bet · GH01TU14 · 1994-03-02 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet samtliga förslag underavsnittet Sjöfart i årets budgetproposition. De avser bl.a.inriktningen av verksamhet, ekonomiska mål förverksamheten och verkets investeringar under perioden1994--1996. Förslagen avser vidare medelsanvisningar till ettflertal sjöfartsändamål, t.ex. transportstöd för (175miljoner kronor), ersättning för fritidsbåtsändamål ochsjöräddning m.m. (60,), stöd till trafiken påVänern och i (62,) och bidragtill svenska rederier ().Vidare behandlar utskottet ett drygt femtiotalmotionsyrkanden som främst gäller sjöfartspolitikens långsiktigainriktning, kustsjöfart, sjösäkerhets- och miljöfrågor samtfärjetrafiken i Stockholmsregionen.Med anledning av yrkanden i s-, nyd- och v-motioner framhållerutskottet att en parlamentariskt sammansatt utredning börtillsättas i syfte att söka nå en bred enighet överpartigränserna i frågan hur behov av sjöburenutrikeshandel bäst skall tillgodoses i ett långsiktigtperspektiv.Med anledning av en s-motion framhåller utskottet vidare attregeringen bör lägga fast en tidsplan för en farled till Luleå.Samtliga övriga motionsyrkanden avstyrks, i flera fall medhänvisning till pågående eller aviserat utredningsarbete o.d.Till betänkandet är fogat fem reservationer av s-ledamöterna,en reservation av m-, fp-, c- och kds-ledamöterna samt enmeningsyttring av v-suppleanten.S-ledamöterna reserverar sig till förmån för yrkanden om ennordisk överenskommelse rörande den internordiska färjetrafiken,om åtgärder i syfte att stimulera kustsjöfart, om att regeringenbör ta initiativ till en nordisk överenskommelse beträffandevissa sjösäkerhets- och miljöfrågor, om ökad olycksberedskaptill sjöss m.m. och om återinförande av fritidsbåtsregistret.M-, fp-, c- och kds-ledamöterna reserverar sig motutskottets ställningstagande till s-motionen om en farled tillLuleå.V-ledamotens meningsyttring avser yrkanden om ettutbildningsprogram för arbetslösa sjömän, om en nordisköverenskommelse rörande den internordiska färjetrafiken, omåtgärder i syfte att stimulera kustsjöfart, om skärpt lotstvång,om tonnagebegränsningar i , om ett nej tillRödkobbsleden och om omlokalisering av viss hamnverksamhet frånStockholm till och Nynäshamn.SJÄTTE HUVUDTITELN 1993/94:T214 av och (båda fp)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hamnen i /94:T216 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja miljöanpassad modernsjöfart.1993/94:T218 av () vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturinvesteringar påsjöfartsområdet i och Uddevallaregionen.1993/94:T219 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjöfart.1993/94:T224 av m.fl. (s) vari yrkas11. att hos regeringen begär en plan förutveckling av ett effektivt kustpendelsystem i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överenskommelse mellan de nordiskaländerna om krav på fartygens säkerhet och standard,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överenskommelse mellan de nordiskaländerna om färjetrafiken,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besked om sjöfartsnäringenslångsiktiga villkor.1993/94:T601 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om möjligheterna att lämna rabattför miljösäkra tankrar vid lossning av oljelaster och attmotsvarande avgift tas ut från fartyg av enkelskrovstyp och utanseparata barlasttankar.1993/94:T602 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en skärpning avsäkerhetskraven för tankfartyg.1993/94:T604 av Tom och (båda m) variyrkas1. att beslutar justera avkastningskraven påSjöfartsverket med hänsyn till verksamheter som ej ärtrafikanknutna,2. att beslutar ersätta kostnaderna förkonsultinsatser i över biståndsbudgeten,3. att beslutar utforma taxesättningen mellantrafikverken på ett konkurrensneutralt sätt.1993/94:T605 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett sjöfartspolitiskt program,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av arbetslösa sjömän.1993/94:T607 av i (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av rederistödet.1993/94:T608 av och (bådafp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrare transporter i nordiskafarvatten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömärkning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivera FN-organ för att få tillstånd globala transportsäkerhetskrav för oljetransporter.1993/94:T609 