bet · GI01FöU1 · 1994-12-01 00:00:00 — 1994/95FöU1I betänkandet behandlas förslag som den föregående regeringenhar förelagt i proposition 1994/95:6Totalförsvarsplikt. Betänkandet behandlar även 17motionsyrkanden från sex motioner.Utskottet har berett konstitutions-, skatte-, justitie-, lag-,socialförsäkrings- och bostadsutskotten tillfälle att yttrasig över propositionen. Yttrande har avgivits avsocialförsäkringsutskottet. Vissa lagförslag har överlämnatstill skatte- och arbetsmarknadsutskotten. I betänkandet tillstyrker utskottet, med vissa ändringar, deni proposition 1994/95:6 föreslagna lagen om totalförsvarsplikt.Denna nya lag för tjänstgöringsskyldigheten med plikt i Sverigestotalförsvar ersätter bl.a. värnpliktslagen (1941:967), lagen(1966:413) om vapenfri tjänst, lagen (1981:292) om tjänstepliktför hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. ochlagen (1984:272) om skyldighet för civilförsvarspliktiga atttjänstgöra utanför civilförsvaret. Vidare ersätter denbestämmelserna om civilförsvarsplikt i civilförsvarslagen(1960:74).Den väsentligaste förändringen som utskottet förordar iförhållande till propositionens förslag är att det inte skallfinnas någon nedre gräns för antalet tjänstgöringsdagar vidmilitär grundutbildning. Propositionen föreslår här 220 dagar.Utskottets ställningstagande i denna del innebär attett motionsyrkande (s) bör bifallas och ett motionsyrkande (fp)delvis bifallas. Utskottet föreslår vidare, med stöd avsocialförsäkringsutskottets yttrande, vissa preciseringar ochredaktionella ändringar i övergångsbestämmelserna till den nyalagen om totalförsvarsplikt.Utskottet tillstyrker också förslag till nya lagar ommöjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilpliktmed längre grundutbildning, om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m., om skydd för anställning vid visstjänstgöring inom totalförsvaret m.m. och omarbetsförmedlingstvång vid höjd beredskap.Den av utskottet förordade lagregleringen innebär möjligheterför en flexiblare användning av totalförsvaretspersonalresurser. Hur många människor som skall skrivas in medplikt och hur lång utbildning som de skall genomgå kommer attstyras av behovet av pliktpersonal under höjd beredskap. Behovetav personal för att lösa det militära och civila försvaretsuppgifter i krig skall således styra inskrivning ochutbildningstid. Tjänstgöringsskyldigheten -- som enligtförslaget blir gemensam för hela totalförsvaret -- föreslås fåbenämningen totalförsvarsplikt.Utskottet poängterar genom ett tillkännagivande behovet av enkvalitetsförstärkning inom vissa delar av det civila försvaret.Totalförsvarsplikten ger sålunda möjlighet att tillgodoseviktiga samhällsfunktioners behov med till uppgifterna underberedskap och krig anpassad utbildning. Utskottet pekar också påatt behoven kan komma att förändras, bl.a. som följd av den s.k.Hot- och riskutredningens arbete. Vad utskottet anfört i dennadel innebär delvis bifall till ett motionsyrkande (s) och tvåmotionsyrkanden (fp).Tjänstgöringen skall fullgöras som värnplikt, civilplikt ellerallmän tjänsteplikt. Värnplikten och civilplikten omfattargrundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöringoch krigstjänstgöring. Den allmänna tjänstgöringsplikten innebärendast tjänstgöringsskyldighet under höjd beredskap.I övrigt innebär den lagreglering som utskottet tillstyrkerbl.a. följande.En gemensam övre åldersgräns införs för skyldigheten atttjänstgöra i det civila försvaret. Denna gräns föreslås gå vidutgången av det år den totalförsvarspliktige fyller 70 år.Endast svenska män skall vara skyldiga att mönstra och fullgöravärnplikt eller civilplikt med s.k. lång grundutbildning.Svenska män skall vid mönstringen kunna direktrekryteras förtjänstgöring i det civila försvaret. Den som efter mönstringinte behöver fullgöra grundutbildning placeras i enutbildningsreserv för att senare, efter regeringsbeslut, kunnatas i anspråk om det skulle behövas med hänsyn till Sverigesförsvarsberedskap. Den som placerats i utbildningsreserven är dåskyldig att genomgå grundutbildning i det militära eller civilaförsvaret.