bet · GH01JuU19 · 1994-03-22 00:00:00 — Motionen avstyrks.TjänstefelI motion Ju810 (nyd) begärs en utvidgning av ansvaret förtjänstefel i 20 kap. 1 § BrB.Utskottet avstyrkte ett likalydande motionsyrkande medhänvisning till att redan beslutat om en översyn avtjänstefelsparagrafen (se 1993/94:JuU2 s. 4 f).Utskottet står fast vid sin uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju810 i denna del.Skymfande av rikssymbolI motion Ju616 begärs att det skall införas straff för den sombränner flagga eller på annat sätt skymfar enrikssymbol.I 16 kap. 7 § BrB fanns tidigare en bestämmelse som innebaratt den som offentligen skymfat flagga eller vapeneller annat rikets tecken kunde dömas för skymfande avrikssymbol till böter eller fängelse . Förskymfande av utländsk rikssymbol fanns en motsvarandestraffbestämmelse i 19 kap. 10 § BrB.De nämnda straffbuden upphävdes (prop.1970:12, första lagutskottets utlåtande nr 47). Utskottetkonstaterade i sitt betänkande (s. 50) att bestämmelsen omstraff för skymfande av utländsk rikssymbol infördes i början avandra världskriget med hänsyn till riskerna för att riketsvänskapliga förbindelser med främmande makt skulle störas ochatt straffskyddet för svensk rikssymbol därefter infördes främstsom en konsekvensändring. Utskottet fann attstraffbestämmelserna inte längre var behövliga. I sammanhangetunderströk utskottet att t.ex. flaggbränning fortfarande kundevara straffbart såsom förargelseväckande beteende ellerskadegörelse.Utskottet finner inte skäl att återinföra den utmönstradestraffbestämmelsen och avstyrker bifall till motion Ju616.BidragsfuskI motion Ju235 (nyd) begärs att den pågående utredningen ombidragsfusk skall påskyndas och få utvidgat uppdrag.Riksdagen uppdrog föregående höst åt regeringen att skyndsamtlåta göra en kartläggning av i vilken omfattning det förekommerfusk med förmåner och bidrag av social karaktär (1993/94:SfU2,rskr. Kartläggningen skall avse såväl svenska som utländskamedborgare. Regeringen skall redovisa resultatet avkartläggningen för och, beroende på vad kartläggningenutvisar, föreslå åtgärder för att komma till rätta medbidragsfusk.Enligt vad utskottet inhämtat från pågårarbete med den begärda utredningen.Utskottet anser inte från sina utgångspunkter att det finnsanledning för att vidta någon åtgärd med anledning avmotion Ju235. Motionen avstyrks.Maskerade demonstranterI motion Ju216 anförs att demonstrationstillstånd bör kunnavillkoras av att deltagarna uppträder utan maskering.Utskottet tog ställning till ett liknande motionsönskemålvåren 1993 i samband med behandlingen av regeringens förslag omen ordningslag (prop. 1992/93:210, 1993/94:JuU1, rskr. 1).Utskottet konstaterade i sitt betänkande (s. 13) attregeringsformen lägger hinder i vägen för en sådan begränsningav demonstrationsfriheten som motionärerna förordade ochavstyrkte den föreliggande motionen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju216.AsocialitetI motion Ju810 (nyd) föreslås att en särskildasocialitetslagstiftning skall införas.I har tidigare funnits en särskild lagstiftningrörande asocialitet. Enligt lagen (1964:450) om samhällsfarligasocialitet fick den intas i arbetsanstalt som fyllt ochsom underlät att efter förmåga söka försörja sig hederligt samtförde ett sådant asocialt liv att uppenbar fara förelåg förallmän ordning eller säkerhet. Lagen var avsedd att tillämpasbl.a. på kvinnliga prostituerade.Lagen om samhällsfarlig asocialitet upphävdes vid utgången avår 1981 (prop. 1979/80:1 del A, 1980/81:SoU15, rskr. Ipropositionen anfördes (s. 508) att lagen inte bidrog tillmedicinsk och social rehabilitering av de individer den riktadesig emot och att den i praktiken inte längre tillämpades.Några straffrättsliga bestämmelser rörande asocialitet finnsinte. Den som lever ett asocialt liv kan emellertid alltjämt bliföremål för olika tvångsåtgärder från samhällets sida. Såledeskan den som är omhändertas med stöd av lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, och envuxen missbrukare kan tas om hand med stöd av lagen (1988:870)om vård av missbrukare i vissa fall.Härutöver bör framhållas att utlänningslagen (1989:529)innehåller bestämmelser om rätten att resa in i och vistas iSverige som begränsar möjligheterna härtill när risk förasocialt leverne föreligger (se t.ex. 4 kap. 2 § andra ochtredje punkterna).Utvisningsutredningen har i delbetänkandet (SOU 1993:120)Uppehållstillstånd och avvisning gjort en översyn avutlänningslagstiftningen mot bakgrund av bl.a. EES-avtaletsbestämmelser om fri rörlighet för personer inom EES-området.