bet · GI01FiU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Budgeteffekter av medlemskap i unionenm.m. 1994/95:40) tillstyrker i detta betänkande regeringensförslag till principer för budgetering, redovisning och revisionav de medel som betalar till resp. mottar från EU samtde anslag som erfordras för att täcka de ytterligare utgiftersom uppstår under innevarande budgetår med anledning avmedlemskapet i EU. I betänkandet behandlas också Sverigesåtaganden i Europeiska investeringsbanken. Utskottet tillstyrkervidare de principer för finansiering av avgiften till EU somregeringen redovisat i propositionen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som väckts ianslutning till propositionen. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , liberalerna ochKristdemokraterna har avgivit en gemensam reservation tillförmån för sina motionsyrkanden när det gäller principerna förfinansiering av EU-avgiften. och degröna har fogat särskilda yttranden till betänkandet.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1994/95:40 om budgeteffekter av Sverigesmedlemskap i unionen m.m.,dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1994/95:Fi20 av m.fl. (v),1994/95:Fi21 av m.fl. (m),1994/95:Fi22 av m.fl. (c),1994/95:Fi23 av m.fl. (kds) och1994/95:Fi24 av och (). I proposition 40 föreslår regeringen ()1. att antar regeringens förslag att utgifter tilloch inkomster från EU skall bruttoredovisas över statsbudgetenoch budgeteras, redovisas och revideras i enlighet medregelverket för statliga medel,2. att till Avgiften till gemenskapsbudgeten: Tullarunder sjunde huvudtiteln på tilläggsbudget till statsbudgetenför /95 anvisar ett förslagsanslag på2 ,3. att till Avgiften till gemenskapsbudgeten:Jordbruks- och sockeravgifter under sjunde huvudtiteln påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95 anvisarett förslagsanslag på ,4. att till Avgiften till gemenskapsbudgeten:Mervärdesskattebaserad avgift under sjunde huvudtiteln påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95 anvisarett förslagsanslag på 4 ,5. att till Avgiften till gemenskapsbudgeten: Avgiftbaserad på bruttonationalinkomsten under sjunde huvudtiteln påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95 anvisarett förslagsanslag på 2 ,6. att under en ny inkomsttitel på statsbudgeten,Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten, /95 beräknar 2 ,7. att bemyndigar regeringen att godkänna deåtaganden med betalningsutfall efter /95 somföljer av de bemyndiganden som lämnas i EG-budgeten 1995,8. att bemyndigar regeringen att teckna en andel om2 026 000 000 ecu i Europeiska investeringsbankens kapital ochdärvid göra garantiåtaganden i fråga om den del för vilkenbetalning kan påfordras,9. att bemyndigar regeringen att till Europeiskainvesteringsbanken betala in dels ett belopp till bankensgrundkapital motsvarande 151 983 002 ecu, dels ett beloppmotsvarande av reserverna och avsättningarna ibankens balansräkning per året före anslutningen,10. att till Bidrag till kapitalet i under sjunde huvudtiteln på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /95 anvisar ettförslagsanslag på ,11. att bemyndigar regeringen att förräntekostnader, föranledda av förskotterade utbetalningar avstöd från EG, besluta om en anslagskredit som av anslagsbeloppets storlek,12. att godkänner principerna för verksamhetsansvar,finansiering, anslagskonstruktioner och betalningsförmedling(avsnitten 7, 9 och 10). 