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att möjliggöraöverflyttning av sjötrafik till och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den planerade Rödkobbsleden inte bör upprättas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av transittrafik till ochfrån till järnväg och järnvägsförbindelse tillKapellskär.1993/94:T610 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen utredning angående förutsättningarna för kustsjöfart utmedSveriges kuster.1993/94:T611 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ny färjelinje mellan och Gotland.1993/94:T612 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom krav på bogserbåtseskort för vissa tankfartyg och fartyg medfarlig last vid gång i skärgårds- och hamnområden.1993/94:T613 av () och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för enomstationering av isbrytarna från till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda frågan om civil bemanningav isbrytarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för enomstationering av isbrytarledningen till Härnösand.1993/94:T614 av () och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att åstadkommaklara regler för hantering av utsläpp från strandade fartyg,2. att hos regeringen begär förslag till lag ombärgning av strandade fartyg i enlighet med vad som i motionenanförts.1993/94:T615 av () och ()vari yrkas att hos regeringen begär atttilläggsdirektiv ges till utredningen om färjetrafiken till ochfrån Gotland.1993/94:T616 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram för att ökasäkerheten vid miljöfarliga transporter genom Stockholmsskärgård, och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt låta utreda överförandeav en del av dessa transporter till pipelines och i första handen pipeline för olja mellan och Stockholm.1993/94:T617 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en flyttning av de i stationerade statsisbrytarnatill Luleå.1993/94:T618 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en bredparlamentarisk sjöfartskommitté -- med inbjudna representanterför näringen som experter -- som skall utreda och lägga framförslag om hur sjöfartspolitiken skall lösas så att den blirhållbar och långsiktig,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upphöra med bidrag till rederiernaav de sociala avgifterna och i stället ge en fast reduktion avsocialavgiften för ombordanställda i fjärrfart ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa ett nettolönesystem så attåterbetalningsförfarandet upphör.1993/94:T619 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att Rödkobbsleden inte skall öppnas.1993/94:T620 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renare utsläpp från fartyg som seglari ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppmaning och stöd till Sjöfartsverketatt inom IMO-förhandlingar driva frågan om miljökrav på fartygsom seglar i internationella vatten.1993/94:T621 av Bo G Jenevall m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett särskilt internationellt fartygsregisteri FN:s regi.1993/94:A428 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att båtregistret skall återinföras ienlighet med tidigare gällande lag och författning på området.1993/94:A453 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Rödkobbsleden inte skall byggas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en levande skärgård,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en maximigräns bör sättas förbåtstorlek, djupgående tonnage i den känsliga skärgården.1993/94:A470 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad säkerhet vid sjötransporter avfarligt gods,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av hamnverksamhet frånStockholms hamn.1993/94:Jo648 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Vänersjöfartens betydelse och enfortsatt utveckling av närsjöfarten i ett europeisktintegrationsperspektiv.1993/94:Jo679 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgasrening och elanslutning i hamnför Finlandsfärjor,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tankfartyg för oljetransporter i ochMälaren skall ha dubbelskrov,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk positionsrapportering ochanmälningsplikt för vissa fartyg i samt om ökadebefogenheter för lotsarna.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvarsfrågan till sjöss.