bet · GH01JoU22 · 1994-04-12 00:00:00 — Stöd till ekologisk odling och trädgårdsnäringen, m.m. Utskottet behandlar här en proposition om ett nytt stöd tillekologisk odling och om förstärkta resurser tillträdgårdsnäringen m.m. Vidare behandlas frågor om kravet påbetesgång för mjölkkor enligt djurskyddslagen. Utöverföljdmotioner till propositionen behandlas ett antal underallmänna motionstiden väckta motioner om jordbrukspolitik,trädgårdsnäring m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag på alla punkter utomen. Utskottet konstaterar att på utskottetsförslag beslutat avskaffa anslaget Stöd till skuldsattajordbrukare under nionde huvudtiteln och att tillföljd härav ej kan bifalla propositionen i den del den innebäratt anslaget skall tillämpas även på skuldsattaträdgårdsföretagare.Med anledning av en motion (c) föreslår utskottet attregeringen utarbetar ett program med målsättningen att denekologiskt odlade arealen i skall uppgå till avåkerarealen . Övriga motioner avstyrks, delvis medhänvisning till tidigare ställningstaganden och till denpågående anpassningsprocessen inför ett eventuellt medlemskap iEU.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (s, kds, nyd),två särskilda yttranden och en meningsyttring. Regeringen () föreslår i proposition1993/94:1571. 05>att under nionde huvudtitelnsförslagsanslag till Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. /95 anvisar utöver vad somföreslagits i proposition 1993/94:100 bilaga 10,2. 05>att godkänner att nionde huvudtitelnsförslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. /95 får disponeras för särskilda åtgärder inomväxthusnäringen i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt4.2),3. 05>att godkänner att nionde huvudtitelnsförslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. /95 får disponeras för export avträdgårdsprodukter i enlighet med vad regeringen förordar(avsnitt 4.3),4. 05>att godkänner att nionde huvudtitelnsförslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. /95 får disponeras för marknadsföringsåtgärderinom fruktodlingen i enlighet med vad regeringen förordar(avsnitt 4.4),5. 05>att godkänner att nionde huvudtitelnsförslagsanslag Stöd till skuldsatta jordbrukare får disponerasäven för stöd till trädgårdsföretagare (avsnitt 4.5),6. 05>att under nionde huvudtitelns ramanslagtill för /95anvisar ett belopp som är lägre än vad somföreslagits i proposition 1993/94:100 bilaga 10,7. 05>att under nionde huvudtitelnsreservationsanslag till Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Forskning för /95 anvisar utövervad som föreslagits i proposition 1993/94:100 bilaga 10.Momenten 6 och 7 ovan har överlämnats tillutbildningsutskottet för beredning (bet. 1993/94:UbU9).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att ett nytt stöd till ekologiskodling införs. Stödet uppgår till ca per ha odlad arealsom är godkänd för ekologisk odling.För att öka konkurrenskraften inom trädgårdsnäringen föreslåsbl.a. förstärkta resurser för marknadsföring.En högskoleexamen med inriktning mot hästkunskap inrättas vidSveriges (behandlas av UbU).En redovisning lämnas om kravet på betesgång för mjölkkor. Motioner med anledning av propositionen1993/94:Jo23 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till ekologisk odling.1993/94:Jo24 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom dispensprövande myndighet.1993/94:Jo25 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt på vissa villkor konvertera omställningsareal för ekologiskodling.1993/94:Jo26 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppvärmning med miljövänliga metoder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge odlarna samma förutsättningar föranställning av tillfällig arbetskraft som EU:s odlare har,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda konsekvenserna av utländskprisdumpning inom näringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att småföretagare ges möjlighet tillenskilt exportstöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utveckling av marknadsföring ochdistribution inom svensk fruktodling.1993/94:Jo27 av m.fl. (s) vari yrkas1. att anslår utöver regeringensförslag till ekologisk odling, således ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till ekologisk odling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppbördssystemet för energiskatten.