1994/95:Fi20 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av medlemskap iEuropeiska unionen.1994/95:Fi21 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av medlemskap i /95:Fi22 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1994/95:40 såvitt avser principerför finansiering.1994/95:Fi23 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principer för finansiering av EU-avgiften.1994/95:Fi24 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principerna för finansiering avEU-avgiften. InledningI proposition 40 som beslutades föreslåsatt skall ställa sig bakom vissa principer förbudgetering, redovisning och revision av de medel som Sverigebetalar till resp. mottar från EU. Därutöver redovisarregeringen en bedömning av medlemskapets direkta effekter påstatsbudgeten samt begär anslag för att täcka vissa ytterligareutgifter som uppstår under /95. Regeringen lämnarockså förslag till hur skall fullgöra sina åtaganden sommedlem i Europeiska investeringsbanken.Regeringen bedömer att budgeteffekterna av medlemskapet kan beräknas till en nettomerbelastning omdrygt . Av dessa utgör ca 2 miljarderengångseffekter. Den kvarstående budgeteffekten uppgår till ca20 miljarder kronor. Den största komponenten är avgiften tillEG:s budget. uppgår avgiften brutto till ca 19,9miljarder kronor och netto till ca 15,5 miljarder kronor.Därutöver lämnar regeringen förslag till principer förfinansiering av avgiften till EG:s budget. Sedermera harregeringen i proposition 1994/95:122 -- beslutad den 21 november1994 -- redovisat förslag till delfinansiering av avgiften genomen höjning av arbetsgivaravgifterna (prop. 1994/95:122).Ytterligare finansieringsförslag avses bli presenterade ibudgetpropositionen.I den nu aktuella propositionen informerar regeringen ocksåriksdagen om sin syn på frågan om kontroll och revision avEU-medel samt aviserar att den avser att återkomma tillriksdagen med förslag när det gäller konsekvenserna för denationella revisionsorganen.Redovisning av betalningar till och från EU över statsbudgetenI propositionen föreslås att utgifter till och inkomsterfrån EU skall bruttoredovisas över statsbudgeten samtbudgeteras, redovisas och revideras i enlighet med regelverketför statliga medel.Betalningar mellan och EU utgör statliga medel. Sommedlem i EU kommer att bedriva politik inom ett antalområden med fler finansiella instrument än de rent nationella.Såväl direkt nationella som EU-medel bör enligt regeringenbudgeteras och redovisas samlat på statsbudgeten. Därigenom fårriksdag och regering ett rättvisande underlag för tilldelning avmedel, verksamhetsstyrning samt uppföljning.Regeringen understryker i propositionen att i flerasammanhang efterlyst en sådan struktur på statsbudgeten attstatens verksamhet i större utsträckning bruttoredovisas påstatsbudgetens utgifts- resp. inkomstsida. Det är därförnaturligt att från början utforma redovisningen av statligabetalningar till och från EU i enlighet med detta. En effekt avbruttoredovisning är att budgetomslutningen ökar. Enligtregeringens uppfattning är dock detta förhållande av relativtliten betydelse i relation till kravet på tydlighet ochfullständighet i redovisningen.Utskottet delar helt den syn på budgetering, redovisningoch revision av EU-medel som kommer till uttryck i propositionenoch tillstyrker således de principer som regeringen förordat.Den svenska avgiften till EG-budgeten 1994/95AllmäntDe totala utgifterna på EG-budgeten bestäms av ochEU-parlamentet. Utgifterna skall rymmas inom en ram somfastställs som en andel av EG:s totala BNI. Europeiska rådetbeslutade vid sitt möte i att budgetenkan öka från av BNI 1993 till 1999. Förbudgetåren 1995 och 1996 har taket fastställts till 1,21 %resp. Det årliga budgetförslaget måste inrymmasi dessa ramar. Det är dock inte självklart att hela utrymmetskall tas i anspråk.Budgetens inkomster utgörs av tullar, jordbruksavgifter,momsbasavgift och en BNI-avgift, de s.k. egna resurserna.Jordbruksavgifterna, tullarna och momsbasavgiften är fastlagdaså att de är oberoende av nivån på utgifterna. Budgeten måsteemellertid balanseras. BNI-uttaget beräknas därför som enrestpost, dvs. man räknar ut hur stor andel av BNI som måste tasi anspråk för att planerade utgifter skall täckas.Anslag till gemenskapsbudgeten. Tullavgifter samt jordbruks-och sockeravgifterFör att täcka avgift till gemenskapsbudgeten föreslåsi propositionen att medel anvisas på tilläggsbudget för deolika komponenterna i avgiften till EG:s