bet · GH01NU17 · 1994-04-28 00:00:00 — Regeringens förslag om ändradnivå på stödet till investeringar i solvärmeanläggningar förbostäder har utskottet inget att erinra emot.VågenergiEtt yrkande i motion 1993/94:N425 (v) tar sikte på ettsvenskt-norskt samarbete om vågenergi; borde göra ettuttalande till förmån för ett sådant samarbetsprojekt. Enligtmotionärerna kan vågenergi bidra med 15 TWhtill energiförsörjningen i Norden.Riksdagen har , (bet.1992/93:NU28), behandlat och avslagit liknande motioner.Utskottet har -- med hänvisning tillEnergiforskningsutredningens betänkande (SOU 1989:48)Energiforskning för framtiden -- anfört att vågkraften har småmöjligheter att bli konkurrenskraftig.Utskottet står fast vid sin uppfattning och avstyrkermotion 1993/94:N425 (v) också i denna del.Översyn av energilagstiftningenI sistnämnda motion begärs även att lagstiftningen som berörenergimarknaden, t.ex. den s.k. ellagen (1902:71 s. 1), skallses över utifrån ett samlat miljöperspektiv. I en sådanutredning borde också effekterna av den ökandeinternationaliseringen studeras.År 1991 beslutade (prop. 1990/91:90, bet. BoU18) attinföra krav på miljökonsekvensbeskrivningar i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. (den s.k. naturresurslagen).Enligt förordningen (1991:738) om miljökonsekvensbeskrivningarkrävs (4 §) att en miljökonsekvensbeskrivning skall bifogastill ansökan om koncession enligt ellagen. Vidare sägs attbestämmelserna i 5 § elförordningen (1982:548) -- som gällersamrådsförfarande i koncessionsärenden -- skall tillämpas ävenbeträffande miljökonsekvensbeskrivningar. Det föreskrivs ocksåatt skall införa en kungörelse ommiljökonsekvensbeskrivningen i bl.a. Post- och InrikesTidningar; i denna skall det anges att skriftliga anmärkningarmot miljökonsekvensbeskrivningen får lämnas till inom enviss angiven tid.Med åberopande av bl.a. dessa bestämmelser avstyrkte utskottetvåren (bet. 1992/93:NU28) ett liknande motionsyrkande somdet nu aktuella. Detta yrkande fick stöd i en meningsyttring(v), men avslogs senare av riksdagen.Den s.k. (N 1992:04) tillkalladesvåren 1992 med uppgift att utarbeta förslag till ny lagstiftningför att möjliggöra en avreglering av elmarknaden. Utredningen(särskild utredare: överdirektör ) redovisade ijuli 1993 delbetänkandet (SOU 1993:68) Elkonkurrens mednätmonopol. Utredningen arbetar nu vidare med bl.a. syftet attellagen () skall ersättas med en modernarelagstiftning.Med hänvisning till den lämnade redovisningen finnerutskottet att det inte är erforderligt med en sådan översynsom begärs i motion 1993/94:N425 (v). Denna motion avstyrksalltså såvitt nu är i fråga.Forskning inom energiområdetEnergiforskningVåren 1993 beslutade om riktlinjer förenergiforskningen under budgetåren 1993/94--1995/96 (prop.1992/93:170, bet. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 132)anför regeringen att dessa riktlinjer bör ligga fast /95. För detta budgetår föreslås ett anslag på ca211 , vilket innebär en minskning med ca 3miljoner kronor jämfört med vad som anvisats för innevarandebudgetår. Regeringen vill vidare ha bemyndigande attunder nästa budgetår låta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser under kommande budgetår i samband med stöd tillforskning och utveckling inom energiområdet. För budgetåren1995/96--1999/2000 föreslås ramar på 170, 140, 110, 90 resp. 60miljoner kronor.Utskottet tillstyrker nu nämnda förslag.BioenergiforskningTill bioenergiforskning har för innevarande budgetår anvisatstotalt ca . Härav anslogs 25 miljoner kronortill två utvecklingsprogram som skall bedriva, nämligenprogrammen Etanolutveckling och Småskalig förbränning avbiobränslen. Inom biobränsleområdet bedriver ocksåprogrammen Trädbränslen och dess miljöeffekter, Energiodling ochekologi, Alternativa drivmedel, Avfall/Biogas/Miljö, , Koloch Bioenergi/klimat. Från anslaget till bioenergiforskningutbetalas också medel till Programrådet vid Studsvik förforskning om förgasning och förbränning.För nästa budgetår föreslås i