Även om det inte behövs med hänsyn till försvarsberedskapenskall den som placerats i utbildningsreserven kunna tas ianspråk för en kortare grundutbildning i det civila försvaret.Den vapenfria tjänsten föreslås inte längre regleras som ettundantag från värnpliktstjänstgöring utan som ett av fleratjänstgöringsalternativ inom ramen för totalförsvarsplikten.Svenska kvinnor kommer med de nya lagarna efter frivilligtåtagande att kunna antagningsprövas för att skrivas in förvärnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning. En kvinnasom skrivits in för värnplikt eller sådan civilplikt blir vidstraffansvar skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt medlång grundutbildning enligt samma bestämmelser som kommer attgälla för männen. Hon blir också skyldig att fullgörarepetitionsutbildning och att tjänstgöra under höjd beredskap.Utskottet förordar att även kvinnor skall kunna skrivas in iutbildningsreserven. Förslag avges för att komplettera lagen idenna del. I anslutning härtill avger Moderata samlingspartietsledamöter ett särskilt yttrande.De föreslagna bestämmelserna om allmän tjänsteplikt innebärbl.a. att nuvarande särreglering för vissa yrkeskategorieravskaffas och att de som slutit s.k. frivilligavtal inom detmilitära eller civila försvaret skall omfattas av den allmännatjänsteplikten med skyldighet att tjänstgöra under höjdberedskap.Den föreslagna lagregleringen innebär också enhetligastraffbestämmelser och ett gemensamt disciplinsystem. Ianslutning till denna del i betänkandet förordar utskottet attriksdagen avslår tre motionsyrkanden som gäller amnesti åt s.k.totalvägrare. I anslutning härtill lämnas en reservation avVänsterpartiets och ledamöter.Utskottet föreslår att avslår övrigamotionsyrkanden, vilka avser förstärkning avfredsräddningstjänstens resurser, inskrivning för värnplikteller civilplikt, kvinnors roll i totalförsvaret samt utredningom påföljdssystemet för totalvägran.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 juli 1995med ett undantag. Detta gäller en ändring i lagen om vapenfritjänst som föreslås träda i kraft redan den 1 januari 1995.Ändringen innebär att det från denna tidpunkt inte längre skallgälla något lägsta antal tjänstgöringsdagar för dem som fullgörvapenfri tjänstgöring. I proposition 1994/95:6 föreslås att antarregeringens förslag till1. lag om totalförsvarsplikt,2. lag om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt ellercivilplikt med längre grundutbildning,3. lag om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.,4. lag om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inomtotalförsvaret m.m.,5. lag om arbetsförmedlingstvång,6. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),7. lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten tillarbetstagares uppfinningar,8. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),9. lag om ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott,10. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,11. lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207),12. lag om ändring i lagen (1974:613) om handläggningen avvissa regeringsärenden,13. lag om ändring i lagen (1975:1339) om Justitiekanslernstillsyn,14. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd,15. lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättningvid ideell skada m.m.,16. lag om ändring i semesterlagen (1977:480),17. lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160),18. lag om ändring i förfogandelagen (1978:262),19. lag om ändring i passlagen (1978:302),20. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),21. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,22. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion förRiksdagens ombudsmän,23. lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262),24. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,25. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),26. lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst,27. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),28. lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning förfredsbevarande verksamhet,29. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,30. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd,31. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,32. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentliganställning.I proposition 1994/95:87 föreslås -- såvitt nu är i fråga --att antar regeringens förslag till19. lag om ändring i förfogandelagen (1978:262),29. lag om ändring i lagen (1994:000) om totalförsvarsplikt.Följande lagförslag har överlämnats till andra utskott:till skatteutskottet6. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),8. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),25. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),till arbetsmarknadsutskottet21. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,23. lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262),29. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,30. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd.De av utskottet behandlade lagförslagen i proposition1994/95:6 Totalförsvarsplikt fogas till betänkandet som bilaga1.De av utskottet behandlade lagförslagen i proposition1994/95:87 Följdlagstiftning till förlängningen av valperiodenoch fogas till betänkandet som bilaga 2. 