budget. Förtullavgifter föreslås och för jordbruks-och sockeravgifter 700 miljoner kronor.Tullar och jordbruks- och införselavgifter svarar förnärvarande för av EG-budgetens totala inkomster.Inbetalningen kommer att ske i enlighet med uppbörden, medanövriga avgifter betalas enligt budget. Bokföring och betalningav dessa s.k. traditionella resurser sker månatligen. Förebetalningen görs avdrag för de av uppbörden som skalltäcka administrationskostnaderna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning när det gäller tullavgifter resp. jordbruks- ochsockeravgifter.Anslag till gemenskapsbudgeten. Mervärdesskattebaserad avgiftI propositionen föreslås att till den del av avgiften somavser mervärdesskattebaserad avgift anvisas för innevarandebudgetår ett förslagsanslag på 4 100 miljoner kronor.Momsbasavgifterna svarar för drygt hälften avEG-budgetens totala inkomster. Momsbasavgiften tas ut som enenhetlig procentuell avgift på medlemslandetsmervärdesskattebas. blir avgiften för högst1,. Avgiften betalas in enligt de belopp som tas upp i EG:sbudget. Bokföring och betalning av denna avgift sker förstaarbetsdagen varje månad.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen tillmedelsanvisning beträffande momsbasavgiften.Anslag till gemenskapsbudgeten. BNI-avgiftI propositionen förordas att till den del av avgiften somär baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) anvisas /95 ett förslagsanslag på 2 900 miljoner kronor.BNI-avgiften svarar för av EG-budgetens totalainkomster. BNI-avgiften utgår i procent av medlemsländernas BNItill marknadspriser för aktuellt budgetår. Procentsatsen ärenhetlig och fastställs i EG:s budgetprocess för att täckaåterstående finansieringsbehov efter det att jordbruksavgifter,tullar och momsbasavgift fastställts. Procentsatsen fastställs iförhållande till summan av samtliga medlemsländers BNI.BNI-avgiften budgeteras i enlighet med en prognos för BNI, medkorrigeringar i efterhand.Utskottet tillstyrker regeringens förslag när det gälleranslag till BNI-avgiften.Ny inkomsttitel. Återbetalning avseende avgiften tillgemenskapsbudgetenI propositionen föreslås också att en särskildinkomsttitel upprättas för den återbetalning av det överenskomnainfasningsbeloppet som skall ske --1998. För år1995 uppgår återbetalningen till 488 miljoner ecu, vilket medkursen /ecu motsvarar . Hälften avåterbetalningen 1995 väntas infalla under /95.Utskottet tillstyrker att beslutar i enlighetmed regeringens förslag.Bemyndigande till regeringen för budgetåtagande för år 1995I propositionen understryks att bemyndigandesystemet är endel av EG-budgetens regelverk. Det utgör -- på samma sätt somdet bemyndigandesystem som tillämpas inom statsbudgeten -- ettbetalningsåtagande som avser senare budgetår. Det innebär attnär som medlem i fastställer budgeten ingåräven beslut om åtaganden för senare budgetår, i detta fall förandra . bör som ett led i godkännandet avEU:s regelverk ge regeringen ett bemyndigande i denna del.Regeringen anmäler i propositionen att den avser att ibudgetpropositionen lämna en redogörelse för beslutadebemyndiganden.Utskottet tillstyrker att regeringen ges det begärdabemyndigandet.Kapitalinsats i Europeiska investeringsbankenRegeringen föreslår i propositionen att riksdagenbemyndigar regeringen dels att teckna en andel i Europeiskainvesteringsbankens grundkapital till ett värde av 2 026miljoner ecu (vilket med växelkursen /ecu motsvarar ca18 ), dels att göra de inbetalningar ochgarantiåtaganden som följer av ett medlemskap i banken.Därutöver föreslås att ett anslag om påtilläggsbudget anvisas som bidrag till kapitalet i konstaterar att av ett medlemskap i denEuropeiska unionen följer också medlemskap i investeringsbankenmed därav följande åtaganden. Bankens huvuduppgift är att bidratill en balanserad regional utveckling inom EU genom attfinansiera ekonomiskt sunda investeringar i de mest eftersattaregionerna. Utskottet anser därför att bör bifallaregeringens