budgetpropositionen (bil. 105) att ca skall anvisas tillbioenergiforskning. Även i fråga om denna forskning begärs attregeringen skall bemyndigas att låta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till den berörda forskningen.För budgetåren 1995/96--2000/01 föreslås ramar på 60, 30, 25,20, 15 resp. 10 miljoner kronor.Också nu nämnda förslag tillstyrks av utskottet.Småskalig förbränning av biobränslenI motion 1993/94:N416 (m) erinras om programmet Småskaligförbränning av biobränslen, som alltså är ett av de program somNUTEK bedriver inom ramen för bioenergiforskningen och somriksdagen beslutade om . Syftet med programmet är attutveckla -- främst av miljöskäl -- förbränningstekniken förmindre anläggningar för biobränslen. För innevarande budgetårhar avsatts till detta program. Avsikten äratt motsvarande summa skall anvisas under ytterligare tvåbudgetår.Hittills har mycket begränsade forsknings- ochutvecklingsresurser satsats på vedeldningstekniken, anförs det inämnda motion. Motionären anser att det är viktigt att stimulerautvecklingen av pannor för vedeldning och då särskilt pannor ivillastorlek (20--50 kW). Han föreslår att skalluttala sig för en prioritering av insatserna inom programmet försmåskalig förbränning till utveckling av mindre pannor ivillastorlek. I annat fall borde det tillskjutas nya medel förteknikutveckling av sådana pannor.Enligt uppgift från kommer en inte oväsentlig del avmedlen inom programmet att satsas på utveckling av just den typav pannor som motionären förordar. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1993/94:N416 (m).Utveckling av ny teknik för etanolframställningI fem motioner aktualiseras frågor om forskning för utvecklingav inhemskt framställda bränslen, främst etanol.Statligt stöd bör lämnas till regionala försök för enkostnadseffektiv omvandling av skogsavfall m.m. till etanol,anförs det i motion 1993/94:N402 (s). län utpekas somlämpligt område för sådan verksamhet. Motionärerna förespråkaräven socker som råvara för etanolproduktion.Fortfarande finns det mycket att göra för att få framdrivmedel som inte skadar miljön, sägs det i motion 1993/94:N417(c). Regeringen bör enligt motionärerna överväga huranvändningen av inhemska miljövänliga och biologiskt nedbrytbarabränslen kan stimuleras. Detta borde genom ettuttalande anmoda regeringen till.Forskning för utveckling av etanol bör få fortsatt statligtstöd, föreslås det i motion 1993/94:N420 (kds). Där berörs ävenfrågan om distributionsmöjligheterna för etanol och andramiljövänliga drivmedel. Motionärerna kräver statliga satsningarför att bygga upp ett distributionssystem för sådana bränslen.Också i motion 1993/94:T216 (v) föreslås ett uttalande avriksdagen om utveckling av miljöanpassade inhemska drivmedel.Motionärerna framhåller att denna utveckling skulle gå mycketsnabbare om ytterligare medel anslogs till den berördaforskningen och utvecklingen.I motion 1993/94:N245 (v) efterlyses satsningar påanläggningar för produktion av fordonsbränsle ur skogsråvara.Det påpekas att det i finns betydande mängdråvara som lämpar sig för en sådan produktion. Staten bör enligtmotionärerna medverka till de nämnda satsningarna.Under en följd av år har statsmakterna på olika sätt främjatforskning och utveckling avseende etanol. antogriksdagen en plan för introduktion av alternativa drivmedel(prop. 1982/83:100 bil. 14, bet. togs enförsöksanläggning för etanoltillverkning i drift i ,avsedd att i första hand utnyttja spannmål som råvara. Ianslutning till detta projekt inleddes ett samarbete medOK om en försöksverksamhet i medlåginblandning. ligger driften i anläggningen neretill följd av bristande lönsamhet.Svensk Etanolkemi AB tillverkar etanol i medsulfitlut som råvara. Försöket med etanoldrivna bussar som pågåri och i är baserat på dennaproduktion.Motoralkoholkommittén redovisade i sitt betänkande(SOU 1986:51) Alkoholer som motorbränsle bedömningen att det viddenna tidpunkt saknades förutsättningar för beslut om en allmänintroduktion av alternativa