bet · GH01NU19 · 1994-04-21 00:00:00 — 1993/94NU19ÄrendetI detta betänkande behandlas proposition 1993/94:141 omberedskapslagring av olja för krigssituationer.Försvarsutskottet har avgivit yttrande i ärendet(1993/94:FöU6y; se bilaga). Vidare har företrädare för inför utskottet framfört synpunkter i vissafrågor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande denfortsatta beredskapslagringen av olja för krigssituationer.Förslagen innebär att de statliga lagren avvecklas och att lageri stället byggs upp i näringslivet för att där integreras medlagringen för fredskriser och den övriga kommersiella lagringenav oljeprodukter. En ny myndighet inrättas föratt hantera avvecklingen av den statliga lagringen. uppfattning bör dock regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till hur medlen från den fortsattautförsäljningen av de statliga beredskapslagren skall användas. I proposition 1993/94:141 föreslås att riksdagen1. godkänner det som regeringen förordar om grunder förberäkningen av behovet av beredskapslagring av olja förkrigssituationer (avsnitt 4),2. godkänner det som regeringen förordar om fördelningen avuppgifter i fråga om beredskapslagringen (avsnitt 5),3. godkänner de riktlinjer som regeringen förordar föravveckling av de statliga beredskapslagren av olja förkrigssituationer (avsnitt 7.1),4. godkänner att en ny myndighet för avveckling av de statligaberedskapslagren av olja för krigssituationer inrättas den 1juli 1994 (avsnitt 7.2),5. bemyndigar regeringen att utförsälja olja ur de statligaberedskapslagren i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt7.3),6. till Beredskapslagring av olja: Förvaltningskostnader /95 anvisar ett ramanslag på ,7. till Beredskapslagring av olja: Kapitalkostnader /95 anvisar ett förslagsanslag på 220 000 000kr. BakgrundNuvarande beredskapslagring av oljaDet finns två olika slags beredskapslagring av olja i ,nämligen krigslagring och fredskrislagring. Den förstnämndalagringen avser situationer då landet vid en stormaktskonflikt iEuropa antingen har blivit indraget i krig eller står neutralt.Fredskrislagringen tar sikte på allvarliga störningar ioljeförsörjningen som uppstår utan samband med krig ellerkrigsrisk i vår nära omvärld.Redan i slutet på 1930-talet började olja lagras i föravspärrnings- och krigssituationer. Lagring för fredskrisertillkom med anledning av oljekrisen åren 1973--1974. Kortdärefter anslöt sig tillsammans med flertalet andraländer inom (ochutveckling) till avtalet om ett internationellt energiprogram,(prop. 1975:42, bet. Avtalet innehållerbestämmelser om bl.a. samordnade åtgärder för att mötaoljeförsörjningskriser. Genom avtalet har de anslutna ländernaåtagit sig att hålla beredskapslager av olja motsvarande 90dagars nettoimport. Vid en kris skall länderna vidta åtgärderför att begränsa oljekonsumtionen. De skall också enligt avtaletmedverka till ett system för fördelning av tillgänglig olja.Från början var oljehandeln och vissa storförbrukare skyldigaenligt lag att svara för merparten av lagringen avoljeprodukter, med visst finansieringsstöd från staten.Lagringen var då avsedd för avspärrning och krig. När sedanfredskrislagringen infördes tog staten ansvaret fördenna lagring. Genom totalförsvarsbeslut (prop.1986/87:95 bil. 12, bet. FöU11) kastades ansvarsfördelningen omså att staten övertog ansvaret för krigslagringen medan delagringsskyldiga företagen skulle svara för fredskrislagringen.Fredskrislagren ingår i fysisk mening i de lagringsskyldigaföretagens kommersiella lagerhållning. Staten utövar med stöd avlagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol tillsynöver att lagren når upp till den nivå som krävs för att Sverigesåtaganden enligt skall uppfyllas.Den statliga civila krigslagringen sköts huvudsakligen avNärings- och teknikutvecklingsverket () och finansieras medanslag över statsbudgeten. För innevarande budgetår har förändamålet anvisats ca , varav ca 260 miljonerkronor