förslag om svensk kapitalinsats i Europeiskainvesteringsbanken.Bemyndigande till regeringen att överskrida anslagskredit förramanslagI enlighet med de principer som regeringen förordat för bl.a.budgetering och redovisning på statsbudgeten av medel medanknytning till stöd från EG:s budget bör särskildaräntekostnadsanslag föras upp på de huvudtitlar därräntekostnader uppstår till följd av att staten betalar ut stödi förskott. Räntekostnadsanslagen bör av främstredovisningstekniska skäl anvisas som ramanslag.I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att förräntekostnader, föranledda av förskotterade utbetalningar avstöd från EG, besluta om en anslagskredit som överstiger avanslagsbeloppets storlek.Utskottet tillstyrker att regeringen ges det begärdabemyndigandet.Finansieringsprinciper m.m. för betalning av EU-avgiftenI propositionen (avsnitt 9) behandlas hur EU-avgiftenskall finansieras. Inledningsvis anges att följande femprinciper skall gälla för finansieringen av ett eventuelltsvenskt medlemskap i unionen.1. Effekterna skall finansieras fullt ut och får inte ledatill ökat upplåningsbehov.2. Statens utgifter för administration får inte öka på grundav medlemskapet.3. Om EU:s budgetmyndigheter tar beslut som innebär totaltökade utgifter skall dessa finansieras med redan anvisade medelinom i första hand berörda departementsområden.4. De nationella åtaganden som krävs för att få bidrag frångemenskapsbudgeten skall finansieras med redan anvisade medelinom de departementsområden dit stödet är riktat.5. Varje svenskt utgiftsområde som berörs av EU-samarbetetskall bidra till finansieringen i proportion till områdets andelav avgiften.I propositionen understryks att den sociala sektorn inte bördrabbas av finansieringen av EU-avgiften (prop. s. 24).Beträffande utgiftsneddragningar sägs att varje utgiftsområdesom berörs av EU-samarbetet skall bidra till finansieringen avden svenska budgetavgiften motsvarande områdets andel avbruttoavgiften. Utgiftsneddragningarna utgör finansiering utöveråterbetalningen. Det är därför, enligt propositionen, viktigtatt framhålla att neddragningarna i de flesta fall inte innebärminskade resurser till berörda områden med hänsyn till att medeli stället utbetalas från gemenskapsbudgeten.På skatteområdet bör förslagen så lång möjligt koncentrerastill sektorer som är bidragsmottagare från gemenskapsbudgetensamt till de delar av ekonomin som i andra avseenden kan ansesdra fördel av ett medlemskap. Det är, understryks det, angelägetatt de skattehöjningar som väljs i så liten utsträckning sommöjligt leder till välfärdsförluster. De extra bördor som följerav skattens snedvridande effekter på produktion och konsumtionbör begränsas i så stor utsträckning som möjligt (prop. s. 25).Ett konkret förslag till finansiering av EU-avgiftenbehandlas i proposition 1994/95:122 Finansiering av medlemskap iEU. Propositionen bereds av skatteutskottet (bet.1994/95:SkU16).Fem motioner, motion Fi20 av m.fl. (v),motion Fi21 av m.fl. (m), motion Fi22 avPer-Ola m.fl. (c), motion Fi23 av . (kds) och motion Fi24 av och (), har väckts med anledning av propositionen.Av de borgerliga motionerna -- Fi21 (m), Fi22 (c), Fi23 (kds)och Fi24 (fp) -- framgår att motionärerna stöder principen attEU-avgiften inte får finansieras genom att statensupplåningsbehov ökar. uttalas stöd för ambitionen atten ökning av statens utgifter för administration i samband medEU-medlemskapet förhindras.Däremot avvisas bestämt det som sägs i propositionen om att,som motionärerna tolkar propositionen, finansieringen skallbelasta olika områden och verksamheter i proportion till hur degynnas av medlemskapet. Som motionärerna ser det innebär den ipropositionen föreslagna finansieringen att specialdestineringav skatt och andra inkomster i budgeten införs i budgetarbetet.En sådan princip strider mot vedertagna regler i svensktbudgetarbete och bör därför, menar motionärerna, avvisas.Specialdestinering av vissa inkomster för