Ärendet bereds nu i . En proposition kommer attavlämnas under våren.På initiativ av utskottet gav regeringentill känna att frågan om kriminalisering av prostitution bordefå en ordentlig genomlysning, t.ex. inom ramen för entotalöversyn av samhällets åtgärder mot prostitution(1992/93:JuU15, rskr. 133).Med anledning härav har regeringen tillsatt en utredning omprostitutionen i med uppdrag att göra en översyn avsamhällets åtgärder mot prostitution. I utredningens direktiv(dir. 1993:31) uppmärksammas bl.a. problemet med kvinnor fråntredje världen som lever som prostituerade i ochfrågan om vilken betydelse den ökade rörligheten bland människori har för prostitutionens omfattning. Utredningen skallvara slutförd senast vid utgången av år 1994.Utskottet kan utifrån sina utgångspunkter inte finna att detföreligger något behov av att återinföra regler om asocialitetmotsvarande de som upphävdes . Utskottet noterar vidareatt det i utlänningslagen redan finns regler om t.ex. avvisningpå grund av risk för ett asocialt leverne. I denna del fårmotionen anses tillgodosedd redan med gällande regler. Härtillkommer att frågor om kriminalisering av prostitution och omuppehållstillstånd och avvisning på olika sätt är underberedning. I dessa delar behövs således inte något initiativfrån . Motion Ju810 avstyrks.TrafikbrottI flera motioner tas upp olika frågor om lagstiftningenrörande rattfylleri och drograttfylleri. Sålunda efterfrågas imotionerna Ju614 (fp, c, s, v och kds) och So274 (nyd) åtgärdermot drograttfylleri. I motion Ju810 (nyd) läggs fram ett antalförslag mot rattfylleri. Förslagen går ut på att det bör införasbättre möjligheter att förverka rattfylleristers fordon, attpassagerare i en bil som framförs av en rattfyllerist bör kunnadömas för medhjälp till rattfylleri, att offren till den somdödats av en rattfyllerist bör kunna få ett juridiskt biträdebetalt av allmänna medel, att en rattfylleridömdsförsäkringsbolag skall underrättas om domen för att kunna höjaförsäkringspremien samt att en rattfyllerist som dödat någonskall kunna dömas för ett nytt brott benämnt bildråp med ettstraffminimum om tre års fängelse. Slutligen aktualiseras imotion T414 (kds) frågan om den s.k. promillegränsen i trafiken.Motioner liknande de nu aktuella behandlades och avstyrktes avutskottet sedan i ett ärende om skärpning avtrafiknykterhetslagstiftningen (prop. 1993/94:44, JuU11, rskr.78). Utskottets då gjorda ställningstagande till de aktuellafrågorna har alltjämt giltighet. Motionerna Ju614, Ju810, So274och T414 avstyrks.I motion Ju809 (s) förordas ökad användning av kontraktsvårdsom påföljd för rattfyllerister.I ett ärende (1992/93:JuU25 s. 18) behandladeutskottet motioner om ökad användning och utveckling avpåföljderna samhällstjänst och kontraktsvård.Utskottet noterade i sammanhanget att försöket medsamhällstjänst fr.o.m. , genom lagen(1992:372) om ändring i lagen (1989:928) om försöksverksamhetmed samhällstjänst (prop. 1991/92:109, JuU24, rskr. 259), iavbidan på att en mera permanent ordning kan införas, utökatstill att avse hela riket. Utskottet påpekade vidare att det tillStraffsystemkommitténs huvuduppgifter hör att övervägamöjligheterna att utveckla och vidareutveckla olika alternativtill fängelsestraff och att inriktningen enligt direktivendärvid skall vara att öka utrymmet för alternativ till fängelse.Utskottet kunde konstatera att de i motionerna