drivmedel. Däremot föreslogs att enförsöksverksamhet med användning av rent etanolbränsle idieselfordon skulle inledas. Frågan om statliga åtgärder för attfrämja introduktion av motoralkoholer kunde övervägas på nyttvid ändrade förutsättningar, anfördes det. Sådana kunde varakraftigt höjda bensinpriser.Statligt stöd till forskning och utveckling avseende etanollämnas på olika sätt. Från anslaget Bioenergiforskning utgårstöd till energirelaterad transportforskning; detta stöd uppgårtill och riktas främst till forskning om nyprocessteknik för etanolframställning ur cellulosahaltigaråvaror. Från Energiteknikfonden utbetalas bidrag -- 6 miljonerkronor -- till ettkollektivforskningsprogram med Stiftelsen . Syftet med detta program är att utvecklatekniken för framställning av etanol ur cellulosahaltigaråvaror.Förutom dessa stöd beslutade , som redan nämnts,(prop. 1992/93:179 bil. 3, bet. NU28) om stöd tillett ytterligare program för utveckling av ny teknik företanolframställning -- programmet Etanolutveckling. Till dettaprogram, som hanteras av , har avsatts 15 miljoner kronorper år . I programmet skall de nyateknikerna för samtliga processteg studeras i ett sammanhang ochi en större skala än vad som gjorts i tidigare försök. Frånprogrammet utgår stöd till främst laboratorieutrustning ochpilotanläggningar för framställning av etanol urcellulosahaltiga råvaror.I anslutning till beslutet om detta stöd betonade riksdagendessutom i ett uttalande till regeringen, med anledning avmotioner i frågan och på förslag av utskottet (bet.1992/93:NU28), det angelägna i att takten ökas när det gälleratt inleda etanolproduktion i större skala.I december 1993 beslutade vidare regeringen att medel som haravsatts för utveckling av ny teknik för elproduktion medbiobränsle -- för en femårsperiod -- ocksåskall kunna disponeras för stöd till demonstrationsanläggningarför tillverkning av etanol ur cellulosarika råvaror.Av den föregående redovisningen framgår att staten på olikasätt stödjer forskning och utveckling kring etanolproduktion.Med hänvisning härtill och till uttalande i fråganvåren 1993 finner utskottet inte nu skäl till något nyttriksdagsinitiativ i frågan. De aktuella motionerna avstyrkssåledes i berörda delar.Lokalisering av forskning om biobränslenGävleborgs län har allt som behövs för att producera bioenergi-- råvara, kunskap och arbetskraft, anförs det i motion1993/94:N404 (s). Motionärerna vill att biobränsleförsök imindre skala skall etableras i detta län och föreslår ettriksdagsuttalande i saken.Enligt utskottets mening är den fråga som tas upp imotionen av en utpräglat regional karaktär, vilken riksdageninte bör fatta beslut om. Motionen avstyrks sålunda.Utveckling och introduktion av ny energiteknikInsatser för ny energiteknikFrån anslaget Insatser för ny energiteknik (E 7) utgår, somtidigare beskrivits, medel för stöd till investeringar ianläggningar för vindkraftverk och solvärmeanläggningar. Vidareöverförs medel från detta anslag till Energiteknikfonden (se idet följande). För nästa budgetår föreslås att 45 miljonerkronor skall anvisas till investeringsstödet avseende vindkraftoch till stödet avseende solvärme. Därutöverföreslår regeringen att skall överföras tillEnergiteknikfonden. Totalt föreslås sålunda ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 117) ett anslag på 172 miljonerkronor.Riksdagen har för budgetåren 1992/93 och 1993/94 under det nuaktuella anslaget anvisat medel även för finansiering av detsvenska deltagandet i EG:s program för utveckling avenergisystemet. Dessa medel har inte utnyttjats till fullo,eftersom EFTA-ländernas deltagande i programmen ännu inteklarats ut. har tidigare på förslag av regeringen(prop. 1993/94:105 avsnitt 12, bet. JoU18) beslutat att 10,2miljoner kronor av dessa medel skall föras bort för attfinansiera vissa åtgärder inom Miljö- ochnaturresursdepartementets område. föreslås ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 106) att avde kvarstående medlen skall få utnyttjas