bet · GH01KrU30 · 1994-05-10 00:00:00 — Är deträtt uppfattat att denna bransch, liksom andra branscher, självbör svara för sin egen produktutveckling, men att samhället,dvs. staten, landstingen och kommunerna, bör ställa upp medinfrastrukturen i form av vägar, rastplatser, vandringsleder,naturvård, fiskevård osv.? Tycker ni att det är en rimligrollfördelning? Det skulle vara intressant om man från RTS, frånNUTEK och från länsstyrelserna ville kommentera detta och ävenom ville göra det.Vi anser att det saknas ett organ med ansvar för att bevakaoch samordna behoven av åtgärder för att utveckla somturistland. Det behövs något organ som kan stödja och stimuleradetta arbete och engagera olika myndigheter och även regeringensutvecklingsinsatser på turistområdet. Vi har föreslagit att ettsådant organ, det som vi kallar TURSAM, skall bildas. Det böradministrativt knytas till . Vilka synpunkter har ,, och eventuellt länsstyrelserna på detta?Jag har också en kort fråga till någon representant förStyrelsen för Sverigebilden: Varför har bidragen tillorganisationerna fungerat så dåligt? Låt mig i det sammanhangett.ex. peka på Skidsäkerhetsrådet.Peter : Vi menar att det självklart är Next StopSweden som skall ta hand om marknadsföringsfrågor i . Somjag tidigare sade har detta organ en viktig uppgift i att lockahit utländska turister, men de skall lockas hit med produktersom finns i . Next Stop är därför den naturligaplattformen också för att marknadsföra Sverigeturism.Jag tycker vidare att statens roll i infrastrukturfrågorbeskrevs på ett ganska rimligt sätt. Det är svårt att tänka sigatt någon enskild operatör skulle behöva ta ansvar för de tyngreinfrastrukturåtgärderna, men naturligtvis måste vi ha ett sådantsamspel som vi har talat om.Vad gäller TURSAM har vi sagt att vi vill ha en starkföreträdare på departements- och regeringsnivå. Vi vill ha ettoberoende organ med sådana uppgifter som har beskrivits,kunskaps- och faktainsamling m.m. Detta kan mycket väl skötasav TURSAM men också av Styrelsen för Sverigebilden, om den fårnågot ändrade uppgifter i förhållande till vad den har . Ensådan organisation behövs tveklöst.Kerstin Aggefors: Vi har i vårt utredningsarbetekonstaterat att det finns ett behov av samordning avinfrastrukturåtgärder och annat som vi har varit inne påtidigare. Det behövs sannolikt också mer av programarbete. Mendet skall självfallet bedrivas i samarbete med näringen ochutifrån de behov som finns där. Det måste naturligtvis ocksåförekomma en regional samverkan.Vi har inte tagit ställning till frågan om organisatoriskanknytning. Det är en fråga för och regeringen attbesluta om. Som jag har sagt finns det förnärvarande inte resurser på för att ta hand om detta, menom vi skulle få ett sådant uppdrag, kan kompetensenkompletteras.Leif : Jag anser att det är viktigt att det finnsett nationellt organ med kompetens att sortera och bedöma vadsom är viktigt och vad det kan vara realistiskt att satsa på.Det här är så splittrat att många annars gör misstag i onödan.Det skall vara en hög kvalitet på detta organ, och det skallockså ha ett brett perspektiv, men det skall inte varajättestort. I frågan om det skall knytas till eller skallföras till något annat sammanhang kan jag se fördelar med enkoppling till , men det får då inte handla om att ta framstatistik o.d. Jag håller helt med om att det måste bli fråga omnågot helt annat än vad representerar påturistområdet.Jag är oklar över om marknadsföringen inom avSverigeturismen skall ligga på Next Stop eller på någotannat organ. När det gäller utlandsturismen måste verksamhetenvara koncentrerad. Beträffande den svenska turismen skall vikomma ihåg att de stora grupperna av turister utgörs avmänniskor som besöker eget fritidshus, släkt och vänner. Det ären vardagsturism som sköts på det lokala planet. Jag betonaråterigen att marknadsföringen