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny farled i ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny farled. 1 Inriktningen av verksamhet m.m.1.1 främsta uppgift är att svara för huvuddelen avsjöfartens infrastruktur i form av sjövägar och säkerheten idessa samt att se till att sjöfart kan bedrivas i svenskafarvatten under säkra och effektiva former. Verksamheten skallinriktas på handelssjöfarten, men även marinens,fritidsbåtstrafikens och fiskets intressen skall beaktas.Sjöfartsverket deltar även i internationellt arbete i ettflertal mellanstatliga organisationer, bl.a. (), som är ett av , ochHelsingforskommissionen för skyddet av miljö(HELCOM).Sjöfartsverkets verksamhet styrs genom att ekonomiska måloch servicemål fastställs av på grundval av rullandetreårsplaner. Verksamheten finansieras huvudsakligen genomavgifter på handelssjöfarten. Vissa kostnader för bl.a.fritidsbåtstrafiken finansieras dock över statsbudgeten.Den 1 januari 1994 upplöstes Trollhätte kanalverk somaffärsverk och placerades organisatoriskt som en enhet iSjöfartsverket (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU18,rskr. 244).1.2 Propositionens förslagI propositionen föreslås att riksdagen1. godkänner vad regeringen förordar om Sjöfartsverketsverksamhetsmål samt om inriktningen av dess verksamhet ochinvesteringar för perioden --1996,2. godkänner regeringens förslag att kostnaderna förTrollhätte kanalverks utgående pensionsskuld och balanseradeunderskott per regleras genom ennedsättning av utdelning till staten ,3. godkänner att den i Trollhätte kanalverks balansräkning perden upptagna långfristiga skulden till statenläggs till fasta statskapital,4. godkänner de ekonomiska målen för perioden --1996 ochde ekonomiska ramar i övrigt som regeringen förordar förSjöfartsverkets verksamhet,5. bemyndigar regeringen att fastställa Sjöfartsverketsutdelning till staten i enlighet med vad som förordas.1.3 VerksamhetsmålAv propositionen framgår att i sin treårsplanför åren 1994--1996, liksom i tidigare treårsplaner, angivithuvudmål för verksamhetsgrenarna farleder och utmärkning,lotsning, sjöräddning, isbrytning, sjömätning,sjökortsproduktion och sjöfartsinspektion. Vidare föreslårverket mål för sin konsultexport och sin tekniska service.Regeringen konstaterar att inte föreslårnågra större förändringar av verksamhetsmålen och betonar atthuvudmålet för verksamheten ligger fast. Detta mål är attsjöfart i svenska farvatten skall kunna bedrivas under säkra ocheffektiva former.1.4 VerksamhetsinriktningI fråga om inriktningen av verksamhet skerenligt regeringen en anpassning till de ändrade förhållanden påsjöfartens område som bl.a. följer av den tekniska utvecklingen.För sjösäkerhetsarbetet innebär en sådan anpassning att frågorsom gäller att integrera fartygets teknik med besättningenskompetens och arbete ombord tillmäts särskild betydelse. Vidarebetonar regeringen att arbetet med att uppnå en minskning avsjöfartens negativa miljöpåverkan även fortsättningsvis måste haen hög prioritet i verksamhet. Utskottetåterkommer i det följande till ett flertal motionsledesaktualiserade sjösäkerhets- och miljöfrågor.Regeringen framhåller också betydelsen av samarbete med ochbistånd till utvecklingsländer i syfte att uppnå en störresjö- och miljösäkerhet. Med tanke på sjötransporternas globalaprägel leder starkare sjöfartsadministrationer i andra ländertill säkrare fartygstransporter också i svenska farvatten.Sjöfartsverket har -- betonar regeringen -- en organisation ochen erfarenhet som är väl lämpad för att med utbildning i bl.a.organisations- och managementfrågor stödja en internationellharmonisering av sjösäkerhetsarbetet. Regeringen anser därföratt inom ramen för sitt sjösäkerhetsarbete börha möjlighet att avsätta medel för konsultinsatser eller andraformer av stöd till utvecklingsländer för att stärka derassjöfartsadministrationer. Insatserna bör ske i överensstämmelsemed en internationell programinriktning. De närmare formernafår bestämmas av . Kostnaderna kan variera övertiden, men de bör inte överstiga ca igenomsnitt.1.5 InvesteringarVad gäller investeringar framhåller regeringenatt dessa, inom ramen för den ordinarie investeringsplanen dennärmaste treårsperioden, omfattar ca 191 miljoner kronor.Investeringarna avser främst återanskaffningar -- bl.a. avlotsbåtar och sjömätningsfartyg -- och finansieras helt medverkets egna medel. Regeringen erinrar i sammanhanget om vissaännu ej fastställda farledsprojekt, som utskottet