bet · GH01AU17 · 1994-04-14 00:00:00 — De skäl somanförts mot en utvidgning har alltjämt bärighet. Som anförs iutredningsbetänkandet får frågan i stället tas upp på nytt medanledning av en eventuell prövning av . Utskottetförutsätter att regeringen följer frågan och vid behov kommermed förslag.På anförda grunder avstyrks motionerna A40, A44, A254, A810och A814 i berörda delar.Utskottet övergår till motionsförslagen om att införa enlagregel som ger den som anser sig lönediskriminerad rätt att fåskriftlig uppgift av arbetsgivaren om lön m.m. för den somhon eller han jämför sig med.Någon lagregel som ger arbetstagaren stöd för att hosarbetsgivaren utverka information av det angivna slaget finnsinte. Vid ifrågasatt diskriminering vid anställning ochmotsvarande finns däremot en regel som ger arbetstagaren ellerarbetssökanden rätt att på begäran få skriftlig uppgift ommeriter m.m. hos medsökanden. För JämO:s verksamhet gäller enregel som innebär en allmän skyldighet för arbetsgivare att påuppmaning av lämna de uppgifter omförhållanden i arbetsgivarens verksamhet som kan vara avbetydelse för ombudsmannens tillsyn.Utskottet har inte övertygats om behovet av en regel av dettaslag. Redan med nuvarande ordning har en arbetstagaremöjligheter att med stöd av sin fackliga organisation ellergenom JämO få uppgifter, och i en process kan uppgifternautverkas genom editionsföreläggande. Till detta kommersvårigheten att avgränsa den krets som skulle kunna stödja sigpå kravet, något som ställer sig mer problematiskt i dennasituation än när det gäller diskriminering vid anställning ochliknande. Här, liksom vid kartläggningen av löneskillnader, kanintegritetsskäl motivera en viss restriktivitet.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna A40, A254, A810och A814 i berörda delar.Grupptalan m.m.PropositionenI propositionen berörs frågan om s.k. grupptalan idiskrimineringstvister, men något förslag läggs intefram. Med grupptalan avses en rättegång då käranden utan uppdragför talan till förmån för en i processen angiven grupp varsmedlemmar träffas av domens rättskraft, trots att de inte ärparter i målet. Det påpekas att det finns många tänkbaravarianter av grupptalan.Frågan om grupptalan har tagits upp både avJämställdhetsutredningen (SOU 1990:41) ochLöneskillnadsutredningen (SOU 1993:7). I propositionenkonstateras att en särskilt utredare tillkallats med uppgiftenatt överväga möjligheten att införa regler om grupptalan som ettkomplement till de traditionella rättegångsreglerna (dir.1991:59). Enligt propositionen kommer attgöra en genomgång av förutsättningarna för en grupptalan påjämställdhetsområdet. Mot den bakgrunden finner regeringen attutredningens överväganden bör avvaktas.MotionI motion A810 (yrk. 5) från den allmänna motionstidenförutsätter att utredervärdet av rätt till grupptalan vid löneskillnader och läggerförslag om detta. I motion A44, som väckts medanledning av propositionen, framställs inget yrkande rörandegrupptalan, utan partiet säger sig vilja avvakta med ytterligareförslag sedan utredningen lagt sina förslag.UtskottetUtskottet ansluter sig i denna fråga till vad som anförs ipropositionen om att överväganden böravvaktas. Motion A810 kan inte anses innefatta något kravdärutöver, varför den är tillgodosedd med utskottetsställningstagande.