bet · GH01SfU11 · 1994-03-01 00:00:00 — Asylsökandesom behöver mer omfattande vård eller medicin kan beviljassärskilt bidrag.Regeringen anser att ansvaret för att asylsökande ges sjukvårdbör föras över till landstingen när det är möjligt att införaett ersättningssystem som är administrativt hanterbart och geravsedd kostnadstäckning för landstingen. Detta beräknas kunnaske vid ingången av eller 1997.MotionerI motion Sf622 av m.fl. (v) anför motionärernaatt asylsökande bör få tillgång till lika god sjukvård, tandvårdm.m. som personer bosatta här, och motionärerna begär i yrkande38 ett tillkännagivande härom.Hans Göran m.fl. (s) begär i motion Sf636 yrkande 8 etttillkännagivande om att sjukvården bör förbättras förasylsökande och flyktingar och att sjukvårdshuvudmannen bör haett inflytande på hur lägger upp sjukvården.Motionärerna framhåller vidare att speciella resurser behöversättas in för akutbehandling avtortyrskador.Tortyrskador berörs även i motion Sf12 av . (v). Motionärerna anför att genomkonventionsåtaganden har ett ansvar för tortyrskadadeflyktingar. De anför vidare att harföreslagit att ett särskilt institut inrättas som skall ha tilluppgift bl.a. att sprida kunskaper och information omskadeverkningar av tortyr och andra former av organiserat våldoch som även skall verka för att fungeranderehabiliteringsprogram utvecklas. Motionärerna begär i yrkande10 ett skyndsamt förslag grundat på vad utredningen föreslagit.I flera motioner tas situationen i f.d. upp.Ingvar m.fl. (s) begär i motion U618 yrkande 7 etttillkännagivande om att flyktingar som varit utsatta förvåldtäkt skall ha möjlighet att få adekvat psykologisk vård närde kommer till . Vidare anför () imotion Sf603 att det inte finns någon kunskap om eller statistiköver hur många kvinnor och barn som blivit utsatta försystematiska våldtäkter och som finns i vårt land. Hon anserdärför att antalet kvinnor som finns i vårt land behöverkartläggas. De behöver även erbjudas specialisthjälp för attkomma över sina svåra upplevelser (yrkande 2). Hon anför ocksåatt man bör verka för att barn som blivit krigs- ochtortyrskadade får möjlighet till rehabilitering innan deplaceras i vanliga skolklasser (yrkande 4). Dessutom ansermotionären att man bör göra det möjligt för varje flyktingbarnatt bli hört och lyssnat till på ett sätt som är förenligt medbarnets bästa (yrkande 5). Motion Sf633 av ochBerith () yrkandena 2 och 3 överensstämmer i huvudsakmed yrkandena 4 och 5 i motion Sf603.I motion Sf13 av m.fl. (kds, c, fp)yrkandena 1 och 2 framhåller motionärerna att de anhöriga somkommer till har sökt sig hit för att återförenas med sinfamilj och inte för att få vård. Motionärerna anser att ävendenna grupp bör omfattas av statens kostnadsansvar för hälso-och sjukvård, och de begär en översyn av ersättningsreglerna.I tre motioner behandlas förslagen om patientavgifter. Imotion Sf20 av m.fl. (s) yrkande 7 anförs attasylsökande bör ha ett högkostnadsskydd på samma sätt som andrapersoner i samhället. Regeringen bör också överväga behovet avsärskilda egenavgifter med hänsyn till att landstingen avses fåöverta huvudmannaskapet för de asylsökandes hälso- och sjukvård.I motion Sf16 begär och (nyd) iyrkande 9 ett tillkännagivande om att patientavgift bör tas utmed samma belopp som för andra i samhället, dock med ettsärskilt högkostnadsskydd. Vidare begär m.fl.(v) i motion Sf12 yrkande 11 ett tillkännagivande om att deföreslagna patientavgifterna bör sänkas med minst hälften.Avgift skall enligt motionärerna dock inte tas ut för sådanmödravård och distriktssköterskevård som normalt är kostnadsfri.UtskottetI propositionen redovisar regeringen i vilken omfattning olikagrupper av utlänningar skall ha rätt till vård i Sverige.Utskottet har inget att erinra mot vad som sålunda angivits.Utskottet förutsätter dock att i den mån barn tillhör gruppenanhöriga dessa skall erhålla vård i samma omfattning som barnsom hör till gruppen asylsökande. Utskottet anser att motionSf622 yrkande 38 