bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — Inom s.k.utvecklingsområden med väsentlig industriell potential är deprioriterade områdena biomedicinsk teknik, produktionsteknik,processteknik, transportteknik, miljöteknik och vidareförädlingav skogsråvara.Svenska företag och forskningsinstitutioner har under desenaste åren deltagit på projektnivå i EU:s forsknings- ochutvecklingsprogram, påpekas det i propositionen. I och medEES-avtalets ikraftträdande associeras till EU:s tredjeramprogram för forskning och utveckling.Insatser görs för att underlätta små och medelstora företagsmedverkan i FoU-aktiviteter, heter det vidare i propositionen.Det sker t.ex. genom särskilda program, nämligenunderleverantörsmedverkan inom det fordonstekniska programmetoch programmet för arbetslösa civilingenjörer i småföretag.Nya former för forskningssamverkan mellanuniversitet/högskolor och industrin har utvecklats, erinras detvidare om i propositionen. Ett exempel är de sjuteknikbrostiftelserna, ett annat är arbete medkompetenscentra.I Socialdemokraternas och partimotioner1993/94:N305 och 1993/94:N281 aktualiseras inriktningen avteknisk forskning och utveckling.FoU är -- vid sidan om uppfinnar- och innovationsverksamhet --det andra viktiga ledet i det arbete som krävs för att ökagraden av produktionsförnyelse, anförs det i den förstnämndamotionen. Det är i första hand den tillämpade forskningen ochteknikutvecklingen som måste stärkas, anser motionärerna.Framför allt gäller det att förbättra kontakterna mellanhögskola och företag. På följande områden borde regeringen isamband med den aviserade propositionen om utbildning ochforskning återkomma med förslag: De existerande s.k. industriforskningsinstituten bör vara ettprioriterat område. Det bör utredas om det kan inrättas ettproduktutvecklingsinstitut, inriktat på små företag, med uppgiftatt stödja produktutveckling och teknikspridning, enligtförebilder i (och SteinbeisStiftung). Det bör göras ytterligare satsningar på FoU inom viktigaframtidsområden, t.ex. biomedicinsk teknik, produktionsteknikinkl. verkstadsteknik, processteknik, transportteknik,materialteknik, miljöteknik, skogsindustriell forskning ochtransportteknik. Kompetenscentra bör etableras i anslutning till högskolorna. Forskning för omställning till miljövänliga och förnyelsebaraenergisystem bör utökas. Särskilda FoU-insatser för små och medelstora företag börgenomföras. Insatser för att företag skall kunna hämta hem ny teknik,t.ex. stöd till små företag för att "hyra teknikchef" och deltai FoU-projekt, bör beslutas om.Teknisk forskning och utveckling är grundläggande förförnyelsen av svenskt näringsliv, sägs det i motion 1993/94:N281(v). har avsatt utöverregeringens förslag för det berörda anslaget (se vidare i detföljande).Regeringen tillsatte en styrgrupp med uppdrag attse över industriforskningssystemet. Gruppen redovisade i januari1994 rapporten till struktur i systemet förindustriforskning (Ds 1994:25), i vilken föreslås en radåtgärder i syfte att åstadkomma ett effektivare, mer öppet ochflexibelt industriforskningssystem. Förslagens strategiskastruktur bygger på följande: en prioriteringsmodell med finansieringskonsekvenser somutgår från särskilt viktiga värderingskriterier, en förstärkt ömsesidig samverkan mellan högskola ochindustriforskning, ett effektivare utnyttjande av industriforskningssystemet itekniktransferering till små och medelstora företag, ett mer konsekvent utnyttjande av programstyrelser för attkanalisera näringslivets prioriteringar ochforskningsbeställningar.Styrgruppens förslag kommer att behandlas i den proposition omutbildning och forskning som är aviserad till mars 1994.Omstruktureringsarbetet, som skall vara genomfört senast den 30juni 1995, skall genomföras successivt av NUTEK.Inom pågår vidare ett arbete med att ta fram ett förslagom inrättande av ett 30-tal kompetenscentra. I regleringsbrevetför innevarande budgetår har inom anslaget Informationsteknologi() tagits upp ett belopp på för