måste ske i en mycket ordentligdialog mellan nationell, regional och lokal nivå. Då måste NextStop börja arbeta på ett helt annat sätt.Agneta : Min kommentar är att det är fråga om ensmåskalig bransch, som består av ett stort antalunderleverantörer. Det är egentligen kunden som får stå församordningen genom att sy ihop sin produkt. Det är en skillnad iförhållande till de andra branscher ochföretagsutvecklingsprojekt som vi är involverade i. Att företaginom den här branschen skall utvecklas på de villkor som gällerför annan företagsutveckling tycker jag är självklart. För attdenna typ av tjänste- och servicenäring skall kunna utvecklasmåste samhället på olika sätt stödja och investera både i denfysiska och i den miljömässiga infrastruktur som behövs.Göran : Jag tycker att den beskrivning som MajaBäckström tecknar av produktutvecklingen är helt riktig.Därutöver skall man komma ihåg att det kanaliseras en hel delsamhällsstöd, särskilt till norra , förproduktutveckling. Det gäller att ha goda kunskaper om hur mananvänder de medlen. Dessutom svarar samhället självt för vissaprodukter. måste t.ex. ha kompetens på sittområde. Jag tror att man kan utveckla verksamheten om den hållsihop i en organiserad form.Jag tycker att en koppling till skulle vara ganska bra.Detta får inte utan vidare försvinna in i utan skall levaett eget liv, men jag ser fördelar i en sådan koppling.Marknadsföringen av är kanske en litet grand svårarefråga. Det finns också andra som anslår marknadsföringsmedel,nämligen kommuner och landsting. Stödmedel är kanske lämpligareatt använda inom landet.Slutligen: Man skall inte lägga denna typ av uppgifter på NextStop eller på ett nytt nationellt turistorgan. Då är vitillbaka i samma luddighet som karakteriserade det gamlaSveriges Turistråd. Uppdragen skall vara tydliga och renodlade.Per-Johan Orrby: När det gäller marknadsföringen på densvenska marknaden kan vi bara konstatera att det finns enrad olika aktörer. De regionala turistråden gör en stor insats.Enskilda hotellkedjor, transportörer eller organisationer somgenomför evenemang gör ett jättearbete för att marknadsföraSverige som turistland. Det finns i viss utsträckning behov avatt marknadsföra ett totalt produktutbud för hela , ochför detta är Next Stop den naturliga aktören. Men detfinns här många aktörer.Jag sade i min inledning litet grand om produktutvecklingen.För att vi skall kunna få framgång för vår turismprodukt måsteden bygga på den efterfrågan som finns ute på marknaderna. Detär den kunskap som vi som sitter på utlandskontoren har om hurmarknaderna fungerar och om hur turistprodukterna skall se ut påutlandsmarknaderna som skall föras hem till de svenskaproducenterna.Förutom det ansvar som ägarproducenterna har måste Next StopSweden få ett ansvar för att vara en katalysator, för att fåturistprodukterna att utvecklas efter den efterfrågan som finns.Om man tar utgångspunkt i något annat är det stor risk för attvi utvecklar produkter som ingen efterfrågar. Vi måste ha vårutgångspunkt i marknaden.Jan : Vid något av de allra första sammanträdenamed Styrelsen för Sverigebilden efter förordnandet i juni 1992slog man fast tre principer: Så gott som alla de pengar som stårtill förfogande för Styrelsen för Sverigebilden skall användasför marknadsföring utomlands, den skall inte ha någon egenoperativ roll och den skall inte engagera sig iproduktutveckling. Det fanns en mängd ansökningar, bl.a. frånSkidsäkerhetsrådet, , m.fl. om omfattande bidrag. Dessa ansökningaravslogs av Styrelsen för Sverigebilden därför attutlandsengagemanget var huvudsaken.Leo : För att ge en belysning av behovet av ettsådant nationellt organ som så många har talat om vore det braom Next Stop och Styrelsen för Sverigebilden villeredovisa hur det i praktiken går till i samrådet medregionerna att ta fram de olika produkterna.Länsstyrelserepresentanterna