aktualiseradefrågorna var föremål för utredning och avstyrkte därmed dessa.I det ovan nämna ärendet om skärpning avtrafiknykterhetslagstiftningen beslutade bl.a. attpromillegränsen för grovt rattfylleri skall sänkas från 1,5 till1,0 alkohol i blodet och motsvarande sänkning föralkoholhalten i utandningsproven. I propositionen anfördesbeträffande påföljdsvalet att normalpåföljden vid grovtrattfylleri skall vara fängelse och att det bör finnas särskildaskäl för att en icke frihetsberövande påföljd skall väljas samtatt villkorlig dom skall användas med mycket storrestriktivitet. Det sagda innebär i påföljdsdelen i princip enåtergång till vad som gällde års ändringar itrafikbrottslagen.Utskottet anslöt sig i sitt betänkande (1993/94:JuU11 s. 13 f)till vad som anfördes i propositionen om påföljdsvalet.Samtidigt underströk utskottet med hänvisning till vad somanfördes i propositionen i denna del, att kontraktsvård ochskyddstillsyn i vissa fall bör kunna komma i fråga, t.ex. om enframgångsrikt påbörjad rehabilitering avseende missbruk m.m.annars skulle riskera att spolieras.Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga ochavstyrker bifall till motion Ju809 i denna del.NarkotikabrottFör grovt narkotikabrott skall enligt 3 § första stycketnarkotikastrafflagen (1968:64) dömas till fängelse lägst två ochhögst . Enligt andra stycket i samma lagrum skall vidbedömande huruvida brottet är grovt särskilt beaktas, om det harutgjort ett led i en verksamhet som har bedrivits i störreomfattning eller yrkesmässigt, avsett särskilt stor mängdnarkotika eller eljest varit av särskilt farlig eller hänsynslösart. Bedömningen skall grundas på en sammanvägning avomständigheterna i det särskilda fallet.I motion Ju619 (nyd) föreslås att det i 3 §narkotikastrafflagen skall läggas till ett tredje stycke där deti detalj anges vad som skall avses med att brottet varit avfarlig art. Vidare föreslås att uttrycket "stor mängd narkotika"skall ersättas med "särskilt många missbruksdoser narkotika".Vidare efterlyses i motion Ju810 (nyd) skärpta straff förkriminalitet med anknytning till narkotika.I motion Ju619 tas upp ett antal kriterier på "farlighet"varav flera i princip gäller alla preparat som faller undernarkotikastrafflagen. T.ex. får man räkna med att bruk avpreparaten regelmässigt framkallar social insufficiens ochmedför risk för personlighetsförändringar m.m. Utskottet kan försin del inte finna det meningsfullt att införa en reglering somgör att snart sagt varje narkotikabrott skall anses grovt.Härtill kommer att de kriterier som tas upp i motionen är sådanaomständigheter vartill hänsyn redan med gällande lagstiftningkan tas vid den helhetsbedömning av brottet som alltid skallgöras.När det gäller förslaget om hur mängden narkotika som börkonstituera ett grovt brott skall beräknas konstaterar utskottetatt den princip som föreslås i motionen redan i praktikentillämpas. Här kan t.ex. nämnas att gränsen för grovtnarkotikabrott när det gäller innehav av cannabis går vidungefär medan motsvarande gräns för heroin går vid ca25 gram (se bl.a. rättsfallen NJA 1983 s. 754 I och II). Någonändring av lagregleringen i denna del behövs inte. I fråga omstraffet för grovt narkotikabrott konstaterar utskottet attmaximistraffet med tillämpning av de straffregler som finns (3§ narkotikastrafflagen jämfört med 26 kap. 2 § BrB) uppgår tillfängelse . De straff som mäts ut vid grova narkotikabrottär regelmässigt långa. Något behov av ytterligarestraffskärpning föreligger inte.