bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Detta anser utskottetär en förutsättning för att man skall kunna uppfylla de mål ombland annat hög sysselsättning och hög social skyddsnivå somställts upp i Maastrichtavtalet.Beträffande frågan om att värna den svenska arbetsrättsligamodellen i samband med en EU-integration konstaterar utskottetatt LO har uttryckt tillfredsställelse över att det svenskaförhandlingsresultatet tillgodoser väsentliga fackliga intressensom möjligheter till inflytande samt att svenskaarbetsrättstraditioner erkänts. Även TCO och Arbetslivscentrumhar uttryckt tillfredsställelse i frågan om kollektivavtalensställning.Med hänvisning till vad utskottet anfört får motion U15 (yrk.9 i den del det berör arbetmarknadsutskottets beredningsområde)i det väsentliga anses vara tillgodosedd.Med hänvisning till vad som sammantaget anförts av finans- ocharbetsmarknadsutskotten med anledning av det aktuella yrkandetavslår utrikesutskottet motion U15 (v) yrkande 9.7.4 MiljöfrågorAllt fler miljöproblem är gränsöverskridande till sin natur.Många miljöproblem måste därför lösas i internationellsamverkan, anförs det i propositionen.Miljöpolitiken inom EU-staterna utformas dels genom ländernasnationella beslut, dels genom gemensamma beslut inom unionen.Viktiga delar av miljöpolitiken ligger kvar hos medlemsstaterna.I dag omfattar EG:s miljöpolitik drygt 250 rättsakter till skyddför vatten, luft och mark.Den svenska utgångspunkten för EU-arbetet är att högstaambitionsnivå skall gälla på miljöområdet.En annan viktig utgångspunkt för EU-politik är attsäkerställa en hållbar utveckling, bl.a. såsom det reflekteras iAgenda 21 års om miljö och utveckling. Ikorthet innebär detta "en utveckling som tillfredsställer dagensbehov utan att äventyra möjligheterna för framtida generationeratt tillfredsställa sina behov". Detta är också en ledstjärna iEG:s femte miljöhandlingsprogram.Genom ett medlemskap kommer att få helt andramöjligheter än att påverka utformningen av EU:smiljöpolitik. Det ligger i intresse att i samverkan medandra, likasinnade europeiska länder få till stånd fler bindanderegler på miljöområdet. Reglerna bör utformas så att de medfören hög nivå för miljöskyddet och så att enskilda medlemsstaterkan tillämpa strängare krav.Enligt anslutningsfördraget kommer att under enfyraårsperiod behålla sina strängare kemikalieregler, vilka förnärvarande strider mot . Under en fyra årsövergångstid kommer EG -- under svensk medverkan -- att se översina regler.Det har i många sammanhang lyfts fram att vid ettmedlemskap skulle bidra till att unionen förstärker sinmiljöpolitik. Exemplen från och visar,enligt propositionen, tydligt att även små stater kan ha ettstort inflytande över EG:s miljöpolitik.Miljöpartiet pekar i sin motion U24 på behovet av att skärpade internationella avtal som slutits på miljöområdet. I yrkande7 hemställs att regeringen begär förslag till ratificering avännu inte ratificerade miljöavtal. Det finns enligt motionärernaockså behov av att införa överstatliga beslutsmekanismer iinternationella samarbetsorganisationer när det gäller bl.a.gränsöverskridande miljöstörningar. I yrkande 9 begärmotionärerna att i internationella miljöorganisationer,t.ex. , bör verka för att vissa beslut omåtgärder mot gränsöverskridande miljöstörningar bör kunna fattasmed majoritet och med överstatlig giltighet. bör ocksåverka för att en internationell miljödomstol inrättas (yrkande8).Utskottet anser att bör lägga stor vikt vid EU:sagerande i internationella miljöfrågor. Detta gäller särskiltarbetet i FN, inom ramen för existerande miljökonventioner, samti det öst-västliga samarbetet. bör i likhet med blandandra , och även fortsättningsvisspela en självständig, ledande och pådrivande roll i globalamiljö- och utvecklingsfrågor.EU har en central roll i uppföljningen av ommiljö och utveckling i . bör, enligtutskottets uppfattning, inom EU verka aktivt i detta arbete.I motion U24 (mp), yrkande 7, hemställs, något ospecificerat,att regeringen bör begära förslag till ratificering av ännu interatificerade miljöavtal.Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande, vilket i sinhelhet återfinns som bilaga till detta betänkande, att deterfarit att har ratificerat samtliga miljökonventionersom vårt land anslutit sig till och som förhandlats fram inomramen för område. Jordbruksutskottetavstyrker mot den bakgrunden motion U24 (mp) yrkande 7.Enligt utrikesutskottets uppfattning är det önskvärt attregeringen, vad gäller alla internationella överenskommelser somskall underställas för godkännande, avlåterproposition därom så snart det lämpligen låter sig göras.Utskottet noterar att så har skett vad beträffar samtligamiljökonventioner som vårt land anslutit sig till och somförhandlats fram inom ramen för område.Därmed anser utskottet motion U24 (mp) yrkande 7 besvarat.Beträffande formerna för beslut på miljöområdet (motion U24(mp), yrkande 9) konstaterar utskottet att germöjligheter att besluta regler på miljöområdet med kvalificeradmajoritet. Så sker också.Vad gäller övrigt internationellt samarbete, bl.a. påmiljöområdet, har det traditionellt varit svensk politik att,där så varit lämpligt, i första hand söka åstadkommafolkrättsligt bindande regler. Förutsättningarna för att införaöverstatliga beslutsmekanismer i internationellasamarbetsorganisationer har i allmänhet visat sig varabegränsade. De områden där överstatlighet gått att åstadkommahar nästan undantagslöst rört domstols- och sanktionsförfarandenför upprätthållande av konventioner.Därmed anser utskottet motion U24 (mp) yrkande 9 besvarat.I anledning av yrkande 8 i motion U24 (mp) konstaterarutskottet att enligt sin stadga,artikel 26, paragraf 1, har möjlighet att på ad hoc-basisinrätta en särskild kammare för speciella kategorier av mål.Denna möjlighet utnyttjades av domstolen då den i juli 1993tillsatte en särskild kammare för handläggning av miljörättsmål.Denna kammare är fortfarande i verksamhet.Utskottet anser mot denna bakgrund att nuvarande ordning förhantering av internationella miljömål är till fyllest.Därmed anser utskottet motion U24 (mp) yrkande 8 besvarat.8 Fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapitalRedan i anges att EG:s uppgift att främja enharmonisk utveckling av den ekonomiska verksamheten inomgemenskapen skall ske genom upprättande av en "gemensam marknad"samt genom ett gradvis tillnärmande av medlemsstaternasekonomiska politik. Det innebär att tullar och kvantitativarestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan avvecklas ihandeln mellan medlemsstaterna, att hindren för den friarörligheten för personer, tjänster och kapital avvecklas och attgemensamma regler skapas för att förhindra att konkurrensensnedvrids. Företag och medborgare från de andra medlemsländernages samma behandling som det egna landets. Genom enhetsaktentillkom begreppet den "inre marknaden". Med den inre marknadenmenas ett område utan inre gränser mellan medlemsländerna förden fria rörligheten, vilken skulle vara genomförd till utgångenav . Begreppen gemensam marknad och inre marknad användsofta numera synonymt.Målet att förverkliga den inre marknaden har, som beskrivsutförligare i propositionen, i det stora hela förverkligatsenligt planerna. På EU:s inre marknad, som omfattarnärmare 350 miljoner invånare, omsätts industri- ochjordbruksvaror utan gränskontroller. Lagharmonisering i föreningmed domstolens rättspraxis har undanröjt de tekniskahandelshinder, som berott på nationella skillnader vad gällervarors utformning, märkning, provning och kontroll. Dengemensamma arbetsmarknaden är en verklighet, liksom frietableringsrätt, konkurrensutsatt offentlig upphandling, friakapitalrörelser och fri rörlighet för transporttjänster ochfinansiella tjänster. Diskriminerande effekter av statligahandelsmonopol