dettaändamål. Enligt vad utskottet har erfarit kommer regeringen atti regleringsbrevet för nästa budgetår lämna anvisningar fördetta ändamål också inom anslaget Teknisk forskning ochutveckling ().Utskottet har tidigare gett uttryck för sin uppfattningatt näringspolitiken bör föras med generella medel. Dennagrundinställning bestämmer också utskottets uppfattning om hurstatens insatser rörande teknisk forskning och utveckling skallutformas.Det angivna synsättet präglade regeringens förslag beträffandeteknisk FoU /94--1995/96 som lades framvåren 1993 och som ställde sig bakom. Statens insatserbör sålunda främst avse områdena grundläggande forskning ochutveckling av basteknologier.De synpunkter som förs fram i motionerna 1993/94:N305 (s) och1993/94:N281 (v) skiljer sig från utskottets genom förordandetav selektiva insatser som där görs. Motionerna avstyrks avutskottet i berörda delar.Kunskapsförsörjning för den träråvarubaserade industrinDen träråvarubaserade industrin är föremål för yrkanden i 16motioner.Regeringen bör anmodas att lägga fram ett förslag tillskogsindustriellt program, anförs det i Socialdemokraternasparti- och kommittémotioner 1993/94:N305 och 1993/94:N289.Sverige är världens tredje största exportör av papper, massaoch sågade trävaror, och skogsnäringen står för en mycket stordel av det svenska exportnettot, konstateras det i denförstnämnda motionen. Inom skogsnäringen finns det storaeftersatta behov av FoU-insatser, vilket är belyst i olikarapporter (Ds 1991:62 och SOU 1991:83). Motionärerna föreslåratt det skall uppdras åt en särskild utredning att ta fram ettprogram med insatser och med följandeinriktning: Skogsbruket: En viktig samhällsuppgift är att skapaförutsättningar för att skogsresurserna bättre tas till vara medhänsynstagande till de naturliga förutsättningarna. Det krävsteknisk och organisatorisk utveckling för att bättre utnyttjaskogen som en energikälla. Massa- och pappersindustrin: måste, tillsammans medövriga nordiska länder, slå vakt om den färskfiberbaseradeindustrin, utan att göra avkall på miljöambitionerna. ske i diskussioner om EU-direktiv om återvinningsnivåeroch returpapper. Sågverksindustrin: En ny typ av affärsrelationer mellaninternationella trävaruköpare och sågverksindustrin växer framdär service, produktutveckling och teknik är minst likabetydelsefullt som prisfrågor. Det krävs en strukturanpassningav den svenska sågverksindustrin, i vilken staten bör engagerasig. Byggnadssnickeri- och trähusindustrierna: Ett program förkompetensutveckling med inriktning på export bör startas ochockså inkludera stöd till marknadsundersökningar och direktaexportfrämjande aktiviteter.Även i den andra motionen påpekas att skogsindustrin är enekonomisk motor för , som med mer än hälften bidrar tillnettoexportintäkterna. Skogsindustrin befinner sig i ensituation med ett behov av starkt ökade resurser för FoU, heterdet vidare. Det har i olika sammanhang framförts uppfattningenatt staten måste bidra med ökade medel för inrättande avprofessurer inom det skogsindustriella området. Det ärnödvändigt att skogsindustrin medverkar i dennaresursförstärkning, anser motionärerna. De menar att debranschprogram som tidigare bedrevs av åter bör startas.Insatser borde också kunna göras genom branschförbund ochbranschforskningsinstitutet synpunkter på behovet av ökade insatser för FoU inomden träråvarubaserade industrin och framtagande av ettbranschprogram i syfte att öka vidareförädlingen av skogsråvaraframförs i ytterligare nio motioner från enskildasocialdemokratiska motionärer, nämligen i motionerna1993/94:N209, 1993/94:N214, 1993/94:N227, 1993/94:N286,1993/94:N291, 1993/94:N306, 1993/94:T215, 1993/94:Jo311 och1993/94:A450. I några av motionerna fokuseras intresset särskiltpå vissa regioner. Sålunda föreslås i motion 1993/94:N227 (s)att länsstyrelserna i --skall tillföras 150miljoner kronor för särskilda stödinsatser. I motionerna1993/94:N286 (s) och 1993/94:N306 (s) föreslås särskildainsatser för träindustrin i norra . Omlokalisering avSvenska träforskningsinstitutet -- helt eller delvis -- tillVästernorrlands län föreslås i motion 1993/94:T215 (s), och imotion 1993/94:A450 (s) begärs att ett trätekniskt centrum skallinrättas i Dalarna.