har ju talat om att det är svårtatt förpacka den småskaliga turismen så att den passar in i depaket som man försöker sälja både till utlandet och inom landet.För att belysa att detta verkligen behövs vore det bra att hörahur det går till i praktiken att ta kontakt med länsstyrelseroch med lokala länsorgan, att samråda om innehåll osv. Det ärbara att konstatera att det här finns ett visst missnöje.Per-Johan Orrby: Också jag berörde i mittinledningsanförande också frågan om den praktiska utformningenav produktutvecklingen. Organisationen har varit bemannad idrygt , och vi har under den tiden prioriteratmarknadsföringen för att få ut ett budskap om och spridakunskap om att det har blivit betydligt mera prisvärt att vistashär. Vi måste, som jag sade, själva konstatera att vi inte hargjort mycket i detta avseende.Det är oerhört viktigt att man nu ser till att det skapasresurser både från näringen och från staten för att drivaproduktutvecklingen på marknadens villkor. Vår roll kommer attbli att förmedla den efterfrågan som finns på olika marknaderoch att fungera som katalysator för att få näringens aktörer attsamordna och skapa produkter som ger möjligheter till framgångpå de olika marknaderna. Det har inte gjorts i någonnämnvärd utsträckning.Jan : Mycket kort: Som jag sagt tidigare ingårdetta formellt inte i vårt uppdrag. Vi har en formellt enkeluppgift, nämligen att upphandla tjänster. Vi skall också, somsades i 1992, i så stor utsträckning som möjligt undertreårsperioden handla genom Next Stop . Vi har behandlaten mängd produkter med regional och lokal förankring. I någrafall har enskilda projekt uppgående till uppemot 10 miljonerkronor funnit nåd inför våra ögon. Den alldeles övervägandeinriktningen har varit att använda Next Stop som vårtoperativa organ.Birgitta : Jag vill fortsätta diskussionen omsamverkan men också om utvecklingsarbetet. Det framhålls i PM:nom utfrågningen bl.a. att vi skall tala om rekreation, ochkultur måste vara en form av rekreation. Där har vi en nysamarbetspunkt men också ett nytt tillväxtområde. Det är viktigtatt vi lär oss att detta är ett komplext område. Förhållandenaär oerhört olika beroende på var man befinner sig i landet,vilken marknad det gäller och vilka kunder man vill ha. Därförmåste man ge mycket mera av ansvar till den som tar tag iproduktutvecklingen.Det känns för mig främmande när man säger att länsstyrelsernaskall arbeta med produktutveckling. De kan möjligen samordnanågon verksamhet i länen, men den måste ändå utföras lokalt.Min fråga är därför: Vad skulle ett sådant härsamordningsorgan göra, och hur skulle man kunna samverka bättremed kulturen än vad som sker , t.ex. vad gällersamverkan med länsmuseerna? Man samverkar ett visst år omkringen idé på en viss plats, och gör man något annat.Jag har fått mycket konkreta lärdomar av mitt arbete med enkulturfestival i . Jag kommer om att dela utbroschyrer till er alla om detta. Ni vet säkert inte varLjungdalen ligger, och det är något som är mycket typiskt förSverige. Vi har tusen små platser där det anordnas festivaler.På alla dessa platser arbetas det med turism, medproduktutveckling och med utbildning, men inte kan vi samordnadetta centralt i . Det måste var och en på sitt hållhålla på med. Inte heller kan vi centralt informera hela Sverigeom att detta pågår, utan det måste åligga oss som arbetar iLjungdalen att tala om för vad som pågår där.Min fråga är alltså: Hur skall ett sådant här organ se ut? Manfår inte tro att det skall lösa de frågor som vi egentligensjälva skall lösa. Jag ställer frågan till , PeterForssman och kanske även till , som är representerat i minkommitté i Östersund.Leif : Det är alldeles riktigt att länsstyrelsernainte skall administrera fram produktutveckling. Men i det arbetesom man i många län bedriver -- t.ex. i , där manlikaväl som i har en kulturfestival -- kommer manofta till kommunen och till , samarbetar medlänsmuseet osv., precis på det sätt som du beskriver. Mångagånger frågar man efter pengar för att sätta i gång projekten.Inte sällan får man även för sådana satsningar som görs iLjungdalen statliga pengar i inledningsskedet, och det är då braatt det finns en kompetens för att bedöma om detta är någontingatt satsa på. Den kompetensen måste finnas för administration avstatliga pengar lika väl som när det gäller kommunala pengar.Jag menar att det finns ett värde i att man på nationell nivåhar en överblick över allt vad som händer, men inte för attstyra det. Det är likadant med jämställdhetsarbete och på enmängd andra områden. Det är bra om man någonstans på dennationella nivån har en kompetens för att bedöma sådana härsaker, och det är det som vi nu talar om, men det vore helt felatt ta över dessa verksamheter. Vi känner helt ödmjukt att detfinns ett behov av att ha en samlad kompetens. Vi har ivårt länsturismarbete i en respekt för varandra mellanolika parter, och den känns mycket viktig.Peter : Produktutveckling måste, oavsett om dengenomförs enbart mellan kommersiella aktörer eller mellankommersiella och ideella aktörer, genomföras där produktenskapas. Ett problem som ofta uppstår i kulturfestivaler som iLjungdalen, vilken är en produkt avsedd att locka besökare tillden enskilda orten, är naturligtivs hur man når ut med dennaprodukt långt ut på planen. I känner man knappt tillSverige och vet ännu mindre om . Ännu mindre vet manom kulturfestivalen i . Denna marknadsföringsfråga ärden ständiga utmaningen i denna speciella bransch.Kerstin Aggefors sade att det intressanta med dessaexportprodukter är att man måste flytta kunden till produkten.Den förflyttningen har oftast inte något egenvärde, utan det ärförst när man är på kulturfestivalen som man kan tillföra något.Det är naturligtvis i grunden ett ansvar för de olikaaktörerna att svara för sin egen marknadsföring, menförutsättningen att kunderna måste flyttas till produkterna ärså speciell att den motiverar ett samspel mellan såväl lokalaoch regionala som statliga intressenter.Kerstin Aggefors: Det som kan medverka till när detgäller samordning, produktutveckling osv. gäller utbyte averfarenheter, insamling av information och kanske medverkan ibedömningar. Men kan absolut inte, som också , vara direkt involverat i utvecklingsarbetet.Per-Johan Orrby: Låt mig när det gäller produktutvecklingta projektet på lantgård som exempel. Det handlar inte om attvi skall vara med i uppbyggandet av t.ex. lantgårdar, utan detgäller att fastställa vilken hjälp lantgården behöver för attutforma sin produkt så att den blir säljbar på en marknad. Detgäller vidare hur vi kan koppla in en transportör och vilkaandra tjänster som kan adderas till detta.Det är likadant när det gäller att sälja golf påutlandsmarknaden. Det gäller inte byggandet av golfbanor utanhur vi skall koppla samman golfverksamheten med hotellen, medtransportörer och med andra aktiviteter. Produktutvecklingenskall ge produkterna ett innehåll och ett utseende som gerframgång på våra utlandsmarknader.Peter : Det är för mig mycket väsentligt att fåframhålla att, det när vi talar om produktutveckling inom dennabransch, egentligen inte är fråga om pengar till turism utan ompengar för att utveckla produkter. Det finns ett stort antalriskkapitalbolag och andra intressenter. Åtskilliga miljarderhar anslagits för finansiering av turism, men den typen avfinansiering når inte fram till de företag som det gäller. Härfinns en stor uppgift, som måhända inte ligger påkulturutskottet, men det är viktigt att kanalisera de statligariskkapitalpengarna också till denna bransch och att begripa attdet är fråga om utvecklingsbara produkter. Det underströkssärskilt att detta är en i många avseenden småskalig bransch.Detta behöver alltså inte inkräkta