bet · GH01JoU27 · 1994-05-05 00:00:00 — Enligt jaktförordningen (1994:108) fårlänsstyrelsen ge tillstånd till jakt efter vissa, annarsfredade djur, om det behövs för att hindra att dessa orsakaravsevärda skador eller olägenheter på grund av beståndensstorlek eller av andra skäl. Utskottet har inhämtat attNaturvårdsverket numera fattat ett beslut om skyddsjakt påmellanskarv. Enligt beslutet som föranletts av ett överklagandeav ett beslut av i län är en utökning avskyddsjakten enligt vissa riktlinjer lokalt motiverad. Ibeslutet har anfört bl.a. följande.Skarven har en lång historia i . Den har "hemortsrätt"som vilken annan fågelart som helst i landet. Dock har den undersenare tid ökat så snabbt att den kommit att konkurrera medyrkesfisket.Naturvårdsverket finner inte skäl till att sanktionera någongenerell och omfattande decimering av det svenskaskarvbeståndet. De skador och olägenheter som skarven förorsakarbör därför lösas genom lokalt eller regionalt anpassade åtgärderefter särskild prövning. Viss skyddsjakt runt redskapen kan varamotiverad även under häckningstid. Detta strider visserligen motgällande etiska regler, men kan ändå godtas med hänsyn till denpåtagliga risken för skador. Vidare kan förlängd jakttid månad vara motiverad lokalt. Under vissa speciellaförhållanden kan det vara befogat med ingrepp i en koloni underhäckningstidens första skede, i första hand genom äggprickning.Naturvårdsverket understryker att frågan omfiskeredskapens utformning uppmärksammas.Enligt utskottets uppfattning är Naturvårdsverketsställningstagande ägnat att i hög grad tillgodose syftet medmotion Jo801. Motionen avstyrks mot den bakgrunden.Motioner av samma art som motion Jo802 om jakt- ochviltvårdsorganisation har avslagits av vid fleratidigare tillfällen, /94:JoU1. Utskottet har inteändrat sin mening och avstyrker motionen.Med anledning av motion Jo803 har utskottet erfarit att fråganom hur grävlingjakt skall bedrivas varit föremål förutredning. I den ändrade jaktförordningen har intagitsen ny paragraf, 16 a §, med skärpta regler för hur hundarskall tränas för grytjakt och hur sådana gryt skall varautformade. Utskottet avstyrker motionen.Frågan om stigande priser på jakträttsupplåtelser har under enföljd av år varit föremål för riksdagsmotioner. Utskottet har --senast i betänkandet 1993/94:JoU1 -- understrukitjakträttsupplåtelsernas karaktär av civilrättsligaöverenskommelser där grundprincipen måste vara att avtalsfrihetråder.Med anledning av motionerna Jo805 och Jo806 har utskotteterfarit att överläggningar i aktuella jaktfrågor för norraSverige numera ägt rum mellan AssiDomän och , Region norr. Parterna har därvid kommit överensom följande rekommendationer:Priset skall främst grundas på jaktområdets uthålligaavkastning samt övriga jaktmässiga kvaliteter.Ett grundpris för rätten att disponera älgjakt kan utgå ochbetalas i så fall . Fällavgiften tas utefter jaktperiodens slut.En större andel av priset skall utgöras av fällavgift förvuxna älgar.AssiDomän kommer i princip inte att höja priserna inför nästajaktår. På svaga marker kan priset komma att sänkas.Samarbetet skall också fortsätta och utvecklas med följandeinriktning:Älgjaktens mål är att främja en livskraftig älgstam med högavkastning, anpassad till vad markerna tål i betestryck utanoacceptabla skador. Det skall ske genom en kvalitetsmässigtriktig avskjutning.Jaktlagen skall kontinuerligt genomföra betesinventeringar ochövriga älgobservationer.AssiDomäns marker skall utnyttjas bättre genom att fler jägare-- framför allt ungdomar -- bereds möjlighet till jakt.Utskottet har vidare inhämtat att harförhoppningen att motsvarande överenskommelse kan träffas inomövriga regioner i landet. Utskottet kan instämma i dennaförhoppning. Redan i samband med jaktlagens tillkomst framhöllsatt det bör vara en uppgift för jägarorganisationerna attutarbeta och ge spridning åt ett normsystem enligt vilket vissabestämda faktorer läggs till grund för beräkning avupplåtelseavgiften (prop. 1986/87:58, JoU15). Med hänsyn tillden prisledande ställning AssiDomän intar när det gällerjaktarrenden finns det enligt utskottets mening skäl attförvänta en lugnare utveckling av jaktarrendena med utgångspunkti den nu träffade överenskommelsen. Någon ytterligare riksdagensåtgärd med anledning av motionerna Jo805 och Jo806 synes intepåkallad.Förslaget i motion N298 (nyd) innebär till ordalydelsen attriksdagen skall bestämma hur en viss person yttrar sig i en vissangiven situation. Som utskottet vid ett flertal tillfällenframhållit bör i första hand ägna sig åt