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet bifalltill motionerna Ju619 och Ju810.PersonalkontrollI motion Ju201 (fp) begärs en ny lag om personalkontroll ochbättre uppföljning av hur personalkontrollen bedrivs.SÄPO-kommittén presenterade i sitt slutbetänkande (SOU1990:51) Säkerhetspolisens arbetsmetoder, personalkontroll ochmeddelarfrihet ett förslag till lag om personalkontroll. Efterberedning i av utredningens förslagbeslutade regeringen att tillkalla en särskildutredare för att se över personalkontrollförfarandet med syfteatt bringa detta i bättre överensstämmelse med motsvarandeförfarande inom jämförbara länder i Västeuropa.Enligt utredningens direktiv (dir. 1993:81) skallutgångspunkten vara de förslag för att öka kontrollenseffektivitet och stärka den enskildes rättssäkerhet i sambandmed personalkontrollen som har lagts fram av . Enparlamentarisk beredning kan därefter enligt direktiven ske avden särskilde utredarens förslag. Uppdraget skall redovisas föreutgången av . Enligt tilläggsdirektiv (dir. 1993:123) skall utredaren vid samma tillfälle redovisasina överväganden beträffande frågan om säkerhetsskyddet hosmyndigheter m.m.Frågor om personalkontrollförfarandet behandlades utförligt avutskottet senast föregående höst (1993/94:JuU4 s. 23 f).Utskottet avstyrkte den då aktuella motionen med hänvisning tilldet pågående beredningsarbetet.Utskottet har alltjämt uppfattningen att det pågåendeberedningsarbetet bör avvaktas och avstyrker bifall till motionJu201.ÖvervakningskamerorI flera motioner framförs förslag beträffande regleringen avövervakningskameror. I motion Ju210 anförs i syfte att begränsaantalet tillstånd att en översyn av lagstiftningen på områdetbör komma till stånd. I motionerna Ju212 och Ju801 och Ju810begärs i stället utökade möjligheter att få tillstånd till attanvända övervakningskameror -- bl.a. utanför bank- ochpostkontor -- och till videoinspelning vid kameraövervakning.Lagen (1990:484) om övervakningskameror trädde i kraft den 1juli 1990 (prop. 1989/90:119, JuU34, rskr. 320) och ersatte dålagen (1977:20) om TV-övervakning. I ett ärende (1993/94:JuU4 s. 5 f) redogjorde utskottet utförligt för den nyalagens innehåll.Utskottet anförde i sammanhanget att syftet med gällandelagstiftning är att ge enskilda skydd motintegritetskränkningar. Kravet på tillstånd för att användaövervakningskameror hade, anförde utskottet, tillkommit för attgarantera integritetsskyddet. Utskottet konstaterade attinförandet av lagen om övervakningskameror innebar, iförhållande till vad som tidigare gällt, att integritetsskyddetför den enskilde stärktes, bl.a. genom att tillståndskravetutvidgades. Denna förstärkning medför dock enligt utskottet nyaavgränsningsproblem. Utskottet hänvisade här till en motion omatt det borde övervägas att låta bankerna användaövervakningskameror även utanför banklokalerna. mening borde frågor härom tas upp i lämpligtsammanhang. Utskottet ansåg inte att några inskränkningar avintegritetsskyddet nu borde övervägas. Med det anförda avstyrkteutskottet de föreliggande motionerna.Utskottet har härefter inhämtat att Justitiedepartementetunder våren avser att granska länsstyrelsernas praxis itillståndsärenden när det gäller övervakningskameror. inom departementet direktiv för en utredning avseendeolika frågor om integritetsskydd. I detta sammanhang kanbestämmelserna om övervakningskameror komma att ses över.Utskottet anser inte mot bakgrund av den gjorda redovisningenatt bör ta något initiativ med anledning av motionJu210. Motionen avstyrks.Inte heller motionerna Ju212, Ju801 och Ju810 bör föranledanågon åtgärd. Utskottet avstyrker bifall tillmotionerna.Kriminalregister m.m.I motionerna Ju205, Ju208 och 209 begärs, i syfte att kommatill rätta med s.k. kvinnoimport, utökade möjligheter förStatens invandrarverk att få tillgång till innehållet ikriminal- och polisregister beträffande kvinnans man vidhandläggning av ärenden om uppehållstillstånd. I motion Ju211hemställs att socialnämnd skall få utvidgad tillgång tillpolisregister vid handläggning av ärenden om vård av unga.Det allmänna kriminalregistret, som förs avRikspolisstyrelsen, innehåller uppgifter om personer som hardömts till andra påföljder än enbart böter. För registret gällerbestämmelserna i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister(kriminalregisterlagen). ochpolismyndigheterna för också olika slag av polisregister. Fördessa gäller bestämmelserna i lagen (1965:94) om