att bestrida vissautgifter öppnar vägen för suboptimering vid den politiskaavvägningen av vilka uppgifter som är mest angelägna.Motionärerna kan ej heller dela regeringens uppfattning attvissa medborgare, som enligt propositionen drar större fördel änandra av medlemskapet, skall betala en större del av avgiften.Kristdemokraterna understryker i motion Fi23 att derashållning bygger på en principiell syn på budgetens utformningsom innebär att EU-avgiften inte skall öronmärkas genomspecifika skattehöjningar eller besparingar.Medlemskapet är, sägs det i motion Fi24 (fp), till föroch till fördel för hela landet. Det vore både egendomligt ochstötande att ha en speciell finansiering av just denna utgift.Regeringens tankegångar om höjda arbetsgivaravgifter och andraskattehöjningar kan riskera att legitimera det felaktigapåståendet att EU bara är till fördel för näringslivet ochdärmed förstärka en negativ känsla hos dem som röstadenej i folkomröstningen.I motion Fi22 (c) framhålls att den finansieringsprincipsom föreslås i propositionen innebär att ett bestraffningssysteminförs med udden riktad mot vissa grupper och mot de medborgaresom röstade nej till EU-medlemskap. Förslagen lägger också,enligt motionärerna, ett tak på nationella ambitioner inommiljö- och regionalpolitikens område.I motion Fi21 (m) anförs att ett viktigt syfte medSveriges anslutning är att öka landets ekonomiska tillväxt. Detär emellertid inte möjligt att exakt förutsäga hur stor dennaeffekt blir. Enligt propositionen (s. 14 ) skall effekter avdetta slag successivt beaktas i regeringens ekonomiska politik.Motionärerna ser ingen anledning att detta inte skall ske frånförsta början. Den tänkta uppläggningen att medlemskostnadeninledningsvis skall betalas krona för krona genom riktadeskattehöjningar ger enligt motionärerna skäl för misstanken attregeringen vill begagna tillfället att skaffa fram extraskatteintäkter till täckande av budgetunderskottet, när det nuter sig alltmer besvärligt att få fram utgiftsbesparingar.Utskottet vill för sin del anföra följande.I proposition 1994/95:122 förordas att en allmän löneavgift på1,införs fr.o.m. för finansiering avmedlemskapet i EU. Löneavgiften föreslås utformad så att denmotsvarar en höjning av arbetsgivaravgifterna och andramotsvarande avgifter för egenföretagare med 1,5 procentenheter.Även om skäl, enligt propositionen, talar mot denna åtgärd i ettlångsiktigt tidsperspektiv är en höjning avarbetsgivaravgifterna motiverad i ett medelfristigt perspektiv.Utskottet drar av detta uttalande slutsatsen att avsikten inteär att långsiktigt knyta denna avgift till utgifterna förEU-medlemskapet.Mot den bakgrunden anser utskottet det inte relevant att talaom en specialdestinering av avgiften. Med specialdestineringavses att inkomster redovisningsmässigt knyts till vissautgifter så att utgifterna anpassas storleksmässigt tillinkomsterna eller tvärtom. Utskottet anser att den i proposition40 föreslagna principen för finansiering -- att ökadeutgiftskrav inte får leda till ökad upplåning utan skallfinansieras fullt ut genom en kombination avutgiftsneddragningar och inkomstförstärkningar -- är en godprincip som överensstämmer med de budgetpolitiska riktlinjer somriksdagen vid ett flertal tillfällen ställt sigbakom.Utskottet delar således inte motionärernas uppfattning attprinciperna för finansieringen av EU-avgiften skulle innebäraatt en specialdestinering införs i budgeten. Utskottet villockså bestämt avvisa det som sägs i motion Fi22 (c) om attprinciperna skulle innebära ett tak för våra nationellaambitioner eller utgöra ett bestraffningssystem riktat mot vissagrupper. Som utskottet ser det handlar det här om en renmissuppfattning från motionärernas sida av de föreslagnaprinciperna. Utskottet anser således att bör avslåmotionerna Fi21 (m), Fi22 (c), Fi23 (kds) och Fi24 (fp).I motion Fi20 av m.fl. (v) anförs att dengrundläggande principen för finansieringen av EU-avgiften skallvara att den som