är tillgodosett såvitt avser vård förasylsökande barn. Motionen avstyrks i övrigt. Utskottetavstyrker även bifall till motion Sf13 yrkandena 1 och 2.Vad gäller tortyrskadade flyktingar utgår utskottet från attvederbörande myndigheter uppmärksammar och så långt möjligtförsöker tillgodose behoven. Utskottet vill också nämna attPsykiatriutredningens betänkande (SOU 1993:3) Statligt stödtill rehabilitering av tortyrskadade flyktingar m.fl. beredsinom och att en proposition i frågan äraviserad till . Utskottet anser med anledninghärav att motion Sf12 yrkande 10 inte påkallar någon riksdagensåtgärd. Motionerna Sf636 yrkande 8, U618 yrkande 7, Sf603yrkandena 2, 4 och 5 samt motion Sf633 yrkandena 2 och 3 fåranses besvarade med vad utskottet anfört.Utskottet har inget att erinra mot vad som anförts ompatientavgifterna. Utskottet förutsätter att man inom ramen fördet särskilda bidraget tillgodoser syftet med etthögkostnadsskydd. Härigenom tillgodoses delvis syftet med motionSf20 yrkande 7. Vad gäller mödrahälsovård ochdistriktssköterskevård utgår utskottet från att avgift intekommer att tas ut i vidare omfattning än vad som gäller för härbosatta personer. Något uttalande från sida medanledning av motion Sf12 yrkande 11 i denna del är därför intepåkallat.Med vad som anförts om patientavgifter avstyrker utskottetbifall till motionerna Sf12 yrkande 11 i övrig del och Sf16yrkande 9.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anförtbeträffande huvudmannaskapet för asylsökandes sjukvård.UtbildningI propositionen föreslås att asylsökande bör erbjudassvenskundervisning genom försorg. Deltagandeskall vara obligatoriskt för vuxna som inte uttryckligenbefriats. För kommunboende ordnas verksamheten på en förläggningeller efter uppdrag av . Rätt till kommunalvuxenutbildning upphör.På motsvarande sätt som gäller för asylsökande barn sombor på förläggning bör grundskoleundervisning ochschablonersättning till kommunen införas för asylsökande barnsom vistas i en kommun.I propositionen anförs att kommunen inte har någon skyldighetatt ta emot asylsökande barn i gymnasieskolan. Det är därförangeläget att det inom ramen för den organiserade verksamhetenanordnas särskilt anpassad studieverksamhet för ungdomar iföreträdesvis åldern 16--. skall få i uppdragatt med föreslå en lämplig utformning.Statens kostnadsansvar för asylmottagandetI propositionen anges att staten liksom skall hakostnadsansvaret för mottagandet av asylsökande.Förläggningsverksamhet och organiserad verksamhet som utförs påuppdrag av skall ersättas av verket enligt avtalmed den som svarar för verksamheten. Vidare skall ersättninglämnas till kommuner för grundskoleundervisning samt för vissakostnader för vård av barn och transporter. Dessutom skallkommunerna ersättas för ekonomiskt bistånd enligt den föreslagnalagen om mottagande av asylsökande m.fl. Extraordinära kostnaderfår också ersättas.Utskottet anser att bör godkänna vad som anförts omstatens kostnadsansvar.KommunmottagandeKommunerna har ansvar för introduktionen i samhället avflyktingar som får uppehållstillstånd i . En asylsökandesom beviljats uppehållstillstånd bör tasemot i en kommun för bosättning, och kommunen bör göra upp enintroduktionsplan.I propositionen anges att nuvarande riktlinjer ochansvarsfördelning mellan stat och kommun bör ligga fast.Asylsökande som har haft eget boende bör kunna bo kvar i sammakommun och omfattas av den kommunens flyktingmottagande.I flera motioner poängteras betydelsen av insatser frånideella organisationer.Ian och (nyd) anser i motion Sf16yrkande 10 att aktiva åtgärder bör vidtas för att stimuleraorganisationernas medverkan i asyl- och kommunmottagandet.Invandrarverket bör dessutom studera frivilligorganisationernasverksamhet i övriga nordiska länder.I motion Sf626 anför m.fl. (kds) att det inommånga frivilligorganisationer finns en stor kunskap om olikaländer som skulle kunna komma till användning både förUtlänningsnämnden och . Goda erfarenheter har idet avseendet gjorts