för internationelltenergisamarbete.Som tidigare nämnts krävs i motion 1993/94:N429 (nyd) att ingamedel skall anvisas till investeringsstödet för vindkraft. Tillanslaget för insatser för ny energiteknik skulle sålunda 127miljoner kronor anvisas.I motion 1993/94:N425 (v) begärs att anslaget i stället skallutökas jämfört med regeringens förslag. Motionärerna kräver attstödet till vindkraft höjs med och stödettill solvärmeanläggningar med . Totalt skulledet innebära ett anslag på 397 miljoner kronor.Utskottet behandlar här också två yrkanden om utveckling av nyenergiteknik. I motion 1993/94:N432 (s) krävs en plan för enökad användning av alternativ energiteknik. Motionärerna anseratt insatserna för utveckling av ny energiteknik måste ges enmer programinriktad karaktär. I motion 1993/94:N433 (c) föreslåsett uttalande av om en kraftfull satsning påforskning, utveckling och introduktion av miljövänligenergiteknik. En sådan satsning är nödvändig för attomställningen av energisystemet skall kunna genomföras, ansermotionärerna. De menar vidare att samarbete mellanenergileverantörer, energianvändare och utrustningstillverkaremåste stimuleras.Fr.o.m. /92 kan stöd från Energiteknikfonden(se följande avsnitt) lämnas även till programorienteradverksamhet och kollektivforskning inom energiområdet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till nivå påanslaget Insatser för ny energiteknik. Därmed avstyrks deaktuella yrkandena i motionerna 1993/94:N429 (nyd) och1993/94:N425 (v).Utskottet har vidare inget att erinra emot att 2,3 miljonerkronor av kvarstående medel på anslaget utnyttjas förinternationellt energisamarbete.Enligt utskottets mening är det inte erforderligt med ettuttalande av om utvecklingen av alternativenergiteknik i enlighet med vad som begärs i motionerna1993/94:N432 (s) och 1993/94:N433 (c). Utskottet vill erinra omatt stöd från Energiteknikfonden numera kan lämnas även tillprogramorienterad verksamhet och kollektivforskning inomenergiområdet. De två sistnämnda motionerna avstyrks således iberörda delar.EnergiteknikfondenEnergiteknikfonden inrättades (prop.1987/88:90, bet. Från fonden lämnas stöd för att utvecklaeller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknikeller ny miljöskyddsteknik. Fonden har tidigare finansieratsgenom en särskild skatt på olja och senare med medel motsvarande10 kr per m3 olja av den allmänna energiskatten på olja.Fr.o.m. innevarande budgetår tillförs fonden dessa medel via ettsärskilt anslag på statsbudgeten (E 8). Regeringen föreslår ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 119) ett oförändrat anslag på72 för detta ändamål. Som redan behandlatstillförs fonden dessutom medel från anslaget Insatser för nyenergiteknik.Utskottet tillstyrker det nu aktuella förslaget om bidragtill Energiteknikfonden.Främjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktionI energipolitiska beslut ingick också,som redan nämnts, beslut om ett stöd för främjande avbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion. avsatte för detta stöd . Medel till stödet anvisas i form avårliga anslag på . I enlighet härmed föreslåsi budgetpropositionen (bil. 10 s. 106) ett anslag om dettabelopp för /95.Från anslaget finansieras bidrag -- på per kWinstallerad eleffekt -- för att främja investeringar ianläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränsle. Bidragutgår också för ombyggnad av befintliga värmeverk resp.fossilbränslebaserade kraftvärmeverk till anläggningar förkraftproduktion med biobränsle.Våren 1993 beslutades (prop. 1992/93:179 bil. 3, bet. NU28) omen förlängning av stödperioden till inom en oförändradmedelsram. Vidare fattades beslut om att stöd också skall kunnalämnas till anläggningar där det huvudsakliga bränslet består avvissa sorterade avfallsfraktioner.Enligt uppgift från har verket beviljat stöd till 53projekt med en total tillkommande elproduktion från biobränslenpå ca . Projekten fördelar sig enligt följande:12 nya trädbränsleanläggningar,4 konverterade anläggningar (från fossilt bränsle),2 ombyggda anläggningar (från värmeproduktion),2 anläggningar för avfallsbränsle,2 befintliga anläggningar (som erhållit stöd för förbättringav konkurrenskraften),31 rötgas-/deponianläggningar.Besluten om dessa projekt innebär att medelsramen om nu är i det närmaste intecknad. I sinutvärdering av stödformen anför att stödet har haftbegränsade effekter på bl.a. den tekniska utvecklingen ochkommersialiseringen av biobränsleeldad kraftvärme. Kvarståendetillgängliga medel borde därför överföras till i första handanslaget för energiforskning och i andra handEnergiteknikfonden.Med anledning av synpunkter påpekar regeringen ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 102) att investeringsprogrammetinfördes som ett styrmedel för att främja de förnybaraenergislagen och kraftvärmen i avvaktan på en internationellsamordning av åtgärder mot koldioxidutsläpp från elproduktion.I motion 1993/94:N425 (v) erinras om att medelsramen förfrämjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktion snart ärintecknad. Motionärerna anför att det finns ett uppenbart behovav ökade insatser på området och föreslår att 275 miljonerkronor utöver regeringens förslag, eller ,skall anvisas under anslaget för nästa budgetår.Enligt utskottets mening bör i enlighet medtidigare beslut anslå till det nu aktuellainvesteringsstödet. Även i denna fråga vill utskottet erinra omden energipolitiska kommission som utskottet påkallat i detföregående. Motion 1993/94:N425 (v) avstyrks i här berörd del.Viss lokalisering av biobränsleanläggningarI två motioner begärs stöd till viss lokalisering av nyabiobränsleanläggningar. Motion 1993/94:Jo679 (fp) tar sikte påStockholmsregionen. Motionärerna anser att denna region börstimuleras att öka användningen av biobränsle genom stöd tillnya förbränningsanläggningar. På motsvarande sätt krävs i motion1993/94:N307 (s) att särskilda medel -- minst 50 miljoner kronorper år -- skall avsättas för att påskynda introduktionen avbioenergi i Västsverige.Riksdagen bör enligt utskottets uppfattning inte uttalasig för en prioritering av investeringsstödet till vissa angivnaregioner på det sätt som förespråkas i motionerna. Dessaavstyrks därför såvitt här är i fråga.Effektivare användning av energiProgrammet för effektivare energianvändning, m.m.Våren 1991 antog också ett femårigt program föreffektivare användning av energi. Programmet, som har en totalmedelsram på , innefattar fyra delområden,nämligenteknikupphandling av energieffektiva produkter och processer,energieffektiva pilot- och demonstrationsanläggningar inomindustrin samt i lokaler och bostäder,samordning och utveckling av information rörande effektivenergianvändning till mindre och medelstor industri,arbete med energideklarationer, m.m.Riksdagen beslutade senare (prop. 1992/93:100 bil.13, bet. NU28) att den del av programmet som avserteknikupphandling -- till vilken har avsatts-- skulle förlängas med , dock inom en oförändradmedelsram.Fram hade beviljat totalt 360miljoner kronor i stöd till 894 projekt inom ramen förprogrammet. anför i sin utvärdering att staten genomprogrammet lyckats främja och påskynda utvecklingen ochspridningen av energieffektiv teknik -- åtminstone på de områdendär förutsättningar och drivkrafter i övrigt verkar åt sammahåll.Regeringen meddelar i budgetpropositionen (bil. 13 s. 103)att den anser att programmet bör fortsätta med nuvarandeomfattning och inriktning. För nästa budgetår föreslås ettanslag på för insatser inom programmet.NUTEK:s möjligheter att stödja teknikupphandling ochdemonstrationsprojekt bör ökas, enligt vad som begärs i motion1993/94:N307 (s). Motionärerna anser att samhället måste inta enaktiv och pådrivande roll för att få fram teknik ochsystemlösningar som är avpassade för natur och människor.I motion 1993/94:N433 (c) föreslås ett uttalande av riksdagenom utveckling av energieffektivare teknik och stimulanser tillökat elsparande. Genom en sådan utveckling och sådanastimulanser kan en långsiktig