1994/95:Fö1 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avkriminalisering av vägran attfullgöra värnplikt.1994/95:Fö2 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om amnesti för totalvägrare,2. att hos regeringen anhåller om utredning ochförslag om ett påföljdssystem för totalvägran.1994/95:Fö3 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om amnesti för totalvägrare,2. att hos regeringen begär en utredning ompåföljdssystem för totalvägran.1994/95:Fö4 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av årlig utbildning till detcivila försvaret,2. att i enlighet med vad som anförts i motionen ilag inte reglerar kortaste tid för grundutbildning förvärnplikt.1994/95:Fö5 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om amnesti för totalvägrare till dess att ettnytt påföljdssystem har beslutats.1994/95:Fö6 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att behovet av pliktutbildning för olikaverksamheter inom totalförsvaret bör analyseras inför varjelångsiktigt försvarsbeslut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om angelägenheten av att räddningstjänsten ikrig får den föryngring och kvalitetshöjning som följer av endirektutbildning av pliktpersonal och att den årligaomfattningen av denna utbildning blir sådan att man får enlångsiktigt jämn åldersfördelning hos personalen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdet av att inom fredsräddningstjänstenkunna nyttja pliktpersonal under grundutbildning och att vidkatastrofer eller andra allvarliga händelser i fredstid i mån avbehov kunna ta i anspråk grundutbildad pliktpersonal,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriterierna vid uttagning tillgrundutbildning inom militära och civila delar avtotalförsvaret,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om önskvärdheten av att förhindra attpersoner med våldstendenser ges militär grundutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en utbildningsreserv för att vidbehov kunna förstärka totalförsvaret,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av en utbildningsreserv för attmotverka sociala utslagningstendenser i samhället,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att grundutbildningen inomtotalförsvaret alltid utgår från krigsorganisationens behov,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förstärkning av kvinnornas roll itotalförsvaret. Ärendets beredning i utskottetUtskottet beslutade att beredakonstitutions-, skatte-, justitie-, lag-, socialförsäkrings- ochbostadsutskotten tillfälle att yttra sig över propositionen.Socialförsäkringsutskottet har avgettyttrande. Yttrandet fogas till betänkandet som bilaga 3.Konstitutionsutskottet beslutade , medanledning av proposition 1994/95:87 Följdlagstiftning tillförlängningen av valperioden och , att tillförsvarsutskottet överlämna lagförslagen 19 och 29.Utskottet har genom beslut 1994överlämnat följande förslag i proposition 1994/95:6Totalförsvarsplikt till skatteutskottet6. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),8. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),25. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), samtföljande förslag till arbetsmarknadsutskottet21. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,23. lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262),29. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,30. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd.BakgrundTotalförsvarets personalförsörjning säkerställs för närvarandegenom ett antal pliktlagar. Vid en omställning av samhället tillkrigsförhållanden kommer en stor del av befolkningen att medstöd av någon pliktlag kallas in till tjänstgöring inomFörsvarsmakten eller någon del av det civila försvaret.Enligt värnpliktslagen (1941:967) är varje svensk manvärnpliktig fr.o.m. det år han fyller t.o.m. det år hanfyller 47. Med värnplikten följer skyldighet att utbildas i fredoch tjänstgöra under höjd beredskap. En värnpliktig kan undervissa förutsättningar få tillstånd enligt lagen (1966:413) omvapenfri tjänst att fullgöra sådan tjänst i stället förvärnpliktstjänstgöring.Enligt civilförsvarslagen (1960:74) är varje i riketboende svensk medborgare civilförsvarspliktig fr.o.m. det år haneller hon fyller t.o.m. det år vederbörande fyller 65. Medplikten följer skyldighet att fullgöra utbildning i fred och atttjänstgöra under höjd beredskap. Regeringen får föreskrivacivilförsvarsplikt för utlänningar som är bosatta i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. finnsföreskrifter som ålägger den som är sysselsatt inom hälso- ochsjukvården att fullgöra tjänstgöring inom verksamhetsområdet.Tjänsteplikten omfattar utbildning i fred och tjänstgöring underhöjd beredskap samt gäller