Även i motionerna 1993/94:A454 (m) och 1993/94:N257 (kds)föreslås ökade satsningar på forskning inom denträråvarubaserade industrin -- dock inom givna budgetramar.Motionärernas syfte är att öka förädlingsgraden inom industrin.Det bör förläggas ett trämekaniskt centrum till sydöstraSverige, anförs det i motion 1993/94:Jo226 (c) med rubrikenJord- och skogsbruk i län.Mot bakgrund av skogsbrukets och skogsindustrins storabetydelse för borde det från statens sida föras enlångsiktig, systematisk och övergripande branschpolitik, medsyfte att hjälpa dessa sektorer över den nedgångsperiod sompågår, anförs det i motion 1993/94:N245 (v). Vikten av bättreoch mer långtgående vidareförädling av sågad träråvara kan intenog understrykas, anser motionärerna. bedrevs ettbra utvecklingsprogram för träindustrin genom Träman 90, sägsdet vidare i motionen. Programmet, som var inriktat på de fyranordligaste länen, hade till syfte att öka förädlingsgrad,produktivitet och lönsamhet inom sågverk ochträmanufakturföretag. Regeringen bör, enligt motionärerna, geNUTEK i uppdrag att starta ett program, i samarbete med t.ex.utvecklingsfonderna, med föjande innehåll: förbättradkundanpassning, marknadsanalyser, förbättrad marknadsföring ochsamordning av småföretags exportsatsningar. Motionärernaföreslår att skall anvisas för programmet förnästa budgetår.Det bör genomföras en utredning av småhusindustrin i ,anförs det i motion 1993/94:N217 (-). Den svenskasmåhusindustrin -- som tidigare enligt motionären var en avEuropas mest moderna -- har helt raserats , heter det.Detta borde regeringen göra något åt, anser han.I anslutning till behandlingen av regeringensförslag i den forskningspolitiska propositionen omkunskapsförsörjningen för den träråvarubaserade industrinbehandlades också ett flertal motioner med krav på ökadesatsningar på området. Utskottet, som avstyrkte motionerna,hänvisade till regeringens förslag (bet. 1992/93:NU30). mening fanns det, mot bakgrund av de stora värden somligger i en ökad användning av skogsråvaran, många skäl somtalade för att exempelvis delar av anslaget till energiforskningsamt ofördelade löntagarfondsmedel med fördel skulle kunnainriktas mot en intensifierad träteknisk forskning. Utskottetutgick från att regeringen , i lämpligtsammanhang, skulle redovisa utformningen av det i propositionenföreslagna skogsindustriella forskningsprogrammet. I enreservation (s) resp. en meningsyttring (v) förespråkades ökadesatsningar. följde utskottet.I det inledande avsnittet i bilaga tillårets budgetproposition sägs att vidareförädling av skogsråvaraingår bland de prioriterade områdena inom utvecklingsområden medväsentlig industriell potential.Den träråvaruinriktade forskningen stöds av myndigheter undersåväl som ochJordbruksdepartementets verksamhetsområden, sägs det ipropositionen. De närmast berörda statliga organen -- ,Skogs- och jordbrukets forskningsråd och -- har i samverkan med industrin utarbetat olikaprogram och projektförslag.Ett förslag till det skogsindustriella forskningsprogram somaviserades om i den forskningspolitiska propositionen våren 1993har nu utarbetats av en arbetsgrupp med företrädare för Närings-och Utbildningsdepartementen, och skogsindustrin.Programmet, som totalt uppgår till , omfattar tre delar -- Papper, färg och tryck (4,5miljoner kronor), Nya produkter ur förnyelsebara råvaror (1miljon kronor) och Nordic och nationella insatser inomområdet trä och miljö (4,). Den första delen,som starkt har prioriterats av massa- och pappersindustrin,har som mål att skall bli ett av de ledande länderna närdet gäller forskning inom området papper, färg och tryck. Syftetmed den andra delen av programmet är att genomkunskapsuppbyggnad öka förutsättningarna för att ta fram nyamiljöanpassade kemikalier för användning i