återkommertill i det följande. Det gäller bl.a. den s.k. Rödkobbsleden ochen farled till Luleå.1.6 Ekonomiska mål och ramarRiksdagen ställde sig bakom uttalanden avregeringen i proposition 1992/93:100 bilaga 7 om att deekonomiska målen för verksamhet borde ändras(bet. 1992/93:TU18, rskr. Förändringarna innebar enprecisering av de krav som staten i sin roll som ägare ställerpå verket och en ökad jämförbarhet mellan verket och ettaktiebolag. borde enligt riksdagsbeslutet i sintreårsplan för åren 1994--1996 lämna förslag till ekonomiska målfr.o.m. enligt de nämnda principerna.Av den proposition som är i fråga framgår attSjöfartsverket i sin treårsplan bl.a. föreslagit mål försoliditet, resultat, utdelning till staten och för prissättningsamt ramar för långfristig upplåning och för rörlig kredit iRiksgäldskontoret. Regeringen betonar att generella riktlinjerför styrningen av affärsverken och bolagen underKommunikationsdepartementets huvudtitel bör eftersträvas. Måletför verksamhetens avkastning bör sålunda mätas som enförräntning av eget kapital. Nyckeltal är därvid räntabilitet påeget kapital efter en fiktiv schablonskatt enligt gängsedefinitioner. Målet för utdelning till staten bör utformas somen viss andel av eget kapital. Den slutliga utdelningen bör dockbestämmas av regeringen i samband med fastställande avverkets resultat- och balansräkning. Regeringens bedömning äratt en förräntning på10 % av eget kapital efter skattemotsvarighet börkunna ses som ett långsiktigt mål för verksamheten. Målet förutdelning till staten bör vara på eget kapital efterskattemotsvarighet. De sålunda angivna målen skulle emellertidnu, mot bakgrund av jämförelsevis högasoliditet,innebära ett alltför högt avkastningskrav på verksamheten.Regeringen anser därför att en övergångsperiod behövs för att geSjöfartsverket rimlig tid att uppnå de uppsatta målen.Utgångspunkten bör dock vara att målen skall uppnås underperioden --1996.Regeringen framhåller att förslag tillsoliditetsmål och prismål bör gälla som riktmärke tills vidare.Det innebär en soliditet på , att prisjusteringar skallhållas inom inflationsramen och att regionalpolitiska hänsynskall tas vid prissättningen. I sin treårsplan för åren1995--1997 bör enligt regeringen lämna förslagtill soliditets- och prismål, med beaktande av bl.a. de nyaägarkraven på avkastning och utdelning, samt en bedömning av denekonomiska risksituationen inom sjöfartssektorn.Regeringen säger sig vidare godkänna förslagtill lång- och kortfristig upplåning, vilket innebär en totalram om . Verket bör enligt det nämndariksdagsbeslutet få möjlighet att låna av annankreditgivare än under förutsättning att dettaombeds lägga ett bud på lånet. Låneramen bör gälla till dess enförändring aktualiseras.1.7 Trollhätte kanalverks pensionsskuld och statslånTrollhätte kanalverks pensionsskuld bör enligt regeringenföras in i balansräkning under år 1994.Finansieringen av de kostnader som uppstår till följd därav samtav Kanalverkets balanserade underskott per börske genom en nedsättning av utdelningen till staten för år 1994.Eventuellt underskott i kanalverksamheten under perioden1 juli--får -- i enlighet med det nämndariksdagsbeslutet -- belasta handelssjöfarten, i denmån anslagna medel inte räcker till. Utdelningsmålet för år 1994bör vara av eget kapital efter skattemotsvarighet.Trollhätte kanalverks statslån bör vidare enligtregeringen läggas till statskapital.1.8 MotionsförslagI motion T604 (m) yrkas att avkastningskraven påSjöfartsverket justeras med hänsyn till verksamheter som inteär trafikanknutna (yrkande 1), att kostnaderna förkonsultinsatser i ersätts över biståndsbudgeten(yrkande 2) och att trafikverkens taxesättning utformas påett konkurrensneutralt sätt (yrkande 3).Motionärerna erinrar om att en grundläggande princip i 1988års trafikpolitiska beslut är att varje trafikslag skall bärasina egna kostnader. är -- erinrarmotionärerna vidare -- ett affärsverk, och sjöfartens kostnaderbetalas med avgifter. Verket har också att betala avkastning påeget kapital. Sjöfarten får härigenom betala kostnader som intebelastar landtransportörerna. och Banverketfinansieras med budgetmedel, och inget avkastningskrav finns pådessa investeringar. har dessutom kostnadsansvarför en lång rad uppgifter som endast delvis kan relateras tilltrafikmässiga behov. I sammanhanget framhåller motionärerna attsjösäkerheten är viktig för fiske och fritidsbåtar samt även förandra