avser kapitalkostnader för främst lagrade produkter. Fördriften av lager finns en särskild regionalorganisation. I systemet ingår ett stort antal anläggningar.Många av dem har byggts med hänsyn till särskilda krav pålokalisering och skydd. Till detta kommer s.k. särskild lagringsom vissa statliga myndigheter m.fl. har ålagts genom beslut avregeringen.Fredskrislagren uppgår till omkring 4 miljonerm3. Hos oljehandeln och storförbrukare finns därutöverkommersiella lager på 1--, huvudsakligen i formav tjock eldningsolja. Krigslagrens storlek redovisas inteöppet.1992 års försvarsbeslutI samband med försvarsbeslut fastställdes vissariktlinjer för beredskapslagringen av olja för krigssituationer(prop. 1991/92:102 kap. 11, bet. Staten skulle ävenfortsättningsvis svara för denna lagring. Mot bakgrund avändrade antaganden om krisers och krigs karaktär kunde dockberedskapslagret minskas. Vidare beslöts i princip om en ändradstruktur för lagringen. Beslutet innebar att lagring i särskildastatliga anläggningar skulle ersättas med ett system som byggdei huvudsak på lagring hos oljehandeln och i distributionsledet.Slutlig ställning togs emellertid varken till lagernivån ellertill lagringens struktur.I försvarsbeslutet ingick också att regeringen bemyndigadesatt sälja ut olja från de statliga krigslagren så att dessaminskades till en lägre, säkerhetspolitiskt motiverad nivå. Demedel som frigjordes genom utförsäljningen fick användas föreventuella investeringar inom området och även för att stärkaandra funktioner inom den civila delen av totalförsvaret. I enförsta etapp bemyndigades regeringen att engångsvis disponerahögst av inkomsterna från utförsäljningen förvissa åtgärder inom totalförsvarets civila del som inte ingick iden gällande ekonomiska planeringsramen. Regeringen uppdrog ijuni 1992 åt att sälja ut olja ur lagren för motsvarandebelopp. Kostnaderna om har förts upp påstatsbudgeten. En redovisning för fördelningen av medlen påfunktioner inom det civila totalförsvaret gjordes i proposition1993/94:105 med förslag till tilläggsbudget till statsbudgetenför /94.Beslut av våren 1993I bilaga till budgetproposition(prop. 1992/93:100 bil. 13) var frågor omförsörjningsberedskapen föremål för en fördjupad granskning. Ianslutning härtill anförde regeringen att det av besparingsskälvar angeläget att utförsäljningen av olja från de statligakrigslagren genomfördes i en snabbare takt än vad som tidigarehade förutsatts. Det aviserades om ett nyttutförsäljningsuppdrag till . Ett sådant gavs sedan ifebruari 1993; enligt detta uppdrag skall senast vid 1994års utgång ha sålt ut olja för (inkl.försäljningsomkostnader).I budgetpropositionen sades vidare att medel som frigörs vidutförsäljningen av olja även fortsättningsvis borde få användasför att stärka olika funktioner inom det civila försvaret.Därtill begärdes att regeringen skulle ha möjlighet att användamedlen för ändamål också inom den militära delen avtotalförsvaret.Det lämnades ingen ytterligare redovisning över vilka ändamålinom det militära försvaret som medlen var avsedda att användasför, ej heller uppgift om nivån på dessa medel. På förslag avnäringsutskottet (bet. 1992/93:NU28) biföll riksdagenregeringens begäran om bemyndigande.Regeringen fattade därefter beslut om att endel av utvecklingskostnaderna för luftvärnsrobotprojektet viss verksamhet inom marinen skall finansieras -- genomsärskilda beslut av regeringen om merutgift -- med inkomsternafrån utförsäljningen av olja. Dessa kostnader, som sammantagetberäknas uppgå till ca , ligger utanför deekonomiska planeringsramarna oljelagringsutredningI tillkallades en särskild utredare(generaldirektör ) med uppdrag att göra enöversyn av beredskapslagringen av olja och kol.Oljelagringsutredningen redovisade en förstadel av sitt arbete i betänkandet (SOU 1993:87) Beredskapslagringav olja. De förslag som regeringen nu framlägger i proposition1993/94:141 bygger i huvudsak på -- och ansluter