Övriga frågor med anknytning till jämställdhetslagensdiskrimineringsförbudMotionerUtskottet tar i detta sammanhang också upp två motioner somrör lagens diskrimineringsförbud i övrigt.Ylva m.fl. (fp), som gör jämförelser med EG:sjämställdhetslagstiftning, vill enligt motion A804 (yrk. 2delvis) att den svenska lagen skärps när det gällermöjligheterna att angripa indirekt diskriminering.Bengt m.fl. (v), som också utgår från EG-rätten,kritiserar lagens skadeståndsregler i motion A806 (yrk. Ävenom flera har diskriminerats genom ett anställningsbeslut avarbetsgivaren, skall skadeståndet enligt 25 § andra stycketbestämmas som om bara en hade diskriminerats och delas likamellan dem. Denna regel uppfyller sannolikt inte EG-rättenskrav, anför motionärerna.UtskottetNär det gäller möjligheterna att angripa indirektdiskriminering kan utskottet konstatera att jämställdhetslagenuttryckligen omfattar såväl direkt som indirekt diskriminering.Lagens definition av begreppet indirekt diskriminering ansluterenligt förarbetena till vad som gäller inom EG (prop.1990/91:113 s. 80). Eftersom lagen således redan är EG-anpassadi detta hänseende avstyrker utskottet motion A804 i den berördadelen.Kritiken mot jämställdhetslagens skadeståndsreglerföranleder utskottet att erinra om de principer som ligger bakomden ifrågavarande regeln i 25 § andra stycket. Att skadeståndetom flera diskriminerade begär skadestånd skall bestämmas som ombara en av dem blivit diskriminerad samt delas lika mellan demhänger i grunden samman med den i princip friaanställningsrätten på den privata arbetsmarknaden och det sättman valt att utforma diskrimineringsförbuden. Skulle det iframtiden visa sig att den svenska lagstiftningens principerinte står i överensstämmelse med EG-rätten får frågan övervägasi det sammanhanget.Utskottet avstyrker med det anförda motion A806 i berörd del.Jämställdhetsombudsmannens uppgifter, talerätt m.m.PropositionenI propositionen tas JämO:s roll upp från några olika aspekter.Utskottet har i det föregående berört konsekvenserna för JämO:sbehörighet att reglerna om aktiva åtgärder görs tvingande.Förändringen innebär att JämO även kommer att verka på detkollektivavtalsreglerade området.I propositionen föreslås vidare att JämO får rätt att föratalan även på annan grund än könsdiskriminering, om JämO bedömeratt det lämpligen bör ske i samma rättegång. Detta reglerasgenom ett tillägg till 46 § jämställdhetslagen. Vad som åsyftasär bl.a. situationer då det kan vara fråga om att angripa enuppsägning med stöd av LAS som alternativ grund eller att göraanspråk enligt föräldraledighetslagen. En motsvarande regleringhar gjorts i den av antagna lagen mot etniskdiskriminering i arbetslivet.MotionerVänsterpartiet anser i sin motion A44 (yrk. 9) att regeringenbör ge JämO i uppdrag att särskilt se överjämställdhetsarbetet i fristående högskolor ochstiftelseägda universitet och högskolor. Samtliga landetshögskolor skall, enligt , garantera kvinnor ochmän en likabehandling. I motion A810 (yrk. 1) anserVänsterpartiet vidare att JämO:s befogenheter allmänt sett böröka när det gäller att ingripa mot könsdiskriminerandelönesättning. I partiets motion A715 (yrk. 1), som rör sextimmars arbetsdag, begärs att JämO får i uppdrag att utredaeffekterna av en förkortad arbetsdag på löneskillnaderna mellankönen. Slutligen begärs i partiets familjepolitiska motion So610(yrk. 4) att JämO får i uppdrag att komma med utvärdering ochförslag till åtgärder som stimulerar män att ta föräldraledigt.En analys behövs av varför de kampanjer som genomförts desenaste åren gett så klent resultat.Även i motion A805 (yrk. 3) av ()föreslås utökade befogenheter och resurser till JämO för attverka mot osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Sammamotionär vill också ge JämO ökade befogenheter att verka för attledande positioner inom näringsliv, offentlig sektor ochsamhället i övrigt görs tillgängliga för kvinnor på sammavillkor som män (yrk. 4).Christer m.fl. (fp) anser enligt motion A813 (yrk. 2,delvis) att den som vänt sig till JämO skall slippa blanda infackföreningen. Samma motionärer ser trakasserier och annanmobbning av kvinnor som ett problem, särskilt på mansdomineradearbetsplatser. JämO bör få i uppdrag att utarbeta en handledninghur man kommer till rätta med dessa arbetsmiljöskadliga problem,sägs det i motionen (yrk. 4).I motion A809 av och ()påtalas som en brist i lagen det angivna förhållandet attJämO inte kan åberopa annan lagstiftning än jämställdhetslagensom grund för sin talan (yrk. Motionärerna anser också attJämO bör kunna anlita utomstående ombud (yrk. 3).I samma motion framför motionärerna att JämO borde ges rättatt uttala sig över hela samhällsområdet. Med eventuelltnegativa uttalanden som enda sanktion är det svårt att se någrabetänkligheter med en sådan ordning, anför motionärerna (A809yrk. 4).UtskottetVänsterpartiets olika förslag i motionerna A44, A715 och So610om särskilda uppdrag för JämO att 1. se överjämställdhetsarbetet i fristående högskolor och stiftelseägdauniversitet, 2. effekterna av en förkortad arbetsdag pålöneskillnaderna och 3. att göra en analys av tidigareföräldraledighetskampanjer kan utskottet inte ställa sig bakomav det skälet att det inte bör vara som initieraruppdrag av detta slag. Motionerna avstyrks således i berördadelar.Med anledning av förslagen i A805 och A810 om utökadebefogenheter för JämO i fråga om löneskillnader kan utskottetkonstatera att de tidigare behandlade förslagen om tvingandelagstiftning och regler om kartläggning av löneskillnaderinnebär att JämO får rätt att undersöka om det på en arbetsplatsfinns kartläggning av löneskillnader på sätt som är föreskrivet.Ombudsmannen kan också undersöka om en redovisning avkartläggningen och de åtgärder som motiveras av kartläggningenfinns i jämställdhetsplanen. Framför allt kan JämO i det arbetesom nu avkrävs arbetsgivare blir en viktig samtalspartner somkan bistå med information och råd. Förhoppningsvis kan vunnaerfarenheter i detta sammanhang ges spridning med JämO:s hjälp,så att de initialproblem som kan uppstå snart är övervunna.Något utalande härutöver kan inte anses påkallat med anledningav de nu berörda motionerna A805 och A810 som således avstyrks iberörda delar.Att verka för att ledande positioner inom näringsliv,offentlig sektor och i samhället i övrigt görs tillgängliga förkvinnor på samma villkor som män omfattas av JämO:s roll på detgenerella och opionsbildande planet. Något tillkännagivande medanledning av motion A805 i denna del kan därför inte ansespåkallat enligt utskottets mening.Med anledning av m.fl. (fp) synpunkter imotion A813 att den som vänt sig till JämO skall slippa blandain fackföreningen hänvisar utskottet till vad som anförs ipropositionen om JämO:s talerätt i diskrimineringstvister. Ipropositionen s. 60 förs ett resonemang om den saken medanledning av att det från vissa håll framförts att den enskildeborde ha möjlighet att själv avgöra om han eller hon skall låtasig företrädas av den fackliga organisationen eller av JämO.Regeringen finner att det inte kan komma i fråga att låta denenskilde fritt bestämma detta. JämO avgör efter en diskretionärprövning själv vilka fall som skall föras till domstol; skäletär enligt regeringen uppenbart. JämO har inte resurser att drivaalla fall där en enskild anser sig diskriminerad utan måstebegränsa sina insatser till frågor där det är särskilt angelägetatt få fram ett avgörande.Utskottet ansluter sig till vad regeringen anfört i dennafråga och vill för tydlighetens skull tillägga att den enskildei diskrimineringstvister självfallet har möjlighet att självväcka talan vid tingsrätt.Samma motionärers förslag att JämO bör få i uppdrag attutarbeta en handledning mot trakasserier och mobbning -- ettenligt utskottet i och för sig angeläget uppdrag -- avstyrks avutskottet med motiveringen att det inte bör vara sominitierar verksamhet av detta slag.De nu ifrågavarande yrkandena i motion A813 avstyrks medhänvisning till det anförda.Ett förslag om att JämO skall kunna åberopa annanlagstiftning än jämställdhetslagen framläggsenligt vad som framgått ovan i propositionen. Utskottet godtarpropositionen i denna del och konstaterar därmed att detmotsvarande