på pengarna till turism.Charlotte : Jag vill spinna vidare på utvecklingenav svensk turism. Ingen har nämnt EU. Det finnssåvitt jag förstår ingen gemensam turistpolitik inom EU, men detlär finnas en aktionsplan för turism, som är antagen avministerrådet, för vilken det står till förfogande i runt tal 50miljoner.Hur förbereder ni er för ett eventuellt medlemskap i , ochvilken betydelse tycker ni att detta egentligen har för svenskturism?Jan : Jag nämnde tidigare att fr.o.m.den 1 januari i och med ikraftträdande hartillgång till EU:s turismprogram. Styrelsen för Sverigebildenhar redan fakturerat sex tolftedelar av 177 512 ecu för attSverige skall få tillgång till detta program. Vi vet inte idagsläget exakt hur vi skall få access till det, men det hölls ipåskveckan ett möte om detta i Bryssel.EU:s turismprogram omfattar åtta delprogram, och jag har nämnttre av dem, nämligen kunskapsuppbyggnad, landsbygdsturism ochkulturturism. Svenska operatörer kan där i samverkan medoperatörer i något annat av länder i EES-området ansöka ompengar och få stöd för sin verksamhet inom EU:s gemensammabudget. Där är vi alltså redan medlemmar. Vi hoppas att vi snartskall kunna få ut denna information till näringen.Peter : harsedan rätt många år tillbaka varit medlem i något som kallasHOTREC, gemensamma hotell- ochrestaurangorganisation, som också ägnar sig åt turism. Förbundetär associerad medlem med rösträtt. Vi har alltså, långt innanSverige kommit med i EU, deltagit i EG:s inre arbete.För att ta mig friheten att svara också för RTS vill jag sägaatt RTS har tagit fram en särskild studie av effekterna avEU-inträdet på svensk turism. Denna studie distribuerades ianslutning till besöksforum. Vi ligger alltså långt framme ochhar en kontinuerlig bevakning på detta område.Stina : talade om riskkapital. Det hörkanske egentligen inte riktigt till detta sammanhang, men jagtyckte ändå att jag nästan ville säga amen efter det inlägget.Vad gör länsstyrelserna för att också de småskaligaturistföretagen skall få del av infrastruktursatsningar i formav vägar till de anläggningar som finns och för att hjälpa tillmed produktutveckling för dessa företag? Det handlar faktiskt omatt produktutveckla med hjälp av ordentligt riskkapital.Agneta : De riktigt små företagen --landsbygdsutvecklingsföretagen, om man får säga så -- jobbar vimed inom ramen för glesbygdsstöd och inom ramen för samordnadeutvecklingsprojekt med hjälp av våra projektmedel. Framför alltjobbar vi egentligen via kommuner och via olika typer av andraorganisationer: hushållningssällskap, LRF och andra som anammaratt turism på landsbygden är ett bra komplement. Det är enutvecklingsbar näring.Men man behöver oftast ha hjälp med att, jag upprepar det,"paketera" sin produkt på ett sådant sätt att den kan prissättasoch erbjudas en marknad. Det handlar också i mycket storutsträckning om att få marknader och kunder, om att få enkunskap kring vad marknaden vill ha och hur. Detta är också iallra högsta grad ett samordningsarbete.Stina : Hur går det till? Samlar ni dem tillkonferenser? Får de en slant när de går? Träffar de någonkonsulent? Hur går det till?Agneta : De här människorna, entreprenörerna,finns i ett område. Det går oftast till på det viset att man sergoda exempel på hur andra gör. Man fångar upp ett behov. Manformulerar en affärsidé. Man diskuterar med affärsutvecklare påexempelvis Utvecklingsfonden eller man tar kontakt med oss.Man kan gå vidare med sina idéer via de organisationer somfinns, hushållningssällskap och andra, som också harlandsbygdsutvecklare som i sitt jobb samlar till stormöten, tilldiskussioner via byalag och på många andra sätt. Genom den härtypen av mobiliseringsarbete som sker ute i bygderna fångar manupp idéer och entreprenörer. Sedan får vi stödja med demöjligheter till stöd vi har.Rose-Marie Frebran: Det är många som har talat om