bet · GH01LU12 · 1994-03-22 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1993/94:9 om stiftelser, vari läggs fram ett förslag tillstiftelselag som innehåller en utförlig civilrättslig regleringav stiftelseinstitutet.I lagförslaget lämnas en allmän definition på stiftelser.Definitionen innehåller ett uttryckligt krav på att den egendomsom anslås för stiftelsen skall vara avskild från stiftarensförmögenhet, vilket är fallet om egendomen tagits om hand avnågon som åtagit sig att förvalta den i enlighet medstiftelseförordnandet. En konsekvens härav är bl.a. attstiftelser som är beroende av framtida, successiva anslag försin verksamhet -- s.k. anslagsstiftelser -- inte omfattas av detallmänna stiftelsebegreppet.Två former av stiftelser som inte faller in under den allmännadefinitionen regleras särskilt i lagen, nämligeninsamlingsstiftelser och kollektivavtalsstiftelser. Däremotomfattar lagförslaget inte de s.k. tryggandestiftelserna(pensions- och personalstiftelser), utan dessa kommer även ifortsättningen att regleras särskilt genom lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m.m.Förslaget till stiftelselag innehåller regler om förvaltningav en stiftelse, om bokföring och årsredovisning samt revision.I lagförslaget finns vidare bestämmelser om skadestånd för t.ex.ledamöter i en stiftelses styrelse vid misskötsel av uppdragetoch om ändring m.m. av föreskrifter i ett stiftelseförordnande.Förslaget innehåller också bestämmelser om likvidation ochupplösning av stiftelser samt om stiftelses firma. Utöver decivilrättsliga reglerna innehåller förslaget bestämmelser omoffentlig tillsyn och registrering av stiftelser i ett särskiltoffentligt stiftelseregister. Övergångsbestämmelser föreslås ien särskild lag om införande av stiftelselagen, vari bl.a. denrättsliga ställningen för nuvarande stiftelser regleras.Innebörden härav är att stiftelselagen, med vissa undantag,skall vara tillämplig på dessa befintliga stiftelser.I propositionen föreslås också ett antal ändringar i annanlagstiftning, bl.a. lagen om tryggande av pensionsutfästelsem.m., vilka sammanhänger med förslaget till stiftelselag. Vidareföreslås att lag om tillsyn över stiftelser upphävs.När det gäller propositionens lagförslag nr 8 -- avseende lag omfortsatt giltighet av lagen (1986:98) om undantag för vissakommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen(1929:116) om tillsyn över stiftelser -- har detta redanantagits av (bet. 1993/94:LU11, rskr. 86) och lagenträdde i kraft den 1 januari 1994.Lagförslagen i övrigt föreslås träda i kraft den 1 januari1995.Med anledning av propositionen har fem motioner väckts. I tremotionsyrkanden hemställs om lagreglering även för sådananslagsberoende verksamhet som efter stiftelselagensikraftträdande inte längre kommer att kunna ordnas istiftelseform. I några motioner tas upp det allmännastiftelsebegrepp som föreslås och vissa klarlägganden ianslutning härtill begärs. Vidare behandlas i några motionerfrågan om det föreslagna förbudet för en stiftelse att låna utpengar till t.ex. stiftaren eller förvaltaren. Det har ocksåframställts motionsyrkanden i vissa mer begränsade frågorrörande förvaltning, bokföring och räkenskaper, revision,permutation samt tillsyn och registrering. Slutligen gäller ettmotionsyrkande fortsatt giltighet av lagen omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser.I lagstiftningsärendet har skrivelser inkommit från , , professor och lagutskottets begäran har kulturutskottet avgivit yttrandei ärendet. Yttrandet har fogats till betänkandet som bilaga2.Utskottet förordar med anledning av tre motionsyrkanden etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till rättslig reglering av sådan anslagsberoendeverksamhet som till följd av lagförslagets definition avstiftelsebegreppet inte kommer att kunna anordnas istiftelseform. Enligt utskottet bör en sådan rättslig regleringtillhandahållas med stiftelselagens ikraftträdande.För att detta skall vara möjligt förordar utskottet attikraftträdandet av den nya lagstiftningen uppskjuts , tillden 1 januari 1996.Utskottet föreslår också att med anledning avmotionsyrkanden vidtar ett par mindre ändringar i regeringenslagförslag. Ändringarna gäller dels att även mindre stiftelser,som endast behöver föra enklare räkenskaper, skall kunna habrutet räkenskapsår, dels en förenkling i regleringen av fråganom arvode till styrelseledamot i en stiftelse.I övrigt tillstyrker utskottet propositionen.