har undanröjts och en gemensam konkurrenspolitikär genomförd, vilken även omfattar olika former av statligt stödtill näringslivet. Bolagsrätten har harmoniserats i denutsträckning det varit nödvändigt.Arbetet med den inre marknaden är dock inte avslutat utankräver kontinuerlig uppföljning. Den aktuella diskussionen inomEU berör också flera andra frågor, som har betydelse för deninre marknaden. Dessa behandlas utförligare i propositionen(kapitel 11).8.1 och den inre marknadenDe fyra friheterna har utgjort kärnan i det intensifieradeEG--EFTA-samarbetet . Syftet med EES-avtaletär att de fyra friheterna och konkurrensreglerna skallutsträckas till alla EES-staterna. innebär också attEFTA-staterna i väsentliga avseenden har övertagit EG:sgemensamma regelverk beträffande de fyra friheterna och påen rad angränsande områden. Svenska företag har därmed ibetydande utsträckning fått tillgång till den västeuropeiskamarknaden på lika villkor.EES-avtalet ger likväl inte full delaktighet i den inremarknaden. En viktig inskränkning, är att inteomfattar den gemensamma jordbrukspolitiken eller den gemensammamarknaden för jordbruksvaror och ej heller den gemensammafiskepolitiken, vilket betyder fortsatt diskriminering avexporten av vissa svenska fiskeprodukter. En annan inskränkningär att inte innebär delaktighet i EG:s tullunion ochgemensamma handelspolitik. Inte heller ingår EFTA-staterna i detsystem där uppbörden av varuskatter vid handel mellan ländernahar flyttats från tullstationerna till de lokalaskattemyndigheterna.Dessa förhållanden innebär sammantaget att EES-konstruktionensaknar några av de förutsättningar som finns inom EG för attavveckla alla gränskontroller. Dessa kontroller mellan Sverigeoch EU-staterna har alltså inte försvunnit genom EES-avtalet.Det innebär fortsatt pappershantering och tidsutdräkt i handelnmellan och EU, vilket utgör en klar konkurrensnackdel.En köpare inom gemenskapen slipper detta om han väljer enleverantör från en EU-medlemsstat.Ändringar i EG-reglerna kommer inte automatiskt och omedelbartatt gälla i EES. Komplikationer kan uppstå i förhandlingarna, såatt nya EG-regler först efter betydande fördröjning kan fogastill . Vidare kommer att försvagas i taktmed att antalet EFTA-stater minskar. Sammantaget innebär detta,framhålls det i proposition 1994/95:19, att det även medEES-avtalet finns konkreta hinder och osäkerheter iförbindelserna mellan och EU, som inte finns mellanmedlemsstaterna.EES-avtalet är trots sin bredd ett avtal av traditionelltfolkrättsligt slag. Det kan alltså sägas upp om parterna bliroeniga om dess fullföljande. Detta innebär att det svenskatillträdet till den inre marknaden inte blir lika väl tryggatsom vid ett medlemskap.Utöver de praktiska problemen finns det därmed också enpsykologisk nackdel, som kan skapa osäkerhet hos företagen ochenskilda. Vetskapen om att det inte finns fulla garantier föratt man kan konkurrera på likvärdiga villkor på EU-marknaden kanvara en avgörande nackdel, anförs det i propositionen. Det kanleda till att svenska eller utländska företag kan finnadet säkrare att göra nyinvesteringar i en EU-stat än att göradet i . I propositionen anges att detta synsätt delas avflertalet remissinstanser. Ett femtiotal remissinstanserbehandlar frågor med anknytning till den inre marknaden. Ettöverväldigande flertal av dessa förordar ett medlemskap i motiveras framför allt med möjligheten att fullt ut delta ibeslutsfattandet inom EU. Vidare framhålls att svenska företagmåste kunna arbeta under samma konkurrensvillkor som företagen iEU-staterna, och inte drabbas av avsevärda merkostnader tillföljd av att står utanför tullunionen ochgränskontrollerna kvarstår. Ett medlemskap ger också Sverigelikabehandling med EU-staterna vid export av jordbruks- ochlivsmedelsprodukter samt fiskeprodukter. Slutligen framhålls denstabilitet och förutsägbarhet i villkoren som ett medlemskapskulle