i . En ideell förening kan ävenerbjuda sociala nätverk och medverka i integreringen avutlänningar i det svenska samhället. De kan också spridainformation i skolor, på arbetsplatser och vid myndigheter föratt motverka rasism och fördomar. Motionärerna begär i yrkande 5ett tillkännagivande om att organisationernas kompetens ochvilja att ta hand om flyktingar borde bättre kunna tas tillvara.Gudrun m.fl. (v) anser i motion Sf616 yrkande 4 attett närmare och bättre organiserat samarbete mellan samhälletsolika institutioner och invandrarnas organisationer behövs.Motionärerna anser att en utredning bör tillsättas för att kommamed förslag om hur invandrarorganisationerna kan medverka iflyktingmottagning, utbildning m.m.I propositionen framhålls i flera sammanhang de ideellaorganisationernas viktiga roll i såväl asylmottagandet som detkommunala flyktingmottagandet. Bl.a. anges att kommunerna istora delar bör kunna överlåta till en ideell organisation attta ansvar för den enskilde flyktingens introduktion i detsvenska samhället. Vidare anges att ett utvecklingsarbete om denideella sektorns roll i samhällslivet har inletts.Utskottet finner det inte påkallat att från sidaytterligare understryka de ideella organisationernas betydelse.Motionerna Sf16 yrkande 10, Sf616 yrkande 4 och Sf626 yrkande 5får anses tillgodosedda med vad sålunda anförts.Utskottet tar i detta sammanhang även upp några motioner frånden allmänna motionstiden som särskilt tar upp flyktingbarnenssituation.Birgitta m.fl. (s) anför i motion Sf628 yrkande 8 attflyktingbarnens behov av särskilda insatser ofta inte blirsynliga förrän . Motionärerna framhåller också deensamma barnens och ensamma ungdomarnas situation. Motionärernaanser att stödet till barn och ungdomar i största möjligautsträckning bör utformas inom ramen för de verksamheter ochnätverk som barnen normalt deltar eller borde delta i, t.ex.barnomsorg, skola och fritidshem, och i samarbete med frivilligaorganisationer. Med kännedom om de olika utredningar som pågårför att förbättra flyktingbarnens situation förutsättermotionärerna att regeringen redovisar ettsamlat program med förslag till förbättring av flyktingbarnenssituation. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.I motion Sf614 av () hänvisar motionärentill det vårdbehov för barn som finns såväl vid mottagandet somefter kommunplaceringen. Hon anser att ett centrum borde skapasdär erfarenheter och kompetens kunde samlas så att medel förstöd och hjälp åt flyktingbarn kunde användas effektivare föratt ge barnen adekvat och kvalificerat stöd.I motion Sf622 yrkande 25 av m.fl. (v) begärmotionärerna ett tillkännagivande om tillgång tillfadderfamiljer för ensamma barn som inte har släktingar.Utskottet anser det viktigt att särskilt barnens situationuppmärksammas i asyl- och kommunmottagandet. En hel del åtgärderhar vidtagits för att öka kunskapen om barnensbehov och finna lämpliga åtgärder att på ett bättre sätttillgodose dessa behov. Bl.a. har regeringen i september 1992uppdragit åt att följa hur kommuners ochlandstings verksamheter för barn utvecklas. Bland de områden somskall prioriteras nämns invandrar- och flyktingbarns situationinom barnomsorgen med avseende på bl.a. hemspråksstödetsomfattning och inriktning. Vidare har regeringen i juli 1993uppdragit åt och att utvärderadet kommunala mottagandet av barn och ungdomar medflyktingbakgrund som kommit hit utan vårdnadshavare. Dettauppdrag skall redovisas . På begäran avriksdagen (bet. 1992/93:SfU3) har ochSocialstyrelsen också fått regeringens uppdrag att närmareutreda förhållandena för de barn som hålls gömda för att undgåverkställighet av ett avvisningsbeslut. Även detta uppdrag skallredovisas . har dessutom imars 1993 fått i uppdrag att bl.a. följa utvecklingen förinvandrarbarn i familjehemsvården och bedöma om åtgärder krävsför denna grupp barn, särskilt i fråga om möjligheten attbibehålla kontakt med den egna kulturen.Av redovisningen framgår att en hel del utredningar nu