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (alla s) omlåneförbud, permutation, avgifter för kollektivavtalsstiftelserresp. I proposition 1993/94:9 föreslår regeringen() -- efter hörande av Lagrådet -- attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. stiftelselag,2. lag om införande av stiftelselagen (1994:000),3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m.,5. lag om ändring i permutationslagen (1972:205),6. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157),7. lag om ändring i bokföringslagen (1976:125),8. lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:98) om undantagför vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna ilagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser.Lagförslag 8 antogs av (bet.1993/94:LU11, rskr. 86), och lagen trädde i kraft den 1 januari1994.Lagförslagen 1--7 behandlas i förevarande betänkande och harintagits i bilaga 1 till betänkandet. 1993/94:L1 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att bestämmelsen i regeringensförslag till ny stiftelselag, 1 kap. 2 §, ges en sådan innebördatt kommuner får möjlighet att bilda anslagsstiftelser,2. att beslutar att det i fråga om bestämmelserna omlåneförbud i regeringens förslag till 2 kap. 6 § görs undantagför kommunala stiftelser i enlighet med motsvarande undantag iaktiebolagslagen, 12 kap. 7 § andra stycket,3. att beslutar att regeringens förslag till 4 kap.6 § ges den innebörden att hinder ej föreligger mot att utseförtroendevald revisor i en stiftelse,4. att beslutar att bestämmelserna om permutation i6 kap. ges den innebörden att stiftelser bildade av kommunerundantas från bestämmelsernas tillämpningsområde,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgifter för kollektivavtalsstiftelser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om offentlig styrelserepresentation i vissastiftelser.1993/94:L2 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådana ändringar i förslaget till nystiftelselag som i motionen anförts.1993/94:L3 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om angelägenheten av förslag till lagstiftningom anslagsstiftelser.1993/94:L4 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att stiftelselagen också skall omfattaanslagsstiftelser.1993/94:L5 av () vari yrkas1. att beslutar att första meningen i stiftelselagen2 kap. 15 § bör vara: "En styrelseledamot har rätt till skäligtarvode.",2. att beslutar att 2 kap. 6 § kompletteras medföljande stycke efter punkt 6: "Bestämmelserna ovan underpunkterna 1--6 gäller ej om gäldenären driver rörelse och lånetbetingas av affärsmässiga skäl samt är avsett uteslutande förgäldenärens rörelse. Punkterna 1--6 gäller ej heller omstiftelsen enligt stiftelseförordnandet får skänka eller lånamotsvarande belopp och beloppet är avsett uteslutande förstiftarens verksamhet.",3. att beslutar att sista stycket i 3 kap. 5 § skallutgå,4. att beslutar att i 4 kap. 11 § bör införasföljande mening: "Revisionsberättelsen skall innehålla uttalandeangående ansvarsfrihet för styrelseledamöterna." 