tjänar på medlemskapet också skall betala det.Principerna för finansiering bör också, menar motionärerna, sesi samband med besluten om i vilken utsträckning och enligt vilkaprinciper skall ta emot olika former av EU-stöd.Finansieringen måste därför vägas mot de förslag som läggs ibudgetpropositionen i januari 1995.I motion Fi20 (v) tas även frågan upp vilkenfinansieringsform man bör välja för att täcka dennettobelastning på statsbudgeten som EU-medlemskapet innebär.Motionärerna anser att följande fyra inkomstkällor i förstahand bör utnyttjas: Fastighetsskatter, inkomstskatter på fysiskapersoner, skatt på företagsvinster samt olika former avmiljörelaterade skatter/avgifter på företag.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i propositionen,att en strävan bör vara att skatteåtgärderna så långt möjligtbör koncentreras till sektorer som är bidragsmottagare från EUeller till aktiviteter som i andra avseenden kan anses bligynnade av ett medlemskap. För valet mellan olikaskattehöjningar innebär detta att i första hand sådana skatterbör höjas där skattesubjektet utgörs av företag.I proposition 122 föreslås som nämnts en delfinansiering, etthöjt skatteuttag genom en höjning av arbetsgivaravgifterna.Avsikten är att den skall kunna börja tillämpas från årsskiftet.Ytterligare finansieringsförslag kommer att läggas fram senare ibudgetpropositionen. Det finns därför inte anledning förriksdagen att nu göra något uttalande med anledning av motionFi20 (v). Den avstyrks därför av utskottet.Med det anförda tillstyrker utskottet de i propositionenangivna principerna för verksamhetsansvar, finansiering,anslagskonstruktioner och betalningsförmedling.Kontroll och revision av EU-medelI propositionen informerar regeringen om sin synpå frågan om kontroll och revision av EU-medel. Enligtregeringens bedömning måste uppföljningen av effektiviteten ochefterlevnaden av ges hög prioritet. De svenskanationella kontroll- och revisionsinsatserna bör och måstedärför öka. Dessa utökade granskningsinsatser kan enligtregeringen normalt fullföljas inom ramen för befintligamyndigheters instruktionsenliga uppgifter.Regeringen har således inte funnit att ett medlemskap i behöva innebära någon förändring av de statligarevisionsorganens uppdrag. Ett medlemskap innebär dock attRiksrevisionsverkets och revisorers granskningsrättbör vidgas till att även omfatta statlig verksamhet sominitierats eller finansierats av EU. Regeringen anmäler isammanhanget att den avser att återkomma till med ennärmare redogörelse och förslag till hur de svenska nationellarevisionsorganens granskningsrätt hos uppbördsobjekt ochslutmottagare av bidrag i enlighet med kantillgodoses. Regeringen betonar att de svenska revisionsorganenbör ges samma rätt som EG:s kontroll- och revisionsorgan attgranska hanteringen av medel från EU.Utskottet vill för sin del kraftigt understryka det somsägs i propositionen om kontroll och revision av EU-medel.Utskottet vill i sammanhanget därutöver endast notera attöverväganden om konsekvenserna av ett medlemskap i förRiksdagens revisorers del bör samordnas med det pågående arbetetinom . beträffande redovisning av betalningar till och från EUöver statsbudgetenatt med bifall till proposition 1994/95:40yrkande 1 godkänner att utgifter till och inkomster från EUskall bruttoredovisas över statsbudgeten och budgeteras,redovisas och revideras i enlighet med regelverket för statligamedel,2. beträffande Avgiften till gemenskapsbudgeten: Tullaratt med bifall till proposition 1994/95:40 yrkande2 till Avgiften till gemenskapsbudgeten: Tullar under sjundehuvudtiteln på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 2 ,3. beträffande Avgiften till gemenskapsbudgeten: Jordbruks-och sockeravgifteratt med bifall till proposition 1994/95:40yrkande 3 till Avgiften till gemenskapsbudgeten: Jordbruks-och sockeravgifter under sjunde huvudtiteln på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /95 anvisar ettförslagsanslag på ,4.