bl.a.skogsindustriella produkter. Den tredje delen innebär attSverige fullt ut skall kunna delta i det nordiska samarbetetinom ramen för Nordisk Industrifonds program Nordic . Idetta program är trä och miljö en viktig del. I mån av tillgångpå projektmedel skall också nationella projekt inom trä- ochmiljöområdet stödjas. Industrin har förklarat sig beredd attdelta i finansieringen, varvid en riktlinje är att statens medelskall motsvaras av insatser av minst motsvarande storlek frånindustrin, utom när det gäller Nordic , där särskildafinansieringsregler gäller.Inom arbetsgruppen har diskuterats vilka åtgärder som krävsfrån såväl industrins som statens sida för att industrinslångsiktiga internationella konkurrenskraft skall säkras.Industrins förslag innebär ett årligt behov av statliga medelför infrastrukturella åtgärder på i storleksordningen 150miljoner kronor. Detta innebär en ökning med ca 100 miljonerkronor jämfört med vad som gäller , varav ungefärhälften kan hänföras till utbildningssidan och hälften tillteknisk forskning och kompetensutveckling.Inom ansvarsområde bedriverTeknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR), som är ettforskningsråd för grundvetenskaplig teknisk forskning,verksamhet på det aktuella området. TFR har för de närmaste årenbeslutat om stöd på sammanlagt ca tillteknisk grundforskning inom området skogsteknik.I bilaga i budgetpropositionenredovisas att Skogs- och jordbrukets forskningsråd () hösten1993 lade fram en lägesrapport rörande detträfiberforskningsprogram som aviserades om i denforskningspolitiska propositionen. Detta har följts av attSJFR och () har beslutatinrätta en s.k. forskarskola för trä- och fiberforskning. SJFRoch SLU bidrar vardera med för det första åreti denna forskarskola. 24 nya doktorander kommer att rekryterastill skolan.SJFR har vidare inom sin tvärvetenskapliga skogsforskningsramett träkvalitetsprogram. För de fem budgetåren 1991/92--1995/96har avsatt i programmet, och industrinhar gjort en satsning av minst motsvarande storlek.Den akademiska grundutbildningen för massa- ochpappersindustrin sker vid de tekniska högskolorna i Stockholmoch . Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut (STFI)bidrar med stipendier och medverkar i utbildningen. Vidhögskolan i finns en mellaningenjörsutbildning.Forskningssidan domineras helt av STFI. De mindre instituten medanknytning till pappers- och cellulosaområdet -- Grafiskaforskningslaboratoriet, Packforsk och Ytkemiska laboratoriet --har också viss forskningsverksamhet inom området.Högre utbildning för träindustrin bedrivs på tre ställen --vid dess avdelning i , Tekniskahögskolan (KTH) i och SLU i och -- --, som dominerar på forskningssidan, har treavdelningar förlagda till , och i bedriver forskning ochprovningsverksamhet avseende möbler. SLU har tre institutionersom är delvis inriktade på trä, en i och två i Uppsala.Forskning bedrivs i mindre omfattning vid (avdelningen i ) och vid de tekniska högskolorna iStockholm, och Lund.För forskning vid industriforskningsinstitut med anknytningtill skogsindustrin -- STFI, Trätek, ochGrafiska forskningslaboratoriet -- beräknas staten via NUTEKbidra med ca under innevarande budgetår. proposition om utbildning och forskning som har aviseratstill kommer, som tidigare nämnts, frågor omindustriforskningsinstituten att behandlas. I denna propositionkommer också att lämnas förslag till åtgärder för industriellkompetensutveckling.I flera motioner hänvisas till det särskilda branschprogramför insatser inom den träbearbetande industrin som bedrevfram t.o.m. /92. I budgetpropositionen 1992föreslogs att detta program, som finansierades via anslagetSmåföretagsutveckling och som hade bedrivits sedan början av1970-talet, skulle upphöra i stället för, somtidigare hade planerats, . Utskottet hade ingetatt erinra mot detta (bet. 1991/92:NU20). I en reservation (s)resp. meningsyttring (v) uttalades stöd för motioner med krav påatt programmet skulle fullföljas.Frågor om det s.k. Träman 