1 InledningSedan gammalt har i medel i stor omfattning doneratstill stiftelser för välgörande ändamål av skiftande slag.Tidigare torde fattigvård, barnavård och undervisning ha varitde viktigaste fälten för sådana privata initiativ. Så småningomhar även andra områden kommit att tillgodoses på detta sätt,såsom konst, litteratur och vetenskaplig forskning. Destiftelser som inrättats för allmännyttiga ändamål av nu nämntslag benämndes tidigare "fromma stiftelser". Många av dessastiftelser har mycket begränsade tillgångar medan ett mindreantal har betydande förmögenheter. Förvaltningen är iblandfristående och i andra fall anförtrodd statliga organ, kommuner,sjukvårdsinrättningar, universitet m.fl. Vidare finns ett stortantal pensions- och personalstiftelser. Stiftelseformen har ävenkommit till användning för ekonomisk verksamhet av olika slag.Det förekommer också ett stort antal huvudsakligen kommunalastiftelser, som har till ändamål att förvärva fastigheter ochtomträtter för uppförande och förvaltning av bostadshus m.m.Även annan verksamhet bedrivs av kommunala och andra allmännastiftelser. Stiftelseformen används också för verksamhet somstaten i samarbete med enskilda ställt sig bakom, exempelvisinom utbildning och forskning och på näringslivets område.Slutligen kan nämnas den grupp av stiftelser som på skildasätt är knutna till företag inom det enskilda näringslivet ochvars förmögenheter stundom uppgår till betydande belopp.2 Gällande rättNågon särskild civilrättslig lagstiftning om stiftelser finnsinte i . Stiftelsernas förhållanden är emellertid i vissaavseenden reglerade i lagstiftningen. Enligt lagen (1929:116) omtillsyn över stiftelser (tillsynslagen) skall stiftelser iprincip anmälas till . Undantagna frånanmälningsskyldighet -- och därmed från tillsyn -- är stiftelsersom genom anknytning till staten eller särskilda institutionerantas vara förvaltade på ett betryggande sätt. Undantagna äräven stiftelser som har av regeringen fastställda stadgar ochenligt dem står under särskilt anordnad tillsyn, stiftelser somär anförtrodda åt ideella föreningar och andra samfund samtstipendiestiftelser vid enskilda undervisningsanstalter. Vidareundantas s.k. familjestiftelser, dvs. stiftelser till förmånför medlemmar av viss släkt eller vissa släkter, samt stiftelservars förmögenhet inte överstiger . Slutligen undantasstiftelser som enligt regeringens förordnande eller stiftarensföreskrift inte skall vara underkastade tillsyn enligttillsynslagen.Alla anmälningsskyldiga stiftelser omfattas inte av tillsynenligt lagen. Tillsyn är föreskriven endast för sådanastiftelser som främjar ett allmännyttigt ändamål. Länsstyrelsenkan besluta att allmännyttig stiftelse inte skall stå undertillsyn.Tillsynen innebär en övervakning av att stiftelsensförvaltning sköts i enlighet med lagen och de föreskrifter somgäller för vederbörande stiftelse. Som underlag förlänsstyrelsens granskning skall stiftelsens styrelse årligentill insända en ekonomisk redovisning.Till tillsynslagen ansluter en tillämpningskungörelse.Härjämte finns viss specialreglering om stiftelser. Hit hörlagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Reglerom permutation, dvs. ändring, upphävande eller åsidosättande avsådana för stiftelser m.fl. givna föreskrifter som blivitföråldrade, orimliga eller liknande, finns intagna ipermutationslagen (1972:705). Vidare är att märka lagen(1982:315) om styrelserepresentation för samhället i vissastiftelser. Utskottet får anledning att återkomma till dennaspecialreglering nedan.Det finns också vissa bestämmelser om stiftelser iskattelagstiftningen. Skattemässigt gäller att stiftelser ilikhet med de flesta andra juridiska personer är skattskyldigatill staten för inkomst av näringsverksamhet. En stor del avstiftelserna i landet har emellertid sådana kvalificeratallmännyttiga ändamål att deras skattskyldighet är begränsadenligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.1929 års tillsynslag innehåller civilrättsliga bestämmelser omstiftelser endast i begränsad utsträckning. Vissa allmännagrundsatser om stiftelser har ändock utbildats med stöd av denlagen samt rättspraxis och juridisk doktrin.För att en stiftelse skall föreligga krävs enligt dessaallmänna grundsatser att medel ställts under särskildförvaltning för att tjäna visst ändamål. Erkännande avmyndighet, registrering e.d. fordras däremot inte för