pågårinom olika områden. Utskottet förutsätter att regeringenutformar ett samlat åtgärdsprogram för att förbättraflyktingbarnens situation för att på så sätt ta till varautredningsresultaten. Med det anförda får motionerna Sf614,Sf622 yrkande 25 och Sf628 yrkande 8 anses tillgodosedda.TillståndsprövningenAllmäntEn utlänning får enligt huvudregeln inte uppehålla sig iSverige utan att hauppehållstillstånd. Uppehållstillstånd skall i vissa fall gesenligt bestämmelserna om asyl. Uppehållstillstånd får vidare gestill en utlänning om han har särskild anknytning till Sverigeeller om han av humanitära skäl bör få bosätta sig här. Detsammagäller om utlänningen har fått arbetstillstånd eller har sinförsörjning ordnad på något annat sätt. Regeringen fårföreskriva att uppehållstillstånd kan ges även i andra fall.Uppehållstillstånd kan gälla eller utantidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Tidsbegränsadeuppehållstillstånd ges främst vid gäststudier och tillfälligabesök. Det får avse ett visstslag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs.Rätt till asyl har flyktingar, krigsvägrare och s.k. defacto-flyktingar.Definitionen av flykting (2 §) överensstämmer med den somfinns i . används därför benämningenkonventionsflyktingar för dessa personer. Med flykting avses ilagen en utlänning som befinner sig utanför det land som han ärmedborgare i därför att han känner välgrundad fruktan förförföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet tillviss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa ellerpolitiska uppfattning och som inte kan eller på grund av sinfruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Som flyktingavses även den som är statslös och som av samma skäl befinnersig utanför det land där han har haft sin vanligavistelseort.Med krigsvägrare (3 §) avses en utlänning som harövergett en krigsskådeplats eller som har flytt från sitthemland eller behöver stanna i för att undgå föreståendekrigstjänstgöring.Lagen ger skydd även åt andra personer som inte vill återvändatill sitt hemland på grund av de politiska förhållandena där ochsom kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd fördetta. Det är här fråga om personer som inte kan betraktas somkonventionsflyktingar men som på grund av de politiskaförhållandena i hemlandet utsatts för eller riskerar så svåratrakasserier att det inte är rimligt att begära att de skallåtervända dit. Bestämmelsen omfattar normalt inte den som hartvingats att lämna sitt land på grund av yttre aggression,ockupation eller inbördeskrig eller som riskerar förföljelse pågrund av kön eller homosexualitet. För de personer som avsesanvänds ofta termen de facto-flyktingar.Rätten till asyl är dock inte ovillkorlig utan asyl får vägraspå grunder som anges i utlänningslagen.Av humanitära skäl kan enligt 2 kap. 4 § förstastycket 2 utlänningslagen även andra utlänningar än de somomfattas av asylreglerna få stanna i . Uppehållstillståndav humanitära skäl har i praxis beviljats personer som flyttundan krig eller krigsliknande förhållanden som de riskerat attdrabbas av utan att ingå i någon krigsmakt. Uppehållstillståndpå denna grund har också beviljats personer som på grund avsjukdom eller andra personliga förhållanden bör få stanna iSverige. Bestämmelsen kan vidare omfatta personer som inte ärflyktingar, men där förhållandena i det land till vilket deskulle behöva resa ändå är sådana att det ter sig inhumant atttvinga dem att återvända dit, eller personer som riskerarallvarligt straff eller förföljelse på grund av kön ellerhomosexualitet. I vissa fall har uppehållstillstånd beviljatspersoner som i och för sig borde avvisas eller utvisas, men dären verkställighet inte kan ske därför att det inte finns någotland där utlänningen tas emot. Uppehållstillstånd har också ivissa fall beviljats när det funnits en kombination avhumanitära skäl och släktanknytning, som i sig inte varittillräcklig.Uppehållstillstånd får ges också till en utlänning som är näraanhörig