minskning av elanvändningen uppnåsinom samtliga samhållssektorer, framhåller motionärerna.Utskottet behandlar här även två yrkanden i motion1993/94:N425 (v). I det ena efterlyses förslag från regeringenssida om hur både energieffektivisering och energisparande skallutvecklas. Motionärerna framhåller vikten av att det görs enåtskillnad mellan de två formerna av åtgärder. Effektiviseringinnebär att ett givet energibehov tillgodoses med lägreenergiåtgång, genom t.ex. byte till högisolerande fönster.Sparande däremot är en minskning av energibehovet, genom t.ex.en sänkning av inomhustemperaturen. Det andra nu aktuellayrkandet i motionen går ut på att energiåtgången inomtransportsektorn skall minskas genom ett flertal olika -- främsttransportpolitiska -- åtgärder.Ett yrkande liknande det sistnämnda avslogs påförslag av trafikutskottet (bet. 1992/93:TU35). Trafikutskottethar vidare i ett betänkande (bet. 1993/94:TU16)om trafikpolitikens mål behandlat frågor om utvecklingen av ettmer miljövänligt trafiksystem. På förslag av trafikutskottetbiföll regeringens förslag till riktlinjer förutvecklingsarbetet rörande ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem (prop. 1993/94:100 bil. Två reservationer(s; nyd) och en meningsyttring (v) avgavs härvid.Enligt näringsutskottets mening är en effektivareenergianvändning och en ökad energihushållning viktigaförutsättningar för att gällande energi- och miljöpolitiska målskall kunna uppnås. Utskottet ser med tillfredsställelse på attprogrammet för effektivare energianvändning har haft positivaeffekter inom området och tillstyrker regeringens förslag tillanslag för nästa budgetår.Vad gäller energiminimeringsåtgärder inom transportsektornhänvisar utskottet till trafikutskottets här redovisadebehandling av sådana frågor. Det berörda yrkandet i motion1993/94:N425 (v) avstyrks därmed. Med det tidigare sagda och mederinran om den förordade energipolitiska kommissionen avstyrkerutskottet också övriga nu aktuella motionsyrkanden.EnerginormerI motion 1993/94:Jo694 (s) föreslås göra ettuttalande om energinormer. Det finns en stor potential föreffektiviseringar inom hushållssektorn, anför motionärerna. Demenar att elanvändningen inom denna sektor borde kunna minskasmed 10--fram . I första hand efterlysesfrivilliga normer för maximal elförbrukning i olikahushållsapparater. Om detta inte kan uppnås bör enligtmotionärerna lagstiftning övervägas. De anser också att Sverigeaktivt bör verka för införande av energinormer inom EU.Våren 1991 ställde sig bakom regeringens förslag(prop. 1990/91:88, bet. NU40) om att för enfemårsperiod skulle anvisas till för ökadeinsatser inom områdena produkttestning, energideklarationer ochmärkning av hushållsapparater och vissa andra energiförbrukandeprodukter.Enligt lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater, somantogs av (prop. 1992/93:34, bet. LU13),får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddela föreskrifter om att vissa hushållsapparater skall märkasmed information om bl.a. energiförbrukning. Lagen innebär enanpassning till EG:s direktiv om märkning avhushållsapparater, vilket genom har åtagitsig att följa. EG:s direktiv har ersatts av ettnytt direktiv i samma ämne (direktiv /75/EEG). Regeringen harnyligen genom proposition 1993/94:203 föreslagit vissa ändringari nyssnämnda lag för att det nya direktivet skall kunnainförlivas med svensk rätt. EG:s direktiv om märkning skall varai kraft hos medlemsländerna vad gällerkyl- och frysapparater. Enligt direktivet skall märket -- med enangiven utformning -- innehålla information omenergiförbrukning, kapacitet och ljudnivå. Ytterligarehushållsapparater kommer att omfattas av implementeringsdirektivnär standardiserade metoder för mätning av apparaternasenergiförbrukning har framtagits.En arbetsgrupp inom -- underordförandeskap av direktör och med företrädareför bl.a. och -- har irapporten i ett europeisktperspektiv redovisat information om energieffektiviseringsfrågori anknytning till EU:s aktiviteter.