attstiftelsen skall få rättskapacitet. Inte heller krävs det attstiftelsen skall ha viss organisation. Regelmässigt ger dock densom inrättar en stiftelse mer eller mindre utförligaföreskrifter i själva stiftelseförordnandet eller i särskildastadgar om hur ändamålet med stiftelsen skall tillgodoses,stiftelsens förvaltning, revision m.m. Stiftelsens förvaltningbrukar vanligtvis anförtros en styrelse. I och med att enstyrelse utsetts, som åtagit sig att handha stiftelsensangelägenheter och verka för dess ändamål på föreskrivet sätt,anses kravet på särskild förvaltning uppfyllt. Stiftelsen blirdärmed en självständig juridisk person.3 utredningsarbete m.m.Redan i slutet av 1800-talet väcktes förslag om allmännabestämmelser rörande tillsyn och kontroll över stiftelser.Frågan bereddes därefter i olika omgångar fram till det attpropositionen med förslag till den nuvarande tillsynslagenavlämnades (nr 83).I propositionen yttrade departementschefen bl.a. att det tillLagrådet remitterade förslaget skilde sig från tidigare förslagdärigenom att det avsåg att i första hand åvägabringa en bättreordnad kontroll över stiftelser samt upptog civilrättsligabestämmelser allenast i den mån de ansågs utgöra en nödvändigförutsättning för de föreslagna kontrollbestämmelserna.Efter tillsynslagens tillkomst har frågor som rörstiftelseinstitutet vid åtskilliga tillfällen varit föremål förriksdagens behandling.I betänkandet LU 1973:32 anförde utskottet med anledning avmotionsyrkanden att tiden torde vara mogen för en meragenomgripande översyn av den lagstiftning som reglerarstiftelseinstitutet. Enligt utskottet förelåg sålunda behov avlagbestämmelser beträffande frågor som rör bl.a. styrelse,stadgar, medelsförvaltning, revision, talan mot styrelsebeslut,likvidation, upplösning och fusion. Mot bakgrund härav förordadeutskottet att lagstiftningen om stiftelser i lämpligt sammanhangskulle bli föremål för en allmän översyn. Detta blev ocksåriksdagens beslut och tillkallades (Ju 1975:01) med uppdrag att företa en allmän översyn avstiftelselagstiftningen.Efter ett regeringsbeslut upphörde utredningen med sittarbete, och lagstiftningsarbetet bedrevs sedan vidare inomJustitiedepartementet. Det arbetet resulterade i att ett förslagtill en lag om stiftelser lades fram i departementspromemorian(Ds Ju 1987:14) Stiftelser. Efter remissbehandling avpromemorieförslaget fortsatte beredningsarbetet inomdepartementet och har resulterat i den nu aktuella proposition1993/94:9 med förslag till stiftelselag m.m.Utskottet kommer nedan -- efter en översiktlig redovisning avpropositionen -- att under skilda rubriker närmare behandlavissa stiftelsefrågor som aktualiserats i motionerna eller someljest tilldragit sig utskottets uppmärksamhet.4 Propositionen i huvuddragPropositionen innebär en civilrättslig reglering avstiftelseinstitutet och innehåller också förslag tilloffentligrättsliga bestämmelser om tillsyn över stiftelser.Reglerna samlas i en stiftelselag.Civilrättsligt föreslås i lagen en grundläggande definition avvad som är en stiftelse i allmänhet, vilken bygger påstiftelsebegreppet i tillsynslagen. I lagen regleras också tvåsärskilda former av stiftelser, insamlings- ochkollektivavtalsstiftelser, som alltså inte faller in under detallmänna begreppet. Förslaget innehåller åtskilliga bestämmelserom förvaltningen av en stiftelse. Därvid skiljs mellan tvåformer av förvaltning -- egen förvaltning och anknutenförvaltning. Lagförslaget innebär vidare att stiftelser även ifortsättningen skall ha rätt att bedriva näringsverksamhet. Allastiftelser som driver näringsverksamhet skall varabokföringsskyldiga samt skyldiga att upprätta offentligårsredovisning och ha kvalificerad revisor. Samma regler i dettaavseende föreslås gälla även för stiftelser som ärmoderstiftelse i en koncern eller har tillgångar till ett värdeöverstigande tio basbelopp. Förslaget innehåller vidarebestämmelser om skadeståndsskyldighet för ledamöter i enstiftelsestyrelse