länders sjöfart. Motsvarande kostnader för räddningstjänstpå land belastar inte trafikverken utan betalas huvudsakligen avkommunerna. Sjöfarten bör inte heller åläggas betalningsansvarför sådan helikopterberedskap som har många andra funktioner isamhället. Vidare framhåller motionärerna att Handelsflottanskultur- och fritidsråds verksamhet finansieras genom enavräkning av fyravgifterna, som ingår i Sjöfartsverketsavgifter. Kostnaden uppgår till ca ochär närmast en kulturkostnad som sjöfarten på svenska hamnar intehar någon nytta av. Fyravgiften räknas härigenom upp ,medan andra transportmedel inte drabbas av någon motsvarandekostnad.Motionärerna vänder sig också mot vad som sägs ipropositionen om att , inom ramen för sittsjösäkerhetsarbete, bör ha möjlighet att avsätta medel förkonsultinsatser eller andra former av stöd i syfte att hjälpau-länder att stärka sina sjöfartsadministrationer. En sådankostnad bör -- understryker motionärerna -- betalas frånbiståndsbudgeten.Den totala avgiftsnivån för sjöfarten är enligt motionärernanu så hög att direktanlöp av svensk hamn motverkas och attrederierna i stället väljer andra alternativ. Merkostnaden iSverige för ett större ro/ro skepp är jämförtmed och jämfört med . De högaavgifterna leder till trafikbortfall och därmed sänkta inkomsterför statsverket, snedvrider konkurrensen mellan transportslagenoch motverkar den mest energieffektiva transportformen.1.9 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att frågor som gäller taxoroch avkastningskraven på dess verksamhet är av väsentligbetydelse för den framtida transportpolitiken och förhandelssjöfartens internationella konkurrenskraft.I ett senare avsnitt av detta betänkande förordar utskottetatt frågor gällande handelssjöfartens internationellakonkurrenskraft övervägs av en parlamentarisk utredning.Utskottet förutsätter att en sådan utredning även kommer attöverväga frågor av det slag som behandlas i motion T604 (m).Något uttalande torde sålundainte vara påkallat med anledning av motionen, varför densammaavstyrks.Regeringens förslag beträffande verksamhetsmålen förSjöfartsverket samt om inriktningen av dess verksamhet ochinvesteringar tillstyrks. Vidare tillstyrker utskottetregeringens förslag om ekonomiska mål och ramar förSjöfartsverket och om bemyndigande att fastställa verketsutdelning till staten. Slutligen tillstyrker utskottet ocksåregeringens förslag om Trollhätte kanalverks pensionsskuld ochstatslån.2 Anslagsfrågor2.1 Anslaget B 1. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m.Från anslaget finansieras tjänster inom Sjöfartsverketsverksamhetsområde som inte skall finansieras viahandelssjöfarten. Regeringen föreslår en medelsanvisning på60 för nästa budgetår enligt följande fördelning:Tkr1. Sjösäkerhetsinformation 3 4702. Tjänster inom farledsverksamheten 51 5003. Tjänster inom fartygsverksamheten 4 4854. Beredskapsåtgärder inom totalförsvaret 1 33160 786Den största anslagsposten, Tjänster inom farledsverksamheten,avser kostnader för fritidsbåts- och yrkesfiskeändamål,inbegripet sjöräddningskostnader.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.2.2 Anslaget B 2. Transportstöd för anslaget ges statsbidrag till linjesjöfarten till ochfrån . Transportstödet omfattar såväl person- somgodsbefordran och är inbyggt i den taxa som tillämpas.Enligt lagen (1970:871) om linjesjöfart på fordrassärskilt tillstånd (koncession) för sådan sjöfart. Koncessioninnehas av , som bedrivertrafik på en nordlig linje --och en sydlig linjeOskarshamn--. Koncessionsvillkoren regleras i ett avtal,som gäller t.o.m. , mellan staten ochbolaget.I mars 1993 behandlade utskottet ett flertal motioner omfärjetrafiken på . De gällde främst taxorna i trafikenoch dennas uppläggning samt frågan om konkurrens ifärjetrafiken.I betänkandet underströk utskottet starkt vikten av enlångsiktig lösning av de berörda frågorna och av att en sådanförbereddes innan nuvarande koncession upphör. Ensådan lösning borde inte bara beakta självklara trafikpolitiskamål -- såsom tillfredsställande trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnad och regional balans -- utanockså ta hänsyn til önskvärdheten av att främja turism ochövrigt näringsliv på . Utskottet ansåg att enparlamentarisk utredning borde tillsättas för att belysa denämnda frågorna och lämna förslag till långsiktiga lösningar.Riksdagen ställde sig bakom dessa uttalanden(prop. 1992/93:100 bil. 7,bet. TU18, rskr.