polisregisterm.m. (polisregisterlagen).Upplysningar ur kriminalregistret får enligt 8 §kriminalregisterlagen lämnas till bl.a. iärende om frihetsberövande åtgärd enligt utlänningslagen. Enligt3 § polisregisterlagen har verket har även rätt till upplysningom innehållet i polisregister.Av 3 § polisregisterlagen jämfört med 21 §polisregisterkungörelsen (1969:38) följer att socialnämnd harrätt att få upplysningar i ärenden om adoption eler vårdnad ombarn samt i ärenden om medgivande att ta emot barn m.m. enligtsocialtjänstlagen (1980:620) och i ärenden om åtgärder enligtlagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall.Som påpekas i motion Ju211 är en konsekvens av nu angivnaregler att en socialnämnd inte kan få del av uppgifter urpolisregistret rörande ett barns föräldrar innan nämndenfattat beslut om åtgärder enligt LVU (se regeringsrättens domden i mål 566-1992).I budgetpropositionen år 1992 (prop.1991/92:100 bil. 3 s. 55)gav regeringen tillfälle att ta del av vadjustitieministern anförde om riktlinjerna för uppbyggnaden avett nytt kriminalregister och ett nytt misstankeregister.Utskottet fann vid behandlingen av propositionen i denna delinte anledning till erinran mot vad justitieministern hade attanföra (1991/92:JuU25). Utskottet inskärpte i sammanhangetvikten av skyndsamhet i det pågående översynsarbetet. anfört gav som sin mening regeringen tillkänna (rskr. 260).I april 1992 färdigställdes i enpromemoria (Ds 1992:32) om lag om kriminalregister m.m. sombehandlade de i budgetpropositionen aktualiserade frågorna.Enligt promemorian skall den centrala registreringen avpåföljder ske i ett register, kriminalregistret. I dettaregister skall också ingå sådana påföljdsuppgifter som förnärvarande antecknas i körkortsregistret. Vidare skall ettsärskilt misstankeregister inrättas. I detta skall antecknasuppgifter om skälig misstanke om brott. Polisregisterlagen skallgälla för de register som förs av polisen för spanings- ochutredningsändamål. I fråga om utlämnande av uppgifter skallenligt promemorian den nuvarande ordningen i huvudsak behållas.Enligt vad utskottet inhämtat förbereds iJustitiedepartementet en proposition om kriminalregister m.m.Förslagen i motionerna Ju205, Ju208 och Ju209 syftar till atti ett tillståndsärende beträffande en kvinna ge möjlighet att i kriminalregistret kontrollerahennes svenske make eller sambo. Motionärernas tanke synes varaatt tillstånd bör vägras om mannen dömts för t.ex. misshandeleller andra grova brott.Allmänt kan inledningsvis konstateras att myndigheters ochandras tillgång till kriminalregistret av integritetsskäl ärstarkt begränsad. Vid dagens reglering förekommer det inte inågot fall att ett kriminalregisterutdrag beträffande en personkan utfås för att utgöra beslutsunderlag i ett ärende omuppehållstillstånd för en annan person. Om det finns anledningatt ändra denna ordning undandrar sig utskottets bedömning --utskottet har inte beredningsansvaret för frågor omuppehållstillstånd i . Utskottet är för sin del inteberett att aktualisera frågan. Motionerna Ju205, Ju208 och Ju209avstyrks.När det gäller det i motion Ju211 aktualiserade spörsmåletanser utskottet att det pågående beredningsarbetet bör avvaktas.Motionen avstyrks.KyrkofridEn begäran om att kyrkofrid skall införas för asylsökande somskall utvisas framförs i motionerna Sf622 och Sf626.Motsvarande motionsönskemål behandlades av utskottet senastvåren 1992 (1991/92:JuU23 s. 22). Utskottet vidhöll då sintidigare uppfattning att det inte är motiverat att införa ensärreglering för tvångsingripanden i kyrkolokaler. Riksdagenföljde utskottet.Utskottet vidhåller alltjämt denna uppfattning och avstyrkerbifall till motionerna Sf622 och Sf626.Vissa ordningslagsfrågor m.m.FyrverkerierI motionerna Ju202 (s) och Ju231 (m) framförs önskemål omskärpta bestämmelser för användning av fyrverkerier. I motionJu204 (s) begärs föreskrifter för att komma till rätta medmissbruk av nödraketer.Riksdagen har antagit en ordningslag som den 1 