ge och den betydelse detta har för sominvesteringsland.I propositionen redovisas utförligare de förändringar som ettmedlemskap medför för när det gäller den inre marknaden.Dessa kan sammanfattas på följande sätt:Ett svenskt medlemskap i innebär för det första attSverige kan delta som fullvärdig medlem i EU:s beslutande organ.Frågan om möjligheter till medinflytande i deneuropeiska integrationsprocessen har särskild tyngd när detgäller den inre marknaden. Det är här EG-organen har särskiltlångtgående befogenheter -- genom beslutsreglerna i rådet ochgenom domstolens verksamhet -- i förhållande tillmedlemsstaterna. Denna starka ställning har varit och är enförutsättning för att det skall vara möjligt att skapa eneuropeisk marknad av många nationella.Sverige har länge strävat efter fullt tillträde till den inremarknaden, så att svenska institutioner, företag och enskilda ejdiskrimineras. Detta uppnås till stor del genom EES-avtalet.Samtidigt är reglerna för den inre marknaden oftast resultatetav en sammanvägning av olika intressen, såväl ekonomiska somandra, t.ex. beträffande säkerhet, hälsa, miljö, arbetsmiljö ochkonsumentskydd. Först genom ett medlemskap i blir det, enligtpropositionen, möjligt för att helt och hållet delta iarbetet på att ta fram nya regler eller att utveckla debefintliga och därvid få möjlighet att verka för svenskaintressen.För det andra avvecklas gränskontrollerna i samhandeln mellanSverige och övriga medlemsstater. Detta sker viddagen för medlemskapet. Avvecklingen av kontrollerna vidgemenskapens inre gränser förutsätter att erforderligsamhällskontroll sker på annat sätt.För det tredje utvidgas den nuvarande frihandeln till attomfatta också jordbruksvaror och fiskeprodukter.För det fjärde tillkommer nya samarbetsområden i jämförelsemed EES. Ett exempel på detta är indirekt beskattning.Sverige kommer som medlem att ha tillgång till hela EG:s inremarknad på samma villkor som övriga medlemsstater. Den osäkerhetsom i vissa avseenden innebär, upphör därmed.I propositionen redovisas utförligare hur ett EU-medlemskapskulle påverka deltagande i den inre marknaden.Redovisningen har sin tyngdpunkt i de frågor som är nya iförhållande till EES, bl.a. beskrivs de särlösningar som Sverigeuppnått i förhandlingen.Utrikesutskottet noterar att har uttalatatt slopandet av de inre gränserna inte får ske på bekostnad avmänniskors säkerhet, utan att säkerheten tvärtom kommer attkunna värnas på ett effektivare sätt genom ettsystematiskt samarbete mellan medlemsländerna. Man har därförförutsatt att s.k. kompensatoriska åtgärder av olika slag skallinföras för att väga upp det bortfall i fråga om kontroll somden fria rörligheten innebär.Flera motioner har aktualiserat frågan om skapandet avkompensatoriska åtgärder för att förhindra att den friarörligheten inom den inre marknaden utnyttjas förnarkotikasmuggling eller annan internationell brottslighet.Dessa motioner behandlas av utskottet i ett sammanhang ibetänkandet, nämligen i avsnitt 13 Hälso- och socialpolitiskafrågor.I fråga om de indirekta skatterna (avsnitt 11.2.8 ipropositionen) har inga motioner väckts. Eftersom detta områdeav beskattningen berörs ganska mycket av och kräverrelativt omfattande lagstiftningsåtgärder erinras i yttrandetfrån skatteutskottet -- som en komplettering till deuppgifter som lämnas i propositionen -- om att avtalet innebäratt i likhet med andra medlemsstater måste följaEG-direktiven om moms och punktskatter. I dessa direktivregleras beskattningsförfarandet samt skattebaser ochskattesatser. har redan vidtagit viktigaanpassningsåtgärder på dessa områden men ytterligare arbeteåterstår för att harmoniseringen skall vara färdig . På en hel del punkter har dock utverkatundantag och särlösningar under en övergångstid. De områden somkräver ytterligare lagstiftningsåtgärder ärmomsen, tobaksskatten, alkoholskatten, energiskatten ochbilaccisen. Propositioner på