merövergripande frågor. I primära ansvarsområde ingårbl.a. att stifta lagar med generell giltighet, dvs. normbeslutmen ej förvaltningsbeslut. Utskottet avstyrker motion N298.I anslutning till förslaget i motion Jo807 om attjordbruksarrendatorerna ges plats i länsviltnämnderna erinrarutskottet om att jaktförordningen genomgått enrevidering. Frågan tillhör regeringens kompetensområde.Utskottet är inte berett att föreslå någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motionen.Med anledning av motion Bo605 får utskottet anföra följande. Isamband med antagandet av jaktlagen anfördes att vildsvinen, somhar ett stort jaktligt värde, i kontrollerade former åter börbli ett inslag i den svenska faunan. En noggrann uppföljningborde borde ske av stammens storlek. Skulle det områdesvisuppstå problem ger den nya jaktlagen myndigheterna möjligheteratt besluta om nödvändig jakt (prop. 1986/87:58, JoU15).Grundregeln för jakträtt vid jordbruksarrende är attarrendatorn har jakträtten på den arrenderade marken om inteannat har avtalats. arrendekommitté har i sittslutbetänkande (1992:109) Investeringar i arrendejordbruket ochandra arrenderättsliga frågor föreslagit att, om jakträtten inteingår i arrendet, jordägaren skall vara skyldig att ersättaarrendatorn för skador på jordbruksgrödor som orsakas av viltsom får jagas under någon del av året. En särskild regel omdetta bör enligt kommittén införas i 9 kap. jordabalken. Enligtförslaget skall dock ersättning inte utgå om grödan med hänsyntill det föreliggande viltbeståndet är särskilt olämplig attodla på arrendestället. Vissa regler om självrisk m.m. föreslåsockså. Betänkandet har remissbehandlats och bereds iJustitiedepartementet.Vad utskottet anfört beträffande beslut attvildsvinen åter bör bli ett inslag i den svenska faunan samt omdet förslag som arrendekommitté lagt fram i frågan ärägnat att i viss mån tillgodose syftet med motion Bo605.Motionen bör inte föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida.Viltskadeersättningen vad gäller skada av älg och hjort påjordbruksgrödor och trädgårdsodlingar upphör som tidigare nämntsden . Enligt beslut om jakt ochviltvård (prop. 1991/92:9, JoU5) skall jägare ochmarkägare ta ett större ansvar för att balansen uppnås mellanviltstammarnas storlek och intresset av att minska de skadorviltet åstadkommer. När det gäller skador av sådana viltarterdär jakt, på grund av beståndens ringa storlek, inte är tänkbari någon form har utskottet -- i bet. 1993/94:JoU1 --gjort vissa uttalanden om det framtida ersättningssystemet.Utskottet har därvid förordat att det även fortsättningsvis gesmöjlighet till ersättning för vissa viltskador när det framstårsom uppenbart oskäligt att den enskilde själv skall svara förkostnaderna. Utskottet vidhåller denna uppfattning. I en sådanskälighetsprövning bör man kunna ta hänsyn till även andrafaktorer, såsom omfattningen av inträffade skador och vilkapraktiska möjligheter det föreligger att genomföra en effektivskyddsjakt för att förebygga skador. Exempelvis finns detanledning att uppmärksamma de skador som jordbruket drabbas avgenom vissa arter av betande vildgäss under vår- ochhöstflyttningen. Utskottet förutsätter att regeringenuppmärksammar problemen och följer utvecklingen när det gällerskador i jord- och skogsbruket. Utskottet vill också peka påmöjligheten att genom statlig ersättning för vissa naturvårdandeåtgärder åstadkomma en balans mellan viltvårdsintressen ochbrukarintressen. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. beträffande 33 § jaktlagenatt med anledning av motionerna 1993/94:Jo58 yrkande1 och 1993/94:Jo59 i denna del dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, dels antar följandeFörslag tillLag om ändring i jaktlagen (1987:259)Härigenom föreskrivs att 33 § jaktlagen (1987:259) skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 33 §1Jakt efter älg får ske endast efter licens av länsstyrelsenoch inom ett område som har registrerat(licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast avserälgkalv.Ett licensområde skall vara av sådan storlek och beskaffenheti övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägraatt registrera ett område som licensområde eller besluta omavregistrering, om området inte medger en avskjutning av minstett vuxet djur om året.Utan hinder av Utan hinder avbestämmelserna i andra bestämmelserna i andrastycket får ett område stycket får ett områderegistreras som registreras somlicensområde med licensområde medtilldelning av ett valfritt tilldelning av 1.ett valfrittdjur , om det finns djur , om det finnssärskilda skäl för en särskilda skäl för ensådan registrering. sådan registrering, eller 2. en älgkalv , om området har en sammanhängande areal av minst tjugo hektar.Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från förstaoch tredje styckena.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.1 Senaste lydelse 1991:17692. beträffande övergångsbestämmelserna till jaktlagenatt med anledning av regeringens förslag och motion1993/94:Jo59 i denna del antar regeringens förslag till lag omändring i jaktlagen (1987:259) såvitt avser punkt 5 iövergångsbestämmelserna med den ändringen att punkten erhållerföljande som Utskottets förslag betecknade lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag5. Inom område som jakt har registrerats med stödav 13 § jaktstadgan (1938:279) som älgjaktsområde utan att varalicensområde, får älgjakt ske enligt äldre bestämmelser tillsvidare, dock längst till utgången av år 1994.Regeringens förslag Utskottets förslagOm området består av Om området består avminst fem hektar minst fem hektarsammanhängande mark skall sammanhängande mark skalldet för tid det för tid efter år1994 på ansökan av 1994 på ansökan avområdets innehavare områdets innehavareregistreras som registreras somlicensområde enligt 33 § licensområde enligt 33 §tredje stycket även om det tredje stycket 1 även ominte finns särskilda det inte finns särskildaskäl för en sådan skäl för en sådanregistrering. Om områdetansökan skall göras består av minst tjugoföre utgången av år hektar sammanhängande mark,1994. skall det, om sökanden begär det, i stället registreras som licensområde enligt 33 § tredje stycket 2. Ansökan om registrering skall göras före utgången av år 1994.3. beträffande befrielse från registreringsavgiftatt med anledning av motion 1993/94:Jo58 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. beträffande jakttid på B-licensområdenatt avslår motion 1993/94:Jo58 yrkande 3,5. beträffande älgjakten i länatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. beträffande rennäringslagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring irennäringslagen (1971:437),7. beträffande skyddsjakt på skarvatt avslår motion 1993/94:Jo801,8. beträffande jaktvårdsorganisationenatt avslår motion 1993/94:Jo802,9. beträffande förbud mot viss grävlingsjaktatt avslår motion 1993/94:Jo803,10. beträffande priserna på jaktarrendenatt avslår motionerna 1993/94:Jo805 och1993/94:Jo806,11. beträffande uppdrag till regeringens representant iDomän AB:s bolagsstämmaatt avslår motion 1993/94:N298,12. beträffande länsviltnämndernaatt avslår motion 1993/94:Jo807,13. beträffande skador av vildsvinatt avslår motion 1993/94:Bo605,14. beträffande vissa viltskadoratt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 5 maj 1994På jordbruksutskottets vägnarIvar VirginI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),i (kds), (nyd), UllaPettersson (s), (), (), LenaKlevenås (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrande33 § jaktlagen m.m. (mom. 1 och 2), , , ,, och (alla s)anför:Genom att utskottet enhälligt ställt sig bakom förslaget i densocialdemokratiska motionen, att det införs en möjlighet attregistrera områden med en sammanhängande areal om minst 20 haför tilldelning av en årskalv med den längre jakttid somgäller för A-områden, blev det möjligt att finna en slutliglösning för de s.k. generellområdena.Tyvärr har vi vid utskottsbehandlingen inte lyckats övertygaövriga partier om att de särskilda skäl som gäller för attregistreras som B-område även borde gälla de generellområden somansöker om sådan registrering före utgången av . Enligtvår mening strider regeringens förslag mot såväl principerna förproduktionsanpassad avskjutning som syftet bakom tillkomsten avB-områden.Vi beklagar att utskottet inte utnyttjade det tillfälle som nuerbjöds att finna en slutlig lösning för licensområdena. Det kandärför enligt vår mening finnas anledning att återkomma tillfrågan om hur registreringen av B-områdena skall kunna omprövasi framtiden i syfte att stimulera till en ökad anslutning tillsamordnade jaktliga enheter.En sådan omprövning bör enligt vår mening utgå från följandeprinciper:att rätt balans i älgstammen åstadkoms i förhållande till demål som lagts fast lokalt,att möjligheten att fälla älg blir så rättvis som möjligt frånproduktionssynpunkt,att frivillig samverkan stimuleras,att administrationskostnaderna blir så låga som möjligt.Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259)2 Förslag till lag om ändring i rennäringslagen(1971:437)1