till en i bosatt person eller som annars harsärskild anknytning till (2 kap. 4 § första stycket 1utlänningslagen).En ansökan om uppehållstillstånd får i princip inte bifallasom utlänningen befinner sig i när ansökan görs (2 kap.5 § utlänningslagen). Undantag gäller om utlänningen har rätttill asyl här. Undantag gäller vidare vid återförening med ennära familjemedlem som är stadigvarande bosatt i och somutlänningen har sammanlevt med utomlands eller om detannars finns särskilda skäl.En utlänning som befinner sig i kan avlägsnas urlandet genom avvisning eller utvisning. En utlänning som intehar uppehållstillstånd får avvisas utan tidsgräns (4 kap.1 § utlänningslagen). En utlänning som haft uppehållstillståndoch stannar kvar i landet efter det att uppehållstillståndet hargått ut eller återkallats skall avlägsnas genom utvisning(4 kap. 3 § utlänningslagen). Även avlägsnande på grund avbrott skall ske genom utvisning (4 kap. 7 § utlänningslagen).Ett beslut om avvisning eller utvisning får endast verkställasom det kan ske till ett land där utlänningen erbjuds visstskydd.Statens invandrarverk skall som första instans fatta beslut ialla ärenden där behovet av asyl har åberopats (4 kap. 4 §utlänningslagen). Detsamma skall gälla ärenden som rör närafamiljemedlemmar till asylsökande.Invandrarverkets beslut om avvisning eller utvisning fåröverklagas till Utlänningsnämnden.Om utlänningen skall avvisas eller utvisas enligt ettlagakraftvunnet beslut, får en ny ansökan om uppehållstillståndbifallas bara om den grundar sig på omständigheter som inte harprövats förut i ärendet. Utlänningen skall dessutom befinnas harätt till asyl här eller det skall annars finnas synnerliga skälav humanitär art. Beslut i dessa fall fattas av har möjlighet att överlämna ett ärende , och såväl har möjlighet att överlämna ett ärende tillregeringen för prövning.I ärende om avvisning kan rättshjälp genom offentligt biträdebeviljas, dock inte hos polismyndighet såvida inte utlänningenhållits i förvar längre än . Rättshjälp kan ävenbeviljas i ärende angående utvisning enligt 4 kap. 3 §utlänningslagen. Rättshjälpen omfattar biträde fram till dessverkställighet har skett eller frågan om verkställighetförfallit. Rättshjälpen omfattar således biträde vid ny ansökan.Däremot omfattar rättshjälpen inte begäran om resning.Tidsbegränsat uppehållstillståndBakomliggande utredningsförslagUtredningen (Ku 1992:05) om översyn av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. har i en promemoria i oktober 1992föreslagit en särskild lag om att utlänningar som rest in iSverige från ett område där det råder väpnad konflikt eller krisav synnerligen allvarlig art skall kunna beviljas etttillfälligt vistelsetillstånd här. Det skall enligtutredningsförslaget ankomma på regeringen att avgöra när ettsådant konflikt- eller kristillstånd skall anses ha inträtteller upphört. En asylansökan från en utlänning som beviljatsvistelsetillstånd skall behandlas först när vistelsetillståndetupphört att gälla. En utlänning med vistelsetillstånd skall inteanses bosatt här i landet och skall i princip ha samma förmåneroch rättigheter som en asylsökande utlänning. När konflikt-eller kristillståndet upphört skall rätten att vistas här ilandet upphöra, och en utlänning som då inte frivilligt lämnarlandet skall tvångsvis kunna avlägsnas härifrån.Förslaget har remissbehandlats. De flesta remissinstansernahar ställt sig positiva till en särskild lagstiftning rörandetillfälliga vistelsetillstånd i en massflyktssituation.Samtidigt har allvarlig kritik riktats mot en rad enskildheter iförslaget.PropositionenI propositionen anför regeringen beträffandeutredningsförslaget att samma regler knappast kan gälla närstora grupper kommer till under en kort tidsrymd pågrund av t.ex. en naturkatastrof och när människor under enrelativt lång tidsrymd flyr undan inbördesstrider. För denförstnämnda situationen passar den nuvarande lagstiftningendåligt medan den senare kategorin ganska väl täcks av