resp. för stiftelsens förvaltare. När detgäller ändring av föreskrifter i ett stiftelseförordnandemotsvarar förslaget i huvudsak de nuvarande reglerna ipermutationslagen. Alla stiftelser skall enligt förslaget ståunder tillsyn. Tillsynen skall dock vara koncentrerad till destiftelser som är bokförings- och årsredovisningsskyldiga.Sådana stiftelser skall vara registrerade i ettstiftelseregister. Registrerings- och tillsynsmyndighet skallvara i det län där stiftelsens styrelse eller dessförvaltare har sitt säte. Den nya lagen föreslås träda i kraftden , och den skall med vissa undantag tillämpasäven på de stiftelser som finns vid ikraftträdandet.5 Behovet av lagstiftningI propositionen anför föredragande statsrådet att stiftelsernai har stor betydelse för vårt samhälle. är detenligt statsrådet så att rättsläget i Sverige beträffandestiftelser präglas av osäkerhet. Redan förutsättningarna för attdet skall föreligga en stiftelse är oklara, vilket naturligtvisär en nackdel för den som exempelvis genom testamente villtillskapa en stiftelse. Det är ibland också oklart vem somansvarar för förvaltningen av stiftelsen och vad ansvaretnärmare innebär i olika avseenden, exempelvis i frågor omplaceringen av förmögenheten. Oklarheten i dessa frågor ärenligt föredragande statsrådet en nackdel också för utomståendesom vidtar rättshandlingar gentemot stiftelser. För dessa är detockså besvärande att det saknas tidsenliga regler om t.ex.bokföring, offentlig redovisning och revision i fråga omstiftelser.Sammanfattningsvis anser föredragande statsrådet attosäkerheten om rättsläget och bristen på tidsenlig lagstiftningär otillfredsställande och att det därför i vårt land behövs enallmän lagstiftning om stiftelser som kan klargöra rättsläget påväsentliga punkter. En sådan lagstiftning finns för övrigt redani andra nordiska länder.Utskottet vill för sin del peka på att i takt med samhälletsutveckling och ökande grad av komplikation har antaletstiftelser av olika slag och för olika ändamål ökat markant.Stiftelseväsendet har fått en allt större ekonomisk, social ochkulturell betydelse för enskilda, organisationer, företag, statoch kommuner. Inte minst inom den offentliga sektorn och isamband med näringsverksamhet sker en ökad användning avstiftelseformen. Avsaknaden av en civilrättslig reglering ochden därav uppkomna osäkerheten om stiftelserättens innehåll harlett till att det finns ett stort antal stiftelser som intehelt motsvarar tillsynslagens stiftelsebegrepp men ändåbetraktas som stiftelser, exempelvis många anslagsberoendestiftelser. Det finns också många exempel på "stiftelser" sominte är stiftelser utan något annat, t.ex. ideella föreningar. "Stiftelsen" har t.ex. medlemmar och beslut fattas på förenings-eller medlemsmöten.Mot denna bakgrund har behovet av en utförlig lagreglering avstiftelserna i civilrättsligt hänseende blivit alltmerpåträngande. Detta gäller även internationellt sett. Utskottetvälkomnar därför att det nu föreslås en samlad civilrättsligreglering av stiftelserna i olika hänseenden och anser attlagförslaget i stort svarar mot de önskemål om en sådanlagstiftning som vuxit fram.6 Stiftelsebegreppet6.1 AllmäntDen allmänna definitionen av en stiftelse som föreslås i 1kap. 2 § stiftelselagen innebär att en stiftelse bildas genomatt egendom enligt förordnande av en eller flera stiftareavskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständigförmögenhet för ett bestämt ändamål. Bedömningen av omvaraktighetskravet är uppfyllt skall enligt propositionen skemed utgångspunkt i den egendom som avskilts för stiftelsen ochutan hänsynstagande till eventuella utfästelser i förordnandetom ytterligare tillskott. I andra stycket av paragrafenföreskrivs att stiftelsens egendom skall anses vara avskild närden har tagits om hand av någon som har åtagit sig att förvaltaden i enlighet med stiftelseförordnandet. Enligt föredragandestatsrådet bör det undantagslöst krävas attförmögenhetsbildningen utgörs