väsentligentill -- utredningens förslag.Utredningen kommer i sitt fortsatta arbete att redovisaförslag på området om bl.a. finansiering och lagstiftning samtkonsekvenser av ett medlemskap i . Senast den 30 juni 1994skall utredningen avsluta sitt arbete.Propositionens huvudsakliga innehållEnligt regeringens förslag skall de statliga krigslagren hosNUTEK nu helt avvecklas. I stället skall lager byggas upp inäringslivet med början den 1 juli 1996.Denna lagring skall ske i eller i nära anslutning till detkommersiella distributionssystemet. Därigenom kommer lagringenför krigssituationer att integreras med lagringen för s.k.fredskriser och den övriga kommersiella lagringen avoljeprodukter hos företagen. Beredskapslagringen förkrigssituationer anpassas till de planeringsförutsättningar förtotalförsvaret som gäller, vilket får till följd att nivån pålagren minskas kraftigt.Avvecklingen av den statliga krigslagringen, som skall varagenomförd , skall handhas av en särskild myndighetmed tidsbegränsat uppdrag och med egen ledning och ekonomiskredovisning. Den nya myndigheten skall inrättas den 1 juli 1994.Till denna myndighet skall den nuvarande regionalaorganisationen för driften av de statliga krigslagren föras. Förnästa budgetår föreslås att anvisas förmyndighetens förvaltningskostnader och att 220 miljoner kronoranslås för kapitalkostnader för den statliga lagringen.Såväl utredningen som regeringen anser att det är nödvändigtatt hålla en klar åtskillnad mellan å ena sidan lagring förfredskriser och säkerhetspolitiska kriser -- som ifortsättningen skall benämnas oljekriser -- och å andra sidanlagring för krigssituationer. I ett särskilt yttrande tillutredningen har företrädare för industrin -- förordnade somsakkunniga i utredningen -- anfört att det inte behövs någotsärskilt krigslager; behovet täcks, menar de, genom detberedskapslager som håller inom ramen för IEP-avtalet.Om ett krigslager ändå anses erforderligt borde det i förstahand ägas av staten eller om lagringen sköts av näringslivetborde staten betala ut ersättning för denna hantering.Beträffande sistnämnda fråga anför regeringen i propositionenatt det framstår som följdriktigt att de berörda företagen gesansvaret för att äga de tillkommande lagren och svara förfinansieringen av lagringen. Frågan skall emellertid, som redannämnts, utredas vidare. En proposition aviseras till hösten1994.Som tidigare beskrivits bemyndigades regeringen i samband med1992 års försvarsbeslut att sälja ut olja från krigslagren såatt dessa minskades till en lägre, dock ej närmare angiven,säkerhetspolitiskt motiverad nivå. De medel som frigjordes fråndenna försäljning fick användas för att -- utanförplaneringsramen -- stärka olika funktioner inom den civila delenav totalförsvaret. För /93 avsågs 79 miljonerkronor av inkomsterna användas för sådana åtgärder. Våren 1993beslutades att regeringen skulle få disponera influtna medelfrån oljeutförsäljningen även för ändamål inom den militäradelen av totalförsvaret.I propositionen föreslås nu att skall bemyndigaregeringen att sälja ut hela det statliga krigslagret. Lagretsstorlek, som inte redovisas öppet, representerar ett betydandevärde. I propositionen nämns att det rör sig om ettmiljardbelopp. Beträffande användningen av dessa medel begärsinte något nytt beslut eller bemyndigande av . Detanges bara i propositionen att regeringen återkommer tillriksdagen med en redogörelse för användningen av de medel sominflyter genom den fortsatta utförsäljningen.Ingen motion har väckts med anledning av propositionen.