detrådande regelsystemet. Regeringen anser därför att en särskildlag om vistelsetillstånd inte bör införas utan ytterligareberedning. En sådan beredning ligger inom uppdraget förInvandrar- och flyktingkommittén (dir. 1993:1).Regeringen anför härefter att det regelmässigt beviljaspermanent uppehållstillstånd för alla kategorier av asyl- ochhjälpsökande som bedöms ha behov av skydd här. Enligt regeringenkan det dock i vissa situationer vara lämpligt och önskvärt atti stället bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Omtidsbegränsade uppehållstillstånd skulle beviljas för störregrupper skulle det innebära en förändring av praxis, och enlagändring bör därför ske. De ändringar iutlänningslagstiftningen som regeringen nu föreslår är såbegränsade att man inte behöver avvakta resultatet av kommitténsarbete. Genom förslagen torde en del av de situationertillgodoses som skulle täckas in med en lag omvistelsetillstånd.I propositionen anförs att personer som flytt undan krig,inbördeskrig och andra allvarliga störningar i den allmännaordningen i regel själva har för avsikt att återvända till detland de lämnat så snart förhållandena där medger det. Enligtregeringen bör formerna för mottagandet, integrationsåtgärdernam.m. vara annorlunda om man med relativt stor säkerhet kan antaatt utlänningen kommer att återvända inom en snar framtid.Regeringen anser att en förutsättning för att det skall varalämpligt att bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd förskyddssökande måste vara att skyddsbehovet kan bedömas komma attbestå endast . I propositionen redovisasatt i ett principbeslut rörande några asylsökande frånBosnien-Hercegovina konstaterade regeringen attnågon snar lösning på denna konflikt inte var i sikte, ochsökandena beviljades därför tillstånd för bosättning avhumanitära skäl. Samma förhållande har rått när det gälleråtskilliga andra konflikter och inbördeskrig ;någon snar lösning har inte varit i sikte.I propositionen anges att en ytterligare förutsättning för attett tidsbegränsat uppehållstillstånd skall vara lämpligt är attdet är fråga om en person som inte har rätt till asyl enligtbestämmelserna i 3 kap. 1 § utlänningslagen. För den som harrätt till asyl torde skyddsbehovet regelmässigt inte vara av såkort varaktighet som förutsätts för ett tidsbegränsatuppehållstillstånd. En fullständig prövning av utlänningens skälför ansökan om uppehållstillstånd bör således göras även ifortsättningen.Tidsbegränsade uppehållstillstånd bör enligt regeringen främstanvändas då skyddssökande flyr undan konflikter och kriser somkan bedömas ha en kortare varaktighet. Det kan också vara frågaom en naturkatastrof eller en ekologisk katastrof. Mottagandetav personer med sådana tidsbegränsade tillstånd skulle kunnautformas i överensstämmelse i huvudsak med vad som gällerbeträffande asylsökande. Ansvaret för bistånd till dem somsaknar egna medel kommer därigenom att ligga på Invandrarverket.Det skulle också innebära att mer långtgåendeintegrationsinsatser inte skulle vidtas, utan insatserna skullekunna inriktas på förberedelser för ett återvändande och stöd påannat sätt där katastrofen inträffat.Eftersom det skall vara fråga om skyddsbehov torde det ofta vara lämpligt att meddela detförsta tillståndet för av högst . Omskyddsbehovet skulle kvarstå bör tillståndetkunna förlängas till att gälla under ytterligare högst sexmånader. Som regel torde det enligt propositionen bli fråga omhögst vistelse här i landet med tillfälligtuppehållstillstånd.Den som beviljats tillfälligt uppehållstillstånd bör enligtregeringen ha rätt att arbeta. Arbetstillstånd bör därförbeviljas som det tidsbegränsadeuppehållstillståndet.Regeringen anser vidare att en viss möjlighet tillfamiljeåterförening bör finnas även i fall när tillfälligtuppehållstillstånd meddelats. Möjligheten bör inskränkas tillatt avse medlemmar av kärnfamiljen, dvs. make och minderårigabarn samt föräldrar med minderåriga barn i ochminderåriga barn med föräldrar här i landet.