av egendom som avskilts frånstiftarens förmögenhet med verkan mot dennes borgenärer. Detbetyder, anförs det vidare, i regel att besittningen till denegendom som berörs skall ha övergått till någon som har lämnatett förvaltningsåtagande. Kravet på att egendomen skall varaavskild innebär -- formellt sett -- en nyhet i förhållande tilltillsynslagens stiftelsebegrepp.För stiftelsebildning i allmänhet fordras sålunda enligtförslaget -- liksom enligt gällande ordning -- tvårättshandlingar från stiftarens sida, ett förordnande(stiftelseförordnande) och en förmögenhetsdisposition som sker ienlighet med förordnandet. En nyordning är dock attstiftelseförordnandet enligt förslaget skall vara skriftligt ochundertecknat av stiftaren eller stiftarna.Utskottet vill framhålla att det sålunda definieradestiftelsebegreppet intar en central plats i den föreslagnalagen. Genom definitionen av detta begrepp fastställs ramarnaför vilka förmögenhetsbildningar som skall omfattas av lagen.Begreppet ligger också till grund för tillämpligheten av detcivilrättsliga regelsystemet i övrigt enligt lagförslaget.Utskottet godtar i princip den allmänna definitionen påstiftelse enligt förslaget men vill, med anledning avmotionsyrkanden och skrivelser, i det följande särskilt belysastiftelsebegreppet i två hänseenden.6.2 Stiftelsebegreppet och låneförbudetLåneförbudet enligt förslaget till stiftelselag (se 2 kap. 6§) innebär att en stiftelse inte får lämna penninglån till ellerställa säkerhet till förmån för bl.a. stiftaren. Förbudet harsin förebild i regler i aktiebolagslagen (1975:1385) om förbudmot penninglån till eller ställande av säkerhet för personerinom en viss angiven krets. Enligt 12 kap. 7 § aktiebolagslagengäller sålunda att aktiebolag inte får lämna penninglån till --eller ställa säkerhet för -- bl.a. den som äger aktier i ellerär styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget ellerannat bolag i samma koncern. Bestämmelserna om låneförbud iaktiebolagslagen gäller emellertid t.ex. inte om gäldenären ären kommun (kommunlån) eller om gäldenären driver rörelse ochlånet betingas av affärsmässiga skäl samt är avsett uteslutandeför gäldenärens rörelse (s.k. kommersiella lån).Enligt motion L2 av och () ärdet en vanlig situation att en kommun eller ett landstingöverlämnar en angelägenhet till en stiftelse som man är huvudmanför. Vanligt förekommande är också att en förening eller annanideell organisation för över en fastighet eller donerade medeltill en stiftelse som föreningen ensam eller tillsammans medandra bildat. I stiftelseförordnandet anges att stiftelsensuppgift är att svara för en viss angelägenhet resp. attstödja föreningens verksamhet. I många fall är sådanaförmögenhetsbildningar av avgörande betydelse för att en ideellorganisation skall kunna bedriva sin verksamhet. Ändamålet ärhär inte att stödja föreningen som sådan utan den verksamhet somföreningen har till uppgift att svara för. Regeringensinställning synes enligt motionärerna vara att nu nämnda slag avförmögenhetsbildning inte uppfyller kravet på att egendomenskall ha avskilts och att därför en giltig stiftelsebildningenligt det allmänna stiftelsebegrepp som föreslås inte kommittill stånd. Genom förbudet i lagförslaget för stiftelsen attlåna ut pengar till eller ställa säkerhet till förmån förstiftaren läggs också hinder i vägen för här avseddastiftelsebildningar. Motionärerna anser att samhället inte börmedverka till detta. bör därför klargöra att någotsådant hinder inte föreligger. Detta föranleder att reglerna omlåneförbudet bör ändras. Låneförbudet bör sålunda inte gälla omstiftelsen enligt stiftelseförordnandet får ge bidrag tillstiftarens verksamhet eller låna ut medel till eller ställasäkerhet för denna, om stödet är avsett uteslutande förstiftarens verksamhet. Motionärerna hemställer att riksdagenbeslutar om sådana ändringar i förslaget till stiftelselag som imotionen anförts.Liknande synpunkter och krav framförs i skrivelse.