samtliga dessa områden har inkommitoch behandlas i skatteutskottet.9 TransportpolitikDen svenska transportpolitiken står enligt propositionen väl isamklang med EG:s transportpolitik, vars målsättning är attskapa ett sammanhängande väl integrerat transportsystem somomfattar alla transportmedel och som beaktar kraven på såvälsnabbhet och effektivitet som en för miljön hållbar utveckling.Genom ett medlemskap skulle få bättre möjlighet attpåverka den fortsatta utvecklingen av transportpolitiken i dennariktning.Redan genom har en stor del av EG:s sekundärrättinförlivats med svensk rätt, vilket fått till följd att de olikatransportmarknaderna allt mer öppnas för konkurrens för såvältransportörer som transportköpare, något som leder till envitalisering av hela transportmarknaden. Ett medlemskap gerdärutöver möjligheten att på ett nära och effektivt sättverka för en konkurrensneutral behandling av den svenskatransportnäringen.Den gemensamma marknaden medför ökade transportvolymer vilketställer krav på åtgärder för att förhindra negativamiljöeffekter.I två motioner aktualiseras frågor med anknytning till dettaavsnitt i propositionen. Flertalet av de motioner som mer direktavser frågor på miljöområdet behandlas dock senare i betänkandet(avsnitt 17 Miljöfrågor).Enligt motion U16 (s) yrkande 9 bör som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskaprioriterade områden inom trafik och miljö, kemikaliehantering,luft- och vattenföroreningar resp. avfall. Vad gäller trafikenoch därmed sammanhängande miljöfrågor framhåller motionärernavikten av att driver på inom EU för att förverkliga ettmer miljöanpassat transportsystem. Gjorda beräkningar tyder påatt ett svenskt medlemskap i kommer att medföra ett ökattransportarbete. För att undvika att en sådan ökning leder tillökade miljöutsläpp krävs åtgärder både här hemma och inom EU.Sådana åtgärder bör syfta både till att minska den nuvarandeökningstakten av transportarbetet och till att styra mot en ökadandel järnvägs- och sjötransporter. måstefordonsparken bli renare. Vidare bör verka för attminska bilarnas bränsleförbrukning och för att minska flygetsutsläpp. (Motion U16 (s) yrkande 9 behandlas delvis även i betänkandetsavsnitt 17 (Miljöfrågor)).Enligt motion U15 (v) yrkande 10 bör -- underförutsättning av ett klart ja i folkomröstningen -- som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omsvenska krav inom transportpolitikens område i EU-samarbetet.Motionärerna erinrar om att i sin vitbok fråndecember 1992 talar om en transportpolitik som bidrar tillekonomisk tillväxt som minsta möjliga skada åsamkasmiljön. Övergång till mer miljövänliga transporter skallstimuleras genom lämplig utformning av skatter och avgifter.Motionärerna finner denna målsättning riktig men framhåller attden rimmar illa med kommissionens förslag om fordons mått ochvikter. Om detta förslag genomförs får det enorma ekonomiska ochmiljömässiga konsekvenser. En minskning av högsta tillåtna längdför lastbilar skullemedföra en dubblering av lastbilsbehovet. Koldioxidutsläppenskulle öka med och kostnaderna med 20 %.Skogsindustrin skulle åsamkas högre transportkostnader,och gränsen för lönsam avverkning skulle flyttas närmareindustrierna. Det är därför av utomordentlig vikt att Sverigekan behålla sina mått- och viktregler för inrikeslastbilstrafik. Virkestransporterna kan bara till en ringa deltas över av järnvägstrafik.Vidare framhåller motionärerna att man bör utredamöjligheterna att i införa en kvotering av dengränsöverskridande lastbilstrafiken enligt det för Österrikegällande ekopunktssystemet.Under rubriken framhåller motionärerna till enbörjan att EU:s typgodkännandedirektiv för motorcyklar kan kommaatt innebära förbud mot varje form av modifiering av enmotorcykel. Härigenom hotas den "chopperkultur" som utvecklats iSverige och som varit helt förenlig med svensk fordonskontrolloch svenska trafiksäkerhetskrav. Vidare