april 1994ersätter den nu gällande allmänna ordningsstadgan (prop.1992/93:210, 1993/94:JuU1, rskr. bestämmelser om tillstånd för användningen av pyrotekniskavaror. För en utförlig redogörelse för bestämmelserna på områdethänvisas till utskottets betänkande i ärendet.Utskottet anförde i betänkandet (s. 16 f) att det inte hadenågon erinran mot regeringsförslaget vad beträffar fyrverkerieroch avstyrkte därmed motioner liknande de nu aktuella. Isammanhanget erinrade utskottet om att ett vårdslöst, farligteller störande sätt att handskas med pyrotekniskt material kanföranleda ansvar enligt BrB för t.ex. vållande till kroppsskadaeller sjukdom (3 kap. 8 §), ofredande (4 kap. 7 §), allmänfarligvårdslöshet (13 kap. 6 §) och förargelseväckande beteende (15kap. 16 §).Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigareställningstagande och avstyrker bifall till motionerna Ju202,Ju204 och Ju231.Otillåtet nyttjande av gatumarkI motion Ju215 begärs skärpta bestämmelser för att hindra attgatumark utan tillstånd tas i anspråk för skyltar, serveringaroch annat som hindrar framkomligheten.Av 3 kap. 1 § ordningslagen -- liksom av den nu gällandeallmänna ordningsstadgan -- framgår att det fordras särskilttillstånd för att utnyttja gatumark och annan offentlig plats påett sätt som inte stämmer överens med det ändamål som platsenhar upplåtits för eller är allmänt vedertaget. Detta innebär attdet normalt fordras tillstånd för uppställande av t.ex.försäljningsstånd och skyltar på gatumark. Den som använder enoffentlig plats på ett otillåtet sätt kan, beroende påomständigheterna, enligt 3 kap. 22 § ordningslagen dömas tillböter eller penningböter. En nyhet i ordningslagen -- och enskärpning i förhållande till allmänna ordningsstadgan -- är enregel i 3 kap. 25 § som säger att om en offentlig plats hartagits i anspråk i strid med bestämmelserna i 3 kap. 1 §, fåregendomen tas i beslag och förklaras förverkad, om det behövsför att förebygga fortsatta överträdelser och förverkandet inteär oskäligt.Genom vad som anförts om innehållet i ordningslagen fårönskemålet i motion Ju215 anses vara tillgodosett. Motionenavstyrks.Kostnader för ordningshållningI motion Ju810 (nyd) föreslås att en utredning skall övervägaom arrangörer av rockkonserter och idrottstävlingar m.m. istörre utsträckning skall få betala för polisensbevakningsinsatser.Enligt ordningslagen kan betalningsskyldighet i vissa fallåläggas arrangörer till sådana arrangemang som nämns i motionen.Detta gäller dock inte ideella föreningar. En närmareredogörelse för bestämmelserna på området finns i utskottetsovan nämnda betänkande om en ordningslag m.m. Utskottetavstyrkte i betänkandet ett liknande motionsyrkande som det nuaktuella. Utskottet utgick från att man i regeringskanslietkommer att följa upp tillämpningen av ersättningsfrågorna. På såsätt, anförde utskottet, skaffas fram det underlag somkan krävas för en framtida utvidgning aversättningsskyldigheten.Utskottet håller fast vid den angivna uppfattningen ochavstyrker bifall till motion Ju810 i denna del.KlotterI motionerna Ju221 och Ju707 begärs att åtgärder skall vidtasför att komma till rätta med klotter.Under hösten 1993 tog utskottet med anledning av enproposition om kroppsvisitation och kroppsbesiktning m.m.ställning till motioner om åtgärder för att komma till rätta medklotter (prop. 1993/94:24, JuU7, rskr. Utskottet var iärendet inte berett att förorda någon skärpt lagstiftning pådetta område. Utskottet erinrade vidare om attJustitiedepartementet arrangerade en särskildhearing angående utveckling av åtgärder för att förebyggaklotter. Vid hearingen deltog företrädare för berördamyndigheter och organisationer. På många håll redovisades olikaambitiösa förebyggande åtgärder som vidtagits av såvälmyndigheter som företag och andra som varit särskilt utsatta förklotter. Allmänt sett föreföll problemen ha minskat något, ävenom vissa deltagare ansåg att det fanns tecken på att problemenkunde öka (prop. 1991/92:100 bil.