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:U503 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om exportstödet för förädlade produkter.1993/94:Jo207 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare ansträngningar att ökalivsmedelsexporten.1993/94:Jo208 av och ()vari yrkas att beslutar om en målsättning att avden svenska åkerarealen skall vara ekologiskt odlad.1993/94:Jo210 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett nytt program för stöd tillträdgårdsnäringen, bl.a. anpassningsåtgärder vid ett eventuelltEU-medlemskap,3. att hos regeringen begär en utredning avarbetskraftskostnader för skörd av trädgårdsprodukter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående rådgivning inom trädgårdsområdet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning och försöksverksamhet.1993/94:Jo211 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om justering av den avgiftsfria gränsen föruttagande av social- och arbetsgivaravgifter för tillfälligtanställd personal.1993/94:Jo215 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den svenska yrkesfruktodlingen.1993/94:Jo217 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stimulans till växthusanpassadbiobränslebaserad energiförsörjning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av att statliga lånegarantiermed låg ränta kan erbjudas trädgårdsnäringen förproduktivitetsbefrämjande åtgärder.1993/94:Jo224 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till avvecklingav exportsubventionerna för köttprodukter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fortsatt intern avreglering ochsänkt gränsskydd för jordbruksprodukter.1993/94:Jo226 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attskatter och miljöavgifter bör utformas så att de miljövänliga,inhemska produkterna gynnas,3. att som sin mening ger regeringen till känna attfrågor om marknadsföring och distribution skall ägnas särskilduppmärksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna atti sista hand skogsmark i enskild ägo skall tas i anspråk vidbildande av reservat och naturvårdsområden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en tilltagande omvandling av familjeägdajord- och skogsbruksfastigheter till fritidsfastigheter genomett ökat antal utländska förvärv.1993/94:Jo227 av m.fl. (s) vari yrkas2. att beslutar att anslå förmarknadsföring av produkter från yrkesmässig fruktodling,3. att beslutar att anslå tillstartbidrag för vidareförädling av trädgårdsprodukter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en översyn av reglerna för det s.k.naturkatastrofanslaget inom trädgårdsnäringen sker,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheterna till en gemensamnordeuropeisk registrering av växtskyddsmedel.1993/94:Jo230 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förändring av jordbrukspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förmalningsavgifter.1993/94:Jo232 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitikens allmänna inriktningvad beträffar harmonisering av skatter och avgifter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitikens allmänna inriktning iperspektivet av ett EU-medlemskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitikens allmänna inriktningvad beträffar bondens roll som företagare,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitikens allmänna inriktningvad beträffar kostnadseffektivitet och brist på konkurrens,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitikens allmänna inriktningvad beträffar branschens satsning på ekologiska livsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitikens allmänna inriktningvad beträffar tillgång till undervisning vid lantbruksskolor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bondens likaställning som småföretagarebland andra företagare.1993/94:Jo233 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om inriktningen avjordbrukspolitiken.1993/94:Jo234 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att Närings- ochteknikutvecklingsverket får i uppdrag att stödja en inhemskörtproduktion.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tekniska attachéer och jordbruksråd.1993/94:N411 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reservkraftverk.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas36. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett kretsloppsanpassat jordbruk,37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett system där kvalitetsprodukterpremieras. Stöd till ekologisk odlingPropositionenMarknadssituationen för ekologisk odling har utvecklat sigmycket positivt , inte minst genom konsumenternasstora intresse för ekologiska livsmedel. har ävenhandeln satsat mer på detta område. En bidragande orsak är denekologiska odlingens allt större förmåga att uthålligt försemarknaden med olika produkter. En ökad volym kan alltså i sigstimulera till en ökad efterfrågan och därmed en ökadproduktion. Fler och fler inser att ekologisk odling inte baraär en nischproduktion för ett fåtal intresserade konsumenter,utan att ekologisk odling bör ses som en del i en strategisksatsning för svenskt jordbruk.Genom beslut i anledning av 1993 årsbudgetproposition finns det 10 miljoner kronoravsatta för forskning och utveckling, kontroll ochmarknadsfrämjande åtgärder för ekologisk odling budgetåren1993/94 och 1994/95. Härutöver disponerar Statens jordbruksverk7,för ekologisk produktion under anslaget förmiljöförbättrande åtgärder. Däremot saknas särskilda resurserför informationsverksamhet kring ekologiskt jordbruk. Det ärviktigt för en framgångsrik miljöpolitik att bedriva informationoch upplysning både gentemot producenter och konsumenter. Igrund och botten handlar mycket av miljöarbetet om att informeraoch engagera människor. En välriktad informations- ochmarknadsföringsinsats kommer att öka kunskapen om och intressetför ekologisk odling hos både konsumenter och producenter.Utöver det belopp om för stöd tillekologisk odling som finansieras inom ramen för direktbidragentill jordbruket under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruketm.m., föreslår regeringen att ytterligare 10 miljoner kronoranslås under detta anslag /95. En särskildanslagspost, Stöd till ekologisk odling, bör tas upp underanslaget för ändamålet.Av det nya anslaget anser regeringen att bördisponeras för huvudsakligen informationsverksamhet. Liksomstödet till forskning och utveckling, marknadsföring ochkontroll bör medlen fördelas av efter ansökanfrån intresserade parter på samma sätt som för budgetåret1993/94.Resterande bör disponeras i form av ettsärskilt arealbidrag till ekologisk odling. Arealbidraget förekologisk odling bör inte differentieras utan vara lika stortför samtliga ekologiska odlare oavsett om den mark de brukar ärlåg- eller högavkastande. Det särskilda arealbidraget bör varatotalt och fördelas till godkändaekologiska odling. omfattar den ekologiskaodlingen ca 40 000 ha åker, vilket medför att arealbidragetfördelat på den totala ekologiska odlingen skulle bli ca 200 krper ha, vilket motsvarar ca per kg spannmål med enavkastning på per ha.Regeringens förslag torde leda till en ökad ekologiskproduktion. Däremot bedömer regeringen att LRF:s förslag atttillåta ekologisk odling på omställd mark väsentligt urholkaromställningsprogrammet. Omställningsstöd lämnades i enlighet med1990 års livsmedelspolitiska beslut för som överfördestill annan användning än livsmedelsproduktion. Detta utesluteratt ekologisk produktion av livsmedel kan få ske på omställdåkermark.Fördelningen av arealbidraget bör ske på så sätt () tillsammans medDemeterförbundet redovisar uppgifter om stödberättigad ekologiskareal till . Regeringen kommer senare attbesluta om de närmare reglerna för stödet.MotionernaI motion Jo23 av () anförs att Vänsterpartietvidhåller tidigare framfört förslag om ett arealbidrag om 900 krper ha till den ekologiska odlingen. Det skulle ge odlarna eninkomstförstärkning med ca , somadministrationen skulle förenklas och statens kostnad hållasoförändrad.I motion Jo25 av () anförs att när nuefterfrågan på ekologiskt odlade livsmedel ökar både i Sverigeoch i vårt närområde är det viktigt för att ta vara påmöjligheter till ökade marknadsandelar. Motionen utmynnar i ettförslag att omställningsareal under vissa villkor skall få tas ianspråk för ekologisk odling.Enligt motion Jo27 av m.fl. (s) behövs iSverige en utökad areal ekologisk odling. överstigerefterfrågan på vissa alternativodlade produkter tillgången.Sveriges jordbruk har utomordentligt goda klimatiska,traditionella och kunskapsmässiga förutsättningar förframställning av ekologiskt odlade produkter. Det borde vara engemensam strävan att vi inom landet blir så gott somsjälvförsörjande med dessa produkter. Även exporten bör kunnautökas avsevärt. På en europeisk livsmedelsmarknad bör svenskahögkvalitativa produkter utan reststubstanser från självaodlingen kunna få en framskjuten plats. Det kräver dock ettsnabbt agerande från branschen, ett agerande som statsmakternabör stödja. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande ienlighet med det anförda (yrkande 2). Vidare föreslås attanslaget till ekologisk odling utökas med 30 miljoner kronor.Huvuddelen bör gå till arealbidrag, men det krävs betydligt merän de av regeringen föreslagna . Därtillkrävs omfattande stöd till information, utbildning ochmarknadsföring. För att underlätta omställningen till ekologiskodling kan ett ekonomiskt stöd behövas. Regeringen bör snaraståterkomma till med sådana överväganden och eventuellaförslag till ett sådant omställningsstöd.I motion Jo208 (c) föreslås som målsättning att avåkerarealen bör vara ekologiskt odlad . I motion A815 (c)anförs synpunkter angående ett kretsloppsanpassat jordbruk ochföreslås ett system där kvalitetsprodukter premieras inom EU(yrkandena 36 och 37). Enligt motion Jo226 yrkande 3 (c) börsärskild uppmärksamhet ägnas åt marknadsföring och distributionav ekologiska produkter. I motion Jo230 (v) yrkas attjordbrukspolitiken ändras med ökad tonvikt påkretsloppstänkandet och ekologisk odling m.m.Förmalningsavgifterna bör återbetalas till det ekologiskajordbruket (yrkandena 1 och 3). Enligt motion Jo232 (nyd) är detviktigt att vi i utnyttjar våra goda förutsättningar förekologisk produktion.Utskottets övervägandenI likhet med vad som anförs i motion Jo208 anser utskottet attdet finns flera skäl som talar för att den ekologiskt odladeåkerarealen bör öka. En sådan inriktning ligger t.ex. väl ilinje med beslut om miljömålet i jordbrukspolitiken.Som anförs i propositionen inser allt fler att ekologisk odlinginte bara är en nischproduktion för ett fåtal intresseradekonsumenter utan att denna odling bör ses som en del i enstrategisk satsning för svenskt jordbruk. Utskottet delar denuppfattning som framförs inte bara i motion Jo208 utan i fleraandra motioner att har goda naturliga förutsättningarför ekologisk produktion och att möjligheterna till ökadproduktion och avsättning både inom och utom landet börtillvaratas. Det bör tilläggas att förhandlingarna om ettsvenskt EU-medlemskap som avslutades gett ettresultat som bör ge goda möjligheter att öka den ekologisktodlade arealen genom att får tillgång till EG:s stödtill ekologisk odling och miljövänliga produktionsmetoder, underförutsättning av svensk medfinansiering. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av motion Jo208 hemställer attregeringen utarbetar ett program med målsättningen att avåkerarealen bör vara ekologiskt odlad . Härigenomtillgodoses i viss mån några synpunkter i de motioner (s, nyd)som utskottet behandlar i det följande. Motionerna Jo226 yrkande3 och A815 yrkande 37 är i huvudsak tillgodosedda genompropositionen och utskottets ställningstaganden i dettabetänkande. De föranleder inga ytterligare kommentarer frånutskottets sida.När det gäller medlen för att uppnå den målsättning somutskottet förordar kan konstateras att regeringens förslag omett särskilt arealbidrag till ekologisk odling m.m. torde ledatill att denna odling ökar i omfattning. Som utskottet nyssanfört kommer resultatet av förhandlingarna om ett EU-inträdeatt verka i samma riktning. Utskottet är inte berett att nuföreslå utökade resurser till den ekologiska odlingen i enlighetmed motionerna Jo23 och Jo27 yrkande 1. Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag om stöd till ekologisk odling ochavstyrker dessa motionsyrkanden. Det innebär att den ekologiskaodlingen utöver nuvarande anslag för marknadsföring m.m.tilldelas /95 för informationoch marknadsföring. Därutöver anvisas till ettsärskilt arealbidrag för /95. Yrkande 2 i motionJo27 ligger delvis i linje med vad utskottet anfört ovan om enutökad areal för ekologisk odling, och yrkandet avstyrks i denmån det ej tillgodoses genom utskottets förslag.Också i motion Jo232 yrkande 5 understryks att svensktjordbruk bör utnyttja de goda förutsättningarna för ekologiskproduktion. Som framgår av utskottets uttalanden ovan delarutskottet motionärernas synpunkter i denna del. Enligtmotivtexten i motionen bör det emellertid ankomma på branscheneller enskilda företagare att ta egna initiativ. Etttillkännagivande som inte innebär att förväntar signågon form av åtgärder från regeringen eller andraoffentligrättsliga organ kan utskottet av formella skäl ejställa sig bakom. Motionen avstyrks i denna del.Förslaget i motion Jo25 om att tillåta