeringens prövning kan sägas vara av särskild vikt, såsom närett politiskt ställningstagande från regeringen framstår somnödvändigt.Den föreslagna lagen om civilt försvar avses träda i kraft den1 . Genom lagen upphävs följande lagar:civilförsvarslagen (1960:74),lagen (1964:47) om krigshjälp,lagen (1964:63) om beredskap,lagen (1964:64) om skyldighet att upplåta inkvarteringsbostadi krig m.m.,lagen (1973:861) om lokal kristidsförvaltning,lagen (1976:276) om provisoriska bestämmelser om statsbidragtill kommuner för vissa civilförsvarskostnader,lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap.Utskottets bedömningUtskottet har ingen erinran mot det framlagda lagförslagetsåvitt gäller de under rubrikerna Straff m.m. (10 kap.) ochÖverklagande av beslut (11 kap.) intagna bestämmelserna. Inteheller i fråga om bestämmelserna om lagens ikraftträdande den 1juli 1995 och lagförslagets övergångsbestämmelser ger utskottetanledning till erinran. Lagförslaget bör alltså även i dessadelar antas av riksdagen.Ändringar i vissa lagarI propositionen framläggs förslag om 16 lagändringar(yrkandena 2--17). har i sittyttrande berört två av dessa. Det gäller propositionens förslagtill lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter ochtill lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. Utskottet uppehåller sig inledningsvis viddessa båda lagförslag.Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifterPropositionen(s. 38, 122)I den föreslagna lagen föreskrivs att 2 kap. 4 § förstastycket 7 i lagen om socialavgifter skall upphöra att gälla vidutgången av juni 1995.Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande pekat påbehovet att i en övergångsbestämmelse ange att den upphävdabestämmelsen fortfarande skall tillämpas på ersättning som avsertid före ikraftträdandet.Utskottets bedömningUtskottet delar socialförsäkringsutskottets bedömning avbehovet av den angivna övergångsbestämmelsen. börsålunda anta lagförslaget med ett tillägg av den innebörd somsocialförsäkringsutskottet har föreslagit.Lag om ändring av lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl.Propositionen(s. 42, 123)I regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137)om mottagande av asylsökande m.fl. har införts en ny 25 § avföljande lydelse.Regeringen får meddela särskilda föreskrifter som avviker fråndenna lag, om är i krig eller krigsfara eller det rådersådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att detär krig utanför gränser eller av att har variti krig eller krigsfara.MotionenMotionärerna i motion 1994/95:Fö7 (mp) anser att det kankrävas ett snabbt beslut om att kraftigt öka eller underlättamottagandet av asylsökande och att det därför kan finnas envinst i att regeringen kan fatta ett sådant beslut. Ett beslutsom innebär att mottagandet minskas eller de asylsökandessituation på annat sätt försämras bör däremot endast få fattasav . Därigenom kan beslutet föregås av en debatt däralla riksdagspartierna kommer till tals.Utskottets bedömningMed anledning av motion Fö7 (mp) konstaterarsocialförsäkringsutskottet i sitt yttrande bl.a. att denföreslagna nya paragrafen innebär ett bemyndigande förregeringen att under däri angivna förhållanden avvika frånbestämmelserna i lagen om mottagande av asylsökande m.fl.,nämligen bestämmelser om sysselsättning eller bistånd tillasylsökande och vissa andra utlänningar.Socialförsäkringsutskottet framhåller vidare att regeringen medstöd av detta bemyndigande inte kan begränsa antalet utlänningarsom får skydd här i landet. Däremot är det möjligt förregeringen, anför socialförsäkringsutskottet, att bl.a. i frågaom utlänningars inresa och vistelse i landet samt avlägsnandefrån landet enligt 4 § utlänningslagen (1989:529) meddelaföreskrifter att gälla i krig, vid krigsfara som harbefunnit sig i. En föreskrift om utlänningars avlägsnande frånlandet som har meddelats i andra fall än då är i krigskall dock underställas inom viss tid.Socialförsäkringsutskottet anser att motion Fö7 (mp) får ansestillgodosedd med vad socialförsäkringsutskottet har anfört omlagförslagets innebörd.Försvarsutskottet delar socialförsäkringsutskottets bedömningoch föreslår att avslår motion Fö7 (mp) och antarlagförslaget.Övriga lagändringarBeträffande övriga i propositionen framlagda förslag tilllagändringar (yrkandena 2--12, 14--16) har inga yttrandeninkommit från andra utskott. Inte heller försvarsutskottet harnågon erinran mot de föreslagna lagändringarna. De bör sålundaantas av riksdagen.I yrkande 8 i propositionen, som gäller förslag till antagandeav en lag om ändring i lagen (1942:335) om särskildaskyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m., är lagensbenämning ofullständig. I utskottets hemställan till riksdagenär lagen angiven med den rätta benämningen. beträffande ersättningsskyldighet för statenatt med avslag på motion 1994/95:Fö10 antarregeringens förslag till lag om civilt försvar såvitt avser 2kap. 6 §,res. 1 (c, kds)2. beträffande krav på svenskt medborgarskap m.m.att med avslag på motion 1994/95:Fö8 antarregeringens förslag till lag om civilt försvar såvitt avser 9kap. 2 §,res. 2 (mp)3. beträffande lagen om civilt försvar i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om civiltförsvar, i den mån förslaget inte omfattas av vad utskottethemställt ovan,4. beträffande uttalande om hemskyddets uppgifter inomsocialtjänstenatt avslår motion 1994/95:Fö9 yrkande 1,5. beträffande uttalande om länsstyrelsernas roll ikommunernas beredskapsplanering m.m.att avslår motion 1994/95:Fö9 yrkandena 2--4,6. beträffande lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifteratt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter med den ändringen attföljande övergångsbestämmelse införs:Den upphävda bestämmelsen tillämpas fortfarande i fråga omersättning som avser tid före ikraftträdandet,7. beträffande lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl.att med avslag på motion 1994/95:Fö7 antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl.,8. beträffande övriga lagförslagatt regeringen antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i ,dels lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102),dels lag om ändring i lagen (1953:771) om skydd för vissainternationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvaretsinternationella kännetecken,dels lag om ändring i förfogandelagen (1978:262),dels lag om ändring i lagen (1982:1004) om skyldighet förnäringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. attdelta i totalförsvarsplaneringen,dels lag om ändring i lagen (1923:116) om hundskatt,dels lag om ändring i lagen (1942:335) om särskildaskyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m.,dels lag om ändring i lagen (1971:309) om behörighet förallmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,dels lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift,dels lag om ändring i vapenlagen (1973:1176),dels lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410),dels lag om ändring i (1987:10),dels lag om ändring i polislagen (1984:387),dels ock lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd församhällsviktiga anläggningar m.m.Stockholm den 29 november 1994På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), My (), (), (), (),(), (), () ochEva Flyborg (fp). Ersättningsskyldighet för staten (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 11börjar med "Det i" och slutar med "i fråga."