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet har beretts tillfälle av näringsutskottetatt avge yttrande över propositionen. (sebilaga) tillstyrker regeringens olika förslag, bl.a. om att ettkrigslager skall byggas upp i näringslivet. Utskottet framhålleremellertid att det är viktigt att lagring och distributionsäkerställs inom de områden med svag infrastruktur som haravgörande betydelse för Försvarsmaktens koncentrering ochoperationer. utgår från att särskilda åtgärdervidtas för att kraven på lokalisering och skydd av krigslagerför sådana områden skall tillgodoses. Utskottet instämmer iregeringens bedömning om det nödvändiga i att skilja på lagringför fredskriser m.m. och lagring för krigssituationer.Vidare påpekar försvarsutskottet att det inom totalförsvaretsker successiva omprioriteringar mellan olika funktioner i syfteatt uppnå bästa möjliga totalförsvarseffekt. Med hänsyn härtillfinner försvarsutskottet det naturligt att medel som frigörsgenom utförsäljningen av olja får utnyttjas inom totalförsvaret.Dessa medel skall därför, enligt försvarsutskottets mening,användas för ändamål inom totalförsvaret. Mot bakgrund av attomfattningen av utförsäljningen av olja är väsentligt större änvad som förutsattes försvarsbeslut anser dockförsvarsutskottet att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag till sådan användning av medlen.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet noterar att regeringens förslag innebär attberedskapslagren anpassas till de planeringsförutsättningar förtotalförsvaret som gäller. Lagrens storlek kan därigenomminskas kraftigt. De grunder som anges i propositionen förberäkningen av behovet av beredskapslagring av olja förkrigssituationer har utskottet inget att erinra emot.Vidare tillstyrker näringsutskottet regeringens förslag omuppgiftsfördelning och struktur för krigslagringen. Dennalagring kommer alltså framöver att integreras med denkommersiella lagringen av oljeprodukter inom näringslivet, inkl.lagringen för fredskriser. I likhet med försvarsutskottet villnäringsutskottet framhålla det angelägna i att krigslagringenockså säkerställs för områden av stor betydelse förFörsvarsmakten men med en svag infrastruktur. Frågan omfinansieringen av krigslagringen får anledning attåterkomma till.Liksom försvarsutskottet tillstyrker näringsutskottetförslagen i propositionen om riktlinjer för avveckling av destatliga krigslagren och om inrättande av en ny myndighet förhantering av denna avveckling. Förslagen om anslag förförvaltningskostnader och kapitalkostnader tillstyrks också.Näringsutskottet ansluter sig även till förslaget attregeringen skall bemyndigas att sälja ut olja ur de statligakrigslagren. Som tidigare nämnts begär regeringen inte någotnytt beslut eller bemyndigande beträffande användningen av demedel som inflyter från denna utförsäljning. Med hänsyn främsttill omfattningen av utförsäljningen av olja men också avbudgettekniska skäl anser näringsutskottet -- i linje medförsvarsutskottets uppfattning -- att regeringen bör återkommatill med förslag till hur medlen från den fortsattautförsäljningen skall användas. I motsats till försvarsutskottetanser dock näringsutskottet att regeringen bör vara fri attföreslå till vilka ändamål som medlen skall användas. här har anfört bör ge regeringen tillkänna som sin mening. beträffande regeringens förslagatt med bifall till proposition 1993/94:141a) godkänner det som anges i propositionen om grunder förberäkningen av behovet av beredskapslagring av olja förkrigssituationer,b) godkänner det som anges i propositionen om fördelningen avuppgifter i fråga om beredskapslagringen,c) godkänner de riktlinjer för avveckling av de statligaberedskapslagren av olja för krigssituationer som anges ipropositionen,d) godkänner att en ny myndighet för avveckling av destatliga beredskapslagren av olja för krigssituationer inrättasden ,e) bemyndigar regeringen att utförsälja olja ur de statligaberedskapslagren i enlighet med vad som anges i propositionen,f) till Beredskapslagring av olja: Förvaltningskostnaderför /95 under tolfte huvudtiteln anvisar ettramanslag på ,g) till Beredskapslagring av olja: Kapitalkostnader /95 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,2. beträffande användningen av medlen från utförsäljningenav oljaatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 21 april 