ekologisk odling påomställd mark strider mot en grundtanke i 1990 årslivsmedelspolitiska beslut att omställningsstöd skulle ges föråkermark som överfördes till annan användning änlivsmedelsproduktion. Vidare bör framhållas att vid ettsvenskt medlemskap i förutsätts införa ett trädesprogram ienlighet med . Ett sådant medlemskap innebär åandra sidan, som ovan anförts, att möjligheterna till stöd tillekologisk odling utvidgas. Med det anförda avstyrker utskottetmotionen.I anslutning till motionerna Jo230 yrkande 1 och A815 yrkande36 om det kretsloppsanpassade jordbruket erinrar utskottet omatt betydande delar av besluten från år 1992berör jordbruket. Det gäller främst kapitel 14 i , somsyftar till att främja ett hållbart jordbruk och en hållbarlandsbygdsutveckling. Inom den svenska jordbrukspolitiken finnsett bestämt och väldefinierat miljömål: att slå vakt om ett riktoch varierat odlingslandskap och dess kulturvärden, bevara denbiologiska mångfalden och minimera jordbrukets miljöbelastning.I proposition 1993/94:111 om genomförande av besluten vidUNCED-konferensen beskrivs utförligt jordbrukets roll i arbetetmed att skapa kretsloppssamhället (s. 44). Vidare hänvisas tillden utredning som tillsatts med uppgift att lämna förslag tillett svenskt program för stöd enligt EG:s förordning ommiljövänliga jordbruksmetoder och bevarandet av landskapet.Utskottet räknar således med att de berörda motionsyrkandenakommer att tillgodoses utan några ytterligare åtgärder frånriksdagens sida.Motion Jo230 yrkande 3 om återbetalning av förmalningsavgiftenavstyrks med hänvisning till tidigare ställningstaganden ochtill de stödformer för det ekologiska jordbruket sompropositionen innefattar.TrädgårdsnäringenPropositionenEnligt regeringens uppfattning finns förutsättningar för enlångsiktigt konkurrenskraftig svensk trädgårdsnäring. Vid ettmedlemskap i kommer emellertid de gränsskyddsförändringar somdetta innebär att medföra en hårdare internationell konkurrens.I detta sammanhang kan också noteras att den i december 1993beslutade GATT-överenskommelsen medför vissagränsskyddsneddragningar för trädgårdsprodukter.Att anpassningen till EU:s lägre producentpriser kommer attske snabbare än utjämningen för de dominerande kostnaderna, dvs.kapital, arbetskraft och energi, uppmärksammades av regeringen iproposition 1992/93:183 om vissa frågor rörande jordbruket ochträdgårdsnäringen. Det var också mot denna bakgrund somregeringen föreslog att skulle avsättas av des.k. direktbidragen till anpassningsåtgärder, som t.ex. stöd förproduktutveckling.En särskild arbetsgrupp har lagt fram förslag till olikaåtgärder på trädgårdsnäringens område.Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning att det undertiden före ett svenskt medlemskap i och ikraftträdandet avGATT-överenskommelsen finns starka skäl för ytterligare insatsersom bidrar till att öka konkurrenskraften hos svenskträdgårdsnäring.Trädgårdsnäringens konkurrenskraftRegeringen anför bl.a. att energikostnaden är, efter kostnadenför arbetskraft, den näst största kostnadsposten i de flestaväxthusföretag. Denna kostnad har därför en stor betydelse förden svenska växthusodlingens konkurrenskraft.De sammantagna energiskatterna på trädgårdsområdet ligger påen högre nivå än vad som är fallet för de viktigastekonkurrentländerna i EU. Detta betyder mest för den särskiltenergiberoende växthussektorns internationella konkurrenskraft.Mot bakgrund av de lägre producentpriser som förväntas i sambandmed att tullarna avvecklas direkt vid ett medlemskap i anserregeringen att det finns ett behov av att ökaväxthusföretagens konkurrenskraft.Den allmänna energiskatten skall enligt tidigareriksdagsbeslut avvecklas . Som ett led ianpassningen av energiskatterna mot de nivåer som tillämpas inomvåra konkurrentländer utgår fr.o.m. den 1 januari 1995koldioxidskatten för växthusnäringen liksom för industrin med enfjärdedel av den allmänna nivån.Med hänsyn till energikostnadernas stora andel iväxthusnäringen bör enligt regeringens uppfattning denlångsiktiga konkurrenskraften bäst stärkas genom ytterligareåtgärder för en förbättrad energihushållning inom näringen. Enytterligare nedsättning av energiskatterna kan i detta skede fåmotsatt effekt eftersom den inte ger något incitament för sådanaåtgärder.Åtgärder för att stärka konkurrenskraften inför ettEU-medlemskap är angelägen inte bara inom växthussektorn utanockså inom andra sektorer av trädgårdsnäringen.