90-programmet, som tas upp i motion1993/94:245 (v), har tidigare behandlats av utskottet. Riksdagenhar avslagit liknande yrkanden, senast våren1993 (bet. 1992/93:NU30). Yrkandet fick då stöd i enmeningsyttring (v).Utskottet anser att det är mycket viktigt attkunskapsnivån inom såväl massa- och pappersindustrin somträindustrin upprätthålls på en hög nivå. Detta är angeläget omden svenska skogsindustrins konkurrenskraft skall kunnabibehållas och utvecklas. Skogsindustrin har stor betydelse förden svenska ekonomiska utvecklingen och ger ett betydandepositivt bidrag till handelsbalansen.De insatser som görs på olika områden -- bl.a. till följd avförslag i den forskningspolitiska propositionen --och som redovisats i det föregående syftar alla till attupprätthålla och utveckla kunskapsnivån inom skogsindustrin. av åtgärderna har ännu inte hunnit komma till praktisktgenomförande. Det är därför, enligt utskottets mening, förtidigt att göra en utvärdering av resultaten av insatserna.Sverige har av olika skäl -- ökad användning avreturpapper i produktionsprocesserna, ökad tillväxt i skogenm.m. -- ett överskott på skogsråvara. Enligt utskottets meningär det angeläget att, bl.a. genom ökade forskningsinsatser,tillse att denna naturtillgång kan få ökad användning.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Fordonsteknisk forskningDet behövs ett program för ett vidgat samarbete mellanbilindustrin och högskolorna, anförs det i motion 1993/94:N237(m). Bilindustrins överlevnad är i ett längre perspektivberoende av att nya fordonsmodeller och ny teknik utvecklas,främst med avseende på säkerhet, minimering av bränsleåtgång ochavgasutsläpp samt allmän miljöanpassning, säger motionärerna. Deanser att härför krävs samverkan mellan bilindustrin ochhögskolorna och ömsesidig kompetensutveckling. Därvid bordeformerna för finansieringen utredas så att fårlikvärdiga villkor som konkurrentländerna.Också i motion 1993/94:N233 (kds) anförs att det behövsytterligare satsningar på forskning och utveckling inomfordonsindustrin. Motionären föreslår att och Försvaretsforskningsanstalt (FOA) skall ges i uppdrag att utvärderamöjligheterna till tekniköverföring, varefter ettsamarbetsprojekt med fordonsindustrin bör inledas. I motionenhänvisas till att det inom andra länder, t.ex. ,vidtas åtgärder för att påskynda utvecklingen av merbränslesnåla bilar.Den tredje motionen -- motion 1993/94:N248 (fp) -- sombehandlas i det här avsnittet innehåller krav på ökade statligainsatser vad avser forskning och utveckling rörande elbilen. Enkraftig satsning på elbilen som ett alternativ till den mertraditionella drivmedelsbilen är, enligt motionärerna,nödvändig, önskvärd och framåtsyftande. Staten borde tanödvändiga initiativ i syfte att etablera ett utvecklingsarbetei samverkan mellan bilindustrin, , m.fl. Att på olika sätt ekonomiskt stimuleraanvändningen av elbil i stället för bensin- eller dieseldrivetfordon borde vara en självklarhet, anser motionärerna.I den forskningspolitiska propositionen aviseradesom ett nytt program för fordonsteknisk forskning. Staten skallanvisa underförutsättning att bilindustrin tillskjuter motsvarande belopp.En av regeringen utsedd förhandlare, verkställande direktörenLennart , har arbetat fram ett avtal omsamverkan mellan berörda myndigheter, biltillverkare ochunderleverantörer. Arbetet inom programmet syftar till att skapaeffektivare samverkan mellan företag och högskolor, öka antaletexaminerade doktorer inom området samt underlättaunderleverantörernas medverkan i olika forskningsprogram.Riksdagen har avslagit motionsyrkanden -- frånsamma motionärer -- identiska med det i motion 1993/94:N248 (fp)om utveckling av elbilen. Vid det senaste tillfället, (bet. 1992/93:NU30), anförde utskottet att det såg positivt påmöjligheterna för elbilen att bli ett miljövänligt alternativtill traditionella förbränningsmotordrivna bilar. Utskottethänvisade till det aviserade fordonstekniska programmet ochansåg att regeringen även framöver noga borde följa