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), (),(), (), Bo Finnkvist (s), KarinFalkmer (m), (nyd), (), MatsLindberg (s), (), (), SylviaLindgren (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Försvarsutskottets yttrande1993/94:FöU6y Beredskapslagring av olja för krigssituationerTill näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat att beredaförsvarsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1993/94:141 om beredskapslagring avolja för krigssituationer jämte eventuella motioner.PropositionenBakgrundBeredskapslagringen av olja i är av principiellt tvåslag, krigslagring och fredskrislagring. Krigslagringen tarsikte på situationer då landet vid en stormaktskonflikt i Europaantingen blir indraget i krig eller står neutralt.Fredskrislagringen tar sikte på allvarliga störningar ioljeförsörjningen som uppstår utan samband med krig ellerkrigsrisk i vår nära omvärld.Lagring för krigssituationer infördes redan före andravärldskriget. Lagring för fredskriser tillkom med anledning avav oljekrisen åren 1973 -- 1974. Kort därefter anslöt sigSverige tillsammans med flertalet andra till avtaletom Internationellt energiprogram, . Genom avtalet harde anslutna länderna åtagit sig att hålla beredskapslager avolja motsvarande 90 dagars nettoimport.Från början var oljehandeln och vissa storförbrukare skyldigaenligt lag att svara för merparten av lagringen avoljeprodukter, med visst investeringsstöd från staten. Lagringenvar då avsedd för avspärrning och krig. När lagringen förfredskriser infördes tog staten ansvaret för dennalagring. Genom försvarsbeslut kastadesansvarsfördelningen om så att staten övertog ansvaret förkrigslagringen medan de lagringsskyldiga företagen skulle svaraför fredskrislagringen.Användningen av oljeprodukter i har minskat starktunder de senaste två decennierna. Detta gäller särskiltbeträffande eldningsoljorna. uppgick den totalaoljeanvändningen till , varav 5,9 m3motorbensin och dieselolja.Fredskrislagren uppgår till omkring 4 miljonerm3. Hos oljehandeln och storförbrukare finns därutöverkommersiella lager på 1 à , huvudsakligen iform av tjock eldningsolja. Krigslagrens storlek redovisas inteöppet.I samband med försvarsbeslutet fastställdes vissa riktlinjerför beredskapslagringen av olja för krigssituationer (prop.1991/92:102 kap. 11, FöU12, rskr. Staten skulle ävenfortsättningsvis svara för denna lagring. Mot bakgrund avändrade antaganden om krisers och krigs karaktär kunde dockberedskapslagret minskas. Vidare beslöts i princip en ändradstruktur för lagringen. Slutlig ställning togs emellertid varkentill lagernivån eller till lagringens struktur.Regeringen bemyndigade chefen förNäringsdepartementet att tillkalla en särskild utredare för attgöra en översyn av beredskapslagringen av olja och kol.Utredaren -- oljelagringsutredning () -- redovisadei delbetänkandet Beredskapslagring av olja (SOU1993:87). Betänkandet har remissbehandlats.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen lägger fram förslag om den fortsatta civilaberedskapslagringen av olja för krigssituationer. Med hänsyntill de planeringsförutsättningar som gäller efter 1992 årsförsvarsbeslut minskar behovet av sådan lagring kraftigt.Regeringen föreslår att de statliga lagren hos Närings- ochteknikutvecklingsverket () avvecklas helt senast år 1999och att i stället lager byggs upp i näringslivet med börjanandra . Därigenom integreras lagringen förkrigssituationer med lagringen för s.k. fredskriser och denövriga kommersiella lagringen av oljeprodukter hos företagen.Regeringen föreslår att avvecklingen av den nuvarande statligalagringen genomförs av en särskild organisation imyndighetsform. Den nya myndigheten inrättas enligt förslagetden 1 juli 1994.LagerbehovRegeringen föreslår att beredskapslagringen av olja förkrigssituationer anpassas till de planeringsförutsättningar förtotalförsvaret som gäller, vilket får till följd att lagrenkan minskas till betydligt under hälften