t.o.m. det år vederbörande fyller 70år.Enligt allmänna tjänstepliktslagen (1959:83) åligger detunder höjd beredskap var och en som är att ienlighet med myndighets beslut utföra arbete som kroppskrafteroch hälsotillstånd medger. Den som tjänstgör på grund avvärnplikt eller civilförsvarsplikt är undantagen från allmäntjänsteplikt. Detsamma gäller den som fullgör vapenfri tjänst.I lagen (1939:727) om uppsägning eller avskedande avarbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöring m.m.föreskrivs bl.a. att ingen kan sägas upp eller avskedas på grundav tjänstgöring enligt någon pliktlag.Behovet av personal inom det militära försvaret har sjunkitefter hand som krigsorganisationen inom främst armén har minskati omfattning.I samband med försvarsbeslut (prop. 1991/92:101,FöU:12, rskr. 337 och 338) ändrades värnpliktslagen (1941:967)så att endast de värnpliktiga som behövs för eller fredstida beredskap skall tas ut tillvärnpliktsutbildning.Inom det civila försvaret har länge eftersträvats att sänka depliktuttagnas medelålder och på det sättet minska omsättningenav personal. Det har också funnits ett behov att rekrytera flerkvinnor till verksamheter inom det civila försvaret. Genom attfler än tidigare av de värnpliktiga i en åldersklass befriatsfrån militär tjänstgöring har det blivit möjligtatt föra över ett antal värnpliktiga till det civila försvaret.Denna möjlighet har dock inte utnyttjats i nämnvärd omfattning,främst genom splittringen i organisation och bestämmelser.I syfte att dels skapa gemensamma utgångspunkter förpersonalförsörjningen till det militära och det civilaförsvaret, dels rationellt utnyttja de personella resurserna,har en parlamentarisk kommitté () genomförten översyn av totalförsvarets personalförsörjning med stöd avplikt. har lämnat betänkandetTotalförsvarsplikt (SOU 1992:139). En särskild utredning(UFT) har sedan lämnat förslag till författningsreglering medanledning av vad föreslagit. Härvid harbetänkandena Lag om totalförsvarsplikt (SOU 1993:36) och Lag omtotalförsvarsplikt -- Följdändringarna (SOU 1993:101) avgetts.Dessa utredningar har legat till grund för propositionensförslag om totalförsvarsplikt (prop. 1994/95:6). I propositionenanförs att Lagrådets yttrande har inhämtats och att Lagrådetsförslag i allt väsentligt har beaktats.Riksdagen beslutade (prop. 1993/94:112, FöU8,rskr. 175) att en ny central myndighet för hantering avpliktpersonal skall inrättas från . I sambanddärmed avvecklas myndigheterna ochVapenfristyrelsen. Den nya myndigheten har fått namnetTotalförsvarets pliktverk.En sammanfattning av förslag är fogad tillpropositionen i bilagorna 2 och 3.UFT:s lagförslag är fogat till propositionen som bilaga 4.De lagförslag som överlämnats till Lagrådet för yttrande finnsi den till propositionen fogade bilagan 5. Lagrådets yttrandeöver lagförslagen, vilket i huvudsak är av författningstekniskkaraktär, finns i propositionens bilaga 6.Behovet av pliktpersonalPropositionenDe senaste årens förändringar av Försvarsmaktens storlek ochkrigsorganisation har medfört ett minskat behov att utbildavärnpliktiga. har, som nämnts, beslutat (prop.1991/92:101, FöU12, rskr. 338) om en ändring i värnpliktslagen(1941:967) med innebörd att endast de värnpliktiga som behövsför krigsorganisationen och den fredstida beredskapen skallutbildas. Övriga värnpliktiga, som inte erhållit befrielse,placeras i en utbildningsreserv.Enligt propositionen bedöms det årliga utbildningsbehovet avpliktpersonal inom Försvarsmakten uppgå till drygt 34 000personer för perioden --1996. Huvuddelen erfordras inomArmén, drygt 25 000, medan Marinen och Flygvapnet har behov avca 2 800 resp. 4 100 personer. I dessa siffror ingår en reservpå . Det sammanlagda verkliga behovet av pliktpersonaltill Försvarsmakten skulle därmed uppgå till ca 31 000 årligen.Det innebär att 6 000--8 000 värnpliktiga kommer attplaceras i utbildningsreserven. Propositionen anger att behovenavses omprövas i samband med budgetprocessen.Behovet av pliktpersonal inom det civila försvaret är, enligtpropositionen, mera svårbedömt. Det civila försvaret är nämligeninte någon organisation utan består i princip av allicke-militär verksamhet i samhället. Vidare kanpersonalförsörjningen delvis säkerställas genom i fred anställdpersonal -- som behåller sina uppgifter vid höjd beredskap ellerflyttas till andra uppgifter -- och genom frivilliga.Propositionen refererar till bedömning attvissa funktioner har särskilt stort behov av pliktpersonal,t.ex. befolkningsskydd och räddningstjänst samt hälso- ochsjukvård. Propositionen ställer sig också bakomPliktutredningens uppfattning att det till vissa funktioner inomdet civila försvaret måste tillföras pliktpersonal för attmyndigheter m.fl. skall kunna