behovetav någon form av nationellt organ. Jag har ännu inte lyckats tatill mig argumenten som har framförts så att jag känner migövertygad om att detta behövs. Är det någon som sitter inne mednågot mer, så kom gärna fram med det!Peter : Vi efterlyser en dialog med företrädare fördet offentliga. Det är ingenting man konstruerar som svar på enfråga rätt ut. Det måste vara en dialog mellan de olikakomponenterna. Det är självklart. Det är det vi efterlyser. Viär inom rese- och turistindustrin samlade i ett gemensamtagerande. Vi vill ha någon att snacka med. Sedan skall vi se hurvi kan lösa problemen. Gemensamma mål, gemensamma strategier --annars går det inte.Rose-Marie Frebran: Kan ni prata med en turistministereller måste ni ha ett organ, som ni pratar om?Peter : Vi kan kalla det turistminister ellernågot annat. Det behövs en person som fungerar på det sättet. Vibehöver en enhet som hjälper dig och mig att ta fram underlag,statistik, fakta och kunskap. Det är det organet vi efterlyser.Och så behöver vi ett marknadsföringsbolag. Det har vi: NextStop Sweden.Ordförande : Då återstår för mig bara attsammanfatta den här diskussionen.Peter nämnde att han vill ha en dialog. Det är precisdet som i vart fall litet grand har varit syftet med dagensutfrågning. Vi har fått en dialog. Som företrädare för det organsom har att för bereda turismärenden anser vi detsjälvklart vara av stor vikt att lyssna på företrädare förmyndigheter, företrädare för branschen och andra som på olikasätt är berörda av verksamheten.Vi har fått lyssna till ett brett spektrum av problem.Men vi har också fått synpunkter på sådant som öppnarmöjligheter. Utskottets ledamöter kommer att noga utvärderaresultatet av utfrågningen. Då kommer det att handla om vilkamål man skall ha för turismpolitiken, men självklart också omatt få en så effektiv organisation som möjligt. Den skall varaeffektiv i sådan mening att man får ut så mycket resultat sommöjligt av satsningarna -- hur man nu skall värdera det.Jag tycker att den utfrågning som vi har haft har vidgatvårt faktaunderlag. Får jag slutligen också skicka med att denöppenhet som alltid kännetecknar kulturutskottet innebär att nisjälvklart är välkomna att höra av er om ni vill ha framkompletterande synpunkter som ni tycker att ni inte har fåtttillfälle att föra fram i dag.Med detta vill jag tacka er alla. Inte minst vill jag tackadem som har rest hit till för att delta i den härutfrågningen. Det har tagit en del extra tid. Ett varmt tack.Peter : , det finns många här som kan tala fördet jag tänker säga. Jag vill bara tacka dig och kulturutskottetför det här initiativet. Jag menar att -- vilketjag också sagt -- har varit något av en pionjärtid. Den härtypen av vidgande av vetande och kunskaper behövs för att viskall kunna driva processen vidare. Tack så mycket.Ordförande : Med detta förklarar jag dagensutfrågning avslutad. Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 2Ärendets beredning 4Utskottet 5Inledning 5Tidigare inriktning av och organisation för de statligainsatserna för turismen 5Nuvarande inriktning av och organisation för de statligainsatserna för turismen 5Förslag i utredning och i anslagsframställning om enändrad organisation 6Frågan om inriktningen av och organisationen för destatliga insatserna för turismen 7Plan för utveckling av turismen 13Vissa regionala frågor 15Kunskapsuppbyggnad m.m. 16Vissa natur- och miljöfrågor 17Budgetfrågor 19Hemställan 21Reservationer 221. Projektet (s) 222. Projektet (nyd) 223. Inriktningen av och organisationen för de statligainsatserna för turismen (s) 234. Plan för utveckling av turismen (s) 245. Vissa natur- och miljöfrågor (s) 256. Medelsanvisningen till Styrelsen för Sverigebilden m.m.(s) 257. Medelsanvisningen till Styrelsen för Sverigebilden m.m.(nyd) 26BilagaAv kulturutskottet ordnad offentlig utfrågning om turismen27