av dagens nivå. Dettaär i huvudsak en följd av att kraven på uthållighet i enkrigssituation nu har sänkts.Regeringen erinrar om att det redan enligt tidigare riktlinjerför beredskapslagring av olja har antagits att fredskrislagrenskall kunna utgöra en tillgång även i ett säkerhetspolitisktkrisskede. Bl.a. mot bakgrund av detta anser regeringen att dennuvarande terminologin på området bör ändras. Det finns enligtregeringen såvitt gäller oljeförsörjningen knappast anledningatt skilja mellan en fredskris och en säkerhetspolitisk kris.För båda fallen bör därför enligt regeringen användasbenämningen oljekris.Enligt regeringens uppfattning är det nödvändigt att liksomhittills i planeringen hålla en klar åtskillnad mellan å enasidan lagring för fredskriser och säkerhetspolitiska kriser --dvs. vad som i fortsättningen skall benämnas oljekriser -- och åandra sidan lagring för krigssituationer, dvs. Huvudskälet till detta är den civilakrigslagringens centrala betydelse för totalförsvaret, inteminst dess militära del.Uppgiftsfördelning och struktur för lagringenRegeringen föreslår att den nuvarande statliga civilaberedskapslagringen genom av olja för krigssituationeravvecklas helt. I stället byggs lager upp i näringslivet underen treårsperiod med början . Denna lagring skallske i eller i nära anslutning till det kommersielladistributionssystemet. Distributionen i krigssituationer avsesske genom samma system.Den föreslagna lagringsstrukturen innebär att de särskildakrav som tidigare ställts på lokalisering och skydd avkrigslager inte utan vidare kommer att kunna tillgodoses.Försvarsmaktens organisationsmyndighet har framfört att det ivissa fall kan behövas särskilda åtgärder. Regeringen påpekarmed anledning av detta att den enligt lagen (1984:1049) omberedskapslagring av olja och kol får meddela föreskrifter ombåde lokalisering av lager och förvaring i bergrum av lagradolja. Det är en uppgift för tillsynsmyndigheten att i samråd medFörsvarsmakten och övervägabehovet av sådana föreskrifter och lägga fram förslag tillregeringen.FinansieringRegeringens förslag om uppgiftsfördelning och struktur förkrigslagringen innebär att denna integreras med den kommersiellalagringen av oljeprodukter inom näringslivet,inkl. lagringen för fredskriser. Det framstår enligt regeringensom följdriktigt att de berörda företagen också ges ansvaret föratt äga de tillkommande lagren och svara för finansieringen avlagringen. Frågan skall utredas vidare av OLU.Avveckling av de statliga lagrenDet nuvarande krigslagret av oljeprodukter hos NUTEKrepresenterar ett betydande värde. Även om hänsyn tas till attlagren innehåller vissa volymer inkuranta produkter rör det sigom ett miljardbelopp. Därtill kommer ett femtiotallagringsanläggningar av skiftande storlek och standard, delvismed kvalificerat fysiskt skydd. Avvecklingen av hela dettasystem är alltså en uppgift som ställer stora krav på planeringoch genomförande.Regeringen föreslår att de lager för krigssituationer somförvaltas av avvecklas i en takt som ger det för statenbästa ekonomiska resultatet. Avvecklingen skall ha genomförtssenast . Lagring för krigssituationervidmakthålls i den omfattning somkrävs med hänsyn till uppbyggnaden av lager inom näringslivet.En fortsatt ansvarsfull hantering av säkerhets- och miljöfrågorsäkras vid de anläggningar som finns kvar efter periodens slut.Regeringen föreslår att avvecklingen av den statligakrigslagringen genomförs av en särskild myndighet vid sidan avNUTEK, med tidsbegränsat uppdrag samt med egen ledning ochekonomisk redovisning. Myndigheten inrättas den 1 juli 1994.I samband med totalförsvarsbeslut bemyndigadesregeringen att sälja ut olja från de statliga krigslagren så attdessa minskades till en lägre, säkerhetspolitiskt motiveradnivå. De medel som frigjordes genom utförsäljningen fickanvändas för eventuella investeringar inom området ochäven för att stärka andra funktioner inom den civila delen avtotalförsvaret.