utvecklingenpå området. Utskottet påpekade att det pågår ett kommersielltutvecklingsarbete på området på olika håll i världen. Vidareredovisades att det på initiativ av hade bildatsen samverkansgrupp, Storstädernas fordonsgrupp, och att imaj 1992 hade arrangerat en elbilskonferens i Stockholm.NUTEK har gjort en teknikupphandling av 200 elbilarinom ramen för anslaget Effektivare energianvändning (E 6). Detkan också noteras att det i budgetpropositionen sägs att 15miljoner kronor skall tillföras Energiteknikfonden (E 7) förutveckling och upphandling av miljöanpassade fordon ochdrivmedel.Utskottet anser att det är angeläget att det fortlöpandebedrivs ett utvecklingsarbete inom fordonsindustrin för attutveckla nya fordonstyper och tekniker i syfte att uppnå enminskad belastning på miljön. Ett sådant arbete förutsättersamverkan mellan industrin, högskolor och myndigheter. Detfordonstekniska program, som det nu träffats avtal om, har justdenna uppläggning.När det gäller yrkandet om elbilen vill utskottet hänvisa tillden teknikupphandling som genomfört.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1993/94:N237(m), 1993/94:N248 (fp) och 1993/94:N233 (kds).VT-delegationenVT-delegationen bör återskapas, anförs det i motionerna1993/94:N305 (s), 1993/94:N307 (s) och 1993/94:N281 (v).I partimotionen 1993/94:N305 (s) hänvisas beträffandemotiveringen till särskilda motioner. I kommittémotionen1993/94:N290 (s) sägs att nedläggningen av VT-delegationen kantillskrivas näringsministern ståndpunkt attselektiva insatser inte bör förekomma. VT-delegationens styrkahar varit att den bl.a. fungerat som katalysator förinvesteringar i ny teknik i ett stort antal små och medelstoraföretag, anser motionärerna. Delegationen har haft ett litetkansli som har arbetat effektivt och obyråkratiskt. Dessorganisationsform kan mycket väl stå modell även för andrabranschprogram, menar motionärerna. De hävdar vidare attdelegationen kan ses som ett exempel på hur staten med småresurser kan stimulera små och medelstora företag att höja sintekniknivå.VT-delegationen bör få en regional fortsättning i ,anförs det i motion 1993/94:N307 (s). Västsvenskverkstadsindustri och dess underleverantörer genomgår förnärvarande stora strukturförändringar, varför det bör riktassärskilda åtgärder till västsvenska underleverantörer, ansermotionärerna. En sådan verksamhet borde kunna dra nytta av denätverk som skapats genom ett regionalt projekt, Bilkomponent iVästsverige.Under det senaste decenniet har kraven på underleverantörerskärpts vad avser produktivitet, leveranssäkerhet och priser,anförs det i motion 1993/94:N281 (v). Krisen i bilbranschen harslagit hårt mot många små och medelstora företag som är heltberoende av leveranser till den svenska bilindustrin, framhållsdet. Det är viktigt, anser motionärerna, att näringspolitikenunderlättar utvecklingen i underleverantörsledet.VT-delegationen borde ges möjlighet att återuppta sitt arbete.För detta föreslås i motionen ett anslag på 50 miljoner kronor.Riksdagen avslog motionsyrkanden om attVT-delegationens arbete borde återupptas. Utskottet anförde(bet. 1992/93:NU25) att näringspolitiken bör föras med generellamedel och att det var detta synsätt som låg bakom utskottetsställningstagande att VT-delegationen bordeavskaffas. I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), förespråkades att VT-delegationen skulleåterupprättas.VT-delegationen inrättades (prop. 1989/90:88,bet. Syftet med det verkstadstekniska programmet var attfrämja de små och medelstora företagens konkurrensförmåga ochproduktivitet genom utnyttjande av ny teknik samt nya material,produkter och produktionsprocesser. Programmet var främst avsettför företag som arbetar som underleverantörer. Förtreårsperioden /91--1992/93 beräknades ett statligt stöd om150 fördelat med på resp.budgetår. I budgetpropositionen 1992 föreslog regeringen attVT-delegationen skulle upphöra i och med utgången av budgetåret1991/92, vilket ställde sig bakom (prop. 1991/92:100bil. 13, bet.