klara sina uppgifter under höjdberedskap. Härutöver finns ett starkt behov av att föryngrakrigsorganisationen inom det civila försvaret.Pliktutredningen uppskattar det totala behovet avpliktpersonal inom det civila försvaret till ca 250 000personer varav ca 8 500 behöver utbildas . Drygt 3 000härav anses behöva lång utbildning. I propositionen görs enannan och lägre bedömning. Behovet av årlig längre utbildningbedöms bli av minst samma omfattning som den nuvarandeutbildningen av vapenfria tjänstepliktiga, dvs. minst 1 500personer.I propositionen anförs vidare att man bör pröva behovet avpliktpersonal inom helt nya områden. Kulturinstitutionersverksamhet sägs vara ett sådant, tidigare också nämnt avriksdagen (1991/92:FiU30, rskr. De institutioner som harhand om landets konstskatter kan enligt lagen (1992:1402) omundanförsel och förstöring vid krig eller krigsfara tvingas föraundan samlingarna för att på så sätt skydda dem. Pliktpersonalskulle kunna utnyttjas för sådana uppgifter.MotionernaI motion Fö4 (s) konstateras att propositionens bedömningaroch förslag i stort överensstämmer med vad Pliktutredningenunder stor enighet lade fram . Några viktigaavsteg görs dock enligt motionärerna. Ett sådant är bedömningenav det årliga utbildningsbehovet för dem som skall fullgöracivilplikt.Motionärerna hänvisar till att en av Pliktutredningensutgångspunkter var att ge det civila försvarets behov avutbildad personal ökad tyngd. Härigenom skulle det civilaförsvaret få ett tillskott av unga människor och därmed ocksåett minskat behov av personalomsättning. Att då endast utbilda1 500 personer, motsvarande dagens vapenfriutbildning, ansermotionärerna inte ge någon positiv effekt för det civilaförsvaret. Motionärerna föreslår därför att Pliktutredningensbedömning får ligga till grund för utbildningsbehovet utan för den skull binder sig för en exakt utbildningsvolym.Detta föreslås ge regeringen till känna (yrkande 1).I motion Fö6 (fp) framhålls inledningsvis att principen omtotalförsvarsplikt innebär den viktigaste förnyelsen sedanbeslutet om allmän värnplikt. Mot den bakgrunden sägsdet vara självklart för liberalerna att beslut nukan fattas om totalförsvarsplikt.Motionärerna anser att propositionen endast tar upp vissa avPliktutredningens förslag att använda civil pliktpersonal.Utredningen sägs ha pekat på en rad uppgifter inombefolkningsskydd och räddningstjänst, ordning och säkerhet,hälso- och sjukvård, socialtjänst, telekommunikationer,transporter, elförsörjning, flyktingverksamhet, trossamfundensverksamhet, bevakning av samhällsviktiga anläggningar samt inombyggnads- och reparationsberedskapen.Enligt motionärerna bör man i denna fråga inte göra en så snävtolkning som i propositionen. Det är dock inte nödvändigt attredan nu bejaka alla utredningens förslag till utbildningar tillsamtliga funktioner. Motionärerna anser emellertid att det medstort eftertryck bör slås fast att totalförsvarsplikten germöjligheter att använda pliktlag för att tillgodose viktigasamhällsfunktioner under beredskap och krig. Inför varjeförsvarsbeslut bör därför analyseras vilka funktioner sombehöver tillföras pliktpersonal. Detta föreslås somsin mening ge regeringen till känna (yrkande 1). Fördelningenoch utvecklingen av personaltillgången blir därmed, enligtmotionärerna, ett av de viktigaste inslagen i de framtidatotalförsvarsbesluten.Motionen behandlar också personalförsörjningen tillräddningstjänsten. Genom att ge kommunerna ansvaret förkrigsräddningstjänsten fås en ordning där den fredstidaräddningstjänsten är kärnan. Vid behov kan denna utökas genomatt mer personal kallas in. Enligt motionärerna kommer man då,genom föryngring och bättre utbildning, att få en organisationmed betydligt bättre förmåga än det tidigare civilförsvaret.Genom en långsiktig uppbyggnad skulle det också vara möjligt attuppnå en jämn åldersfördelning i organisationen. I motionenföreslås att som sin mening ger regeringen detta tillkänna (yrkande 2).Motionärerna konstaterar att den lokalaräddningstjänstens resurser som regel ärotillräckliga vid katastrofer eller andra stora olyckor somt.ex. storbränder eller översvämningar. Om en kommun har ettantal totalförsvarspliktiga med t.ex. sex månaders utbildning,skulle denna resurs enligt motionärerna kunna tas i anspråk ävenvid fredstida större händelser i regionen. Vad som anförts omvärdet av att på beskrivet sätt kunna utnyttja pliktpersonalunder fredstid bör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 3).Utskottets bedömningUppgifterna vid beredskap och krig skall vara styrande förkrigsorganisationens dimensionering och förutbildningsbehovet för denna organisation. Dennagrundläggande syn, som såväl som propositionenger uttryck för, delas helt av utskottet.