betonar motionärerna attEU:s nuvarande körkortsdirektiv kan uppfattas somdiskriminerande för motorcyklister. Kraven påharmonisering av bestämmelser för motorcyklar bör begränsas tillde fall då de är till fördel för miljökrav och höjdtrafiksäkerhet.Slutligen framhåller motionärerna att man inom EU arbetar medett förslag om effektbegränsning för motorcyklar. Det är enligtmotionärerna högst oklart om en effektbegränsning är till gagneller skada för trafiksäkerheten. Vad som däremot förefallersäkert är att det blir nödvändigt att bygga upp ett omfattandekontrollsystem.I trafikutskottets yttrande påpekas, liksom ipropositionen, att omfattar huvuddelen av derättsakter som gäller inom EU på områdenatransportpolitik, telekommunikationer och post. Ett svensktmedlemskap i medför därför inga större förändringar i frågaom de regler som har att följa inom dessa områden.Däremot förändras, och förbättras, våra möjligheter att påverkaden fortsatta utformningen av sådana regler.Trafikutskottet, som följaktligen tillstyrker godkännande avpropositionen yrkande 1 från de synpunkter utskottet har attföreträda, har ingen annan uppfattning än den som uttalas imotion U16 (s) -- och i propositionen -- om vikten av attSverige driver på inom EU för att förverkliga ett mermiljöanpassat transportsystem. Utskottet utgår från att ävenregeringen delar denna uppfattning och förutsätter sålunda attden verkar för att inom hela EU minska den nuvarandeökningstakten av transportarbetet och för en tillväxt avjärnvägs- och sjötransporternas andel av detta arbete. Vidareförutsätter utskottet att regeringen inom EU verkar förmiljövänligare motorfordon genom bl.a. ekonomiska styrmedel,skärpta avgaskrav och ökat tillverkaransvar. Åtgärder för attminska flygets utsläpp är också angelägna.Med det anförda finner utskottet syftet med motion U16 (s)yrkande 9 i den del som avser utskottets beredningsområde,tillgodosett. anser därför, för sittvidkommande, att motionen i den delen kan lämnas utan någonriksdagens åtgärd.Utrikesutskottet betraktar därmed, med hänvisning till vadtrafikutskottet anfört, motion U16 (s) yrkande 9 i berörd delsom besvarat.Trafikutskottet delar också den i motion U15 (v), och ipropositionen, uttalade uppfattningen att det är utomordentligtviktigt att kan behålla sina nuvarande mått- ochviktregler för tyngre vägfordon i nationell trafik. Somframhålls i motionen skulle ett genomförande av kommissionensförslag innebära starkt ökade transportkostnader förskogsindustrin. Härtill kommer -- som betonas i propositionen --att negativa effekter för miljön och trafiksäkerheten kanbefaras. Utskottet förutsätter att regeringen med kraft verkarför att tillgodose det sålunda uttalade önskemålet.Med anledning av de motorcykel- och körkortsfrågor somaktualiseras i motion U15 (v) erinrar trafikutskottet omföljande.Sverige har redan genom tilläggsavtalet till EES-avtaletåtagit sig att tillämpa EG:s direktiv om typgodkännande av två-och trehjuliga motorfordon (92/61/EEG) och körkortsdirektiv(91/439/EEG). Det förstnämnda innebär inget hinder för att entypgodkänd motorcykel, som tagits i bruk, ändras och därefterregistreringsbesiktigas.Körkortsdirektivet skall träda i kraft inom hela EU den1 . Dess syfte är att harmoniserakörkortsbestämmelserna inom hela EU så att körkorten kan ha likagiltighet i samtliga medlemsstater. I fråga om motorcyklarinnebär direktivet delvis högre behörighetsålder än vad somgäller enligt körkortslagen (1972:603). För behörighet att förade allra tyngsta motorcyklarna krävs sålunda att föraren harfyllt eller, under vissa förutsättningar, 21 år.Motsvarande ålder enligt körkortslagen är . Regeringen hartillsatt en utredning (dir. 1994:90) med uppdrag att göra enöversyn av körkortsförfattningarna samt analysera hurEG-direktivet i fråga skall införlivas med svensk rätt.Utskottet kan konstatera att direktivet gör det nödvändigt attändra körkortslagen.