förslaget i motion A809 är tillgodosett.I frågan om JämO:s anlitande av utomstående ombud kanutskottet hänvisa till vad som anförs i propositionen i dennafråga (s. 58). Det finns ingenting som hindrar JämO från attanlita ett utomstående ombud för att utföra sin talan om detskulle anses ändamålsenligt. Något uttalande härutöver kan inteanses påkallat med anledning av motion A809 i denna del, somsåledes avstyrks.Förslaget i samma motion om att JämO borde ges rätt att uttalasig över hela samhällsområdet föranleder utskottet till följandekommentar. Enligt instruktionen för myndigheten är ombudsmannensverksamhetsområde arbetslivet, men i sin rådgivande ochinformerande verksamhet skall JämO även verka påutbildningsområdet i vidsträckt mening. Enligt utskottetsuppfattning är det viktigt att framhålla att JämO:s roll iförsta hand är av rådgivande, informerande och opinionsbildandekaraktär. Ombudsmannen skall verka för att jämställdhetslagenföljs frivilligt. Det är bara i vissa klart angivna fall somombudsmannen har rättsliga befogenheter. Tanken att JämO skulleha någon sorts allmän och övervakande funktion inom helasamhället med möjlighet att uttala kritik mot företeelser somansågs stå i strid med jämställdhetssträvandena måste enligtutskottets mening avvisas av principiella skäl. På anfördagrunder avstyrks det nu berörda motionsyrkandet i A809.Sexuella trakasserier m.m.PropositionenI propositionen berörs de diskussioner som förekommit om attlagreglerna mot sexuella trakasserier borde ändras så att deockså omfattar högskolan. Regeringen står i detta hänseende fastvid sin tidigare uppfattning att lagen inte bör utvidgas tillatt omfatta andra delar av samhällslivet än arbetslivet. Ipropositionen erinras om att den nya högskolelagen anger attjämställdhet mellan kvinnor och män alltid skall iakttas ihögskolornas verksamhet, och att det ankommer på högskolorna attse till att reglerna i den nya lagen efterlevs.Några förändringar föreslås inte av jämställdhetslagens reglermot sexuella trakasserier, som innebär dels att arbetsgivarensom en aktiv åtgärd skall motverka sådana trakasserier (6 §),dels att arbetstagaren är skyddad mot trakasserier på grund avatt arbetsgivarens sexuella närmanden avvisats (22 §).MotionerSexuella trakasserier inom utbildningsväsendet tas upp idet från utbildningsutskottet överlämnade och tidigare berördayrkande 18 i motion Ub714 och i den likaledesförut behandlade motionen A807 av och (kds), liksom i m.fl. (c) motion A815(yrk. 32) och i () motion A803. I motion A815anförs att jämställdhetslagen måste ändras så att den omfattaräven skolan/högskolan, och krav på åtgärdsprogram måste ställasvid varje högskola. Att positionerna flyttats fram något genomtillägg i högskolelagen och i är visserligen bra, men inte tillräckligt för attmotsvara det förbud som finns i arbetsmiljölagen, anförs det imotion A803. Motionären anser att även om det finns lagtekniskaproblem, så väger inte det tillräckligt starkt för att man skallavstå från att förbjuda sexuella trakasserier vid högskolorna.I motion A806 av m.fl. (v) begärs att ett direktförbud mot sexuella trakasserier förs in ijämställdhetslagen (yrk. 1).UtskottetMotionerna A815 och A803 berör sexuella trakasserier inomutbildningsväsendet, och motionärerna förordar i första handatt reglerna i jämställdhetslagen eller annanarbetsmarknadslagstiftning utsträcks till att i detta hänseendeäven avse utbildningsområdet.Yrkandena i motionerna A807 och det från utbildningsutskottetöverlämnade yrkandet i motion Ub714 utgår även de från bl.a.problemet med sexuella trakasserier.Utbildningsutskottet har i sitt ovan nämnda yttrande UbU3ybehandlat motionerna A807 och Ub714. Arbetsmarknadsutskottetinstämmer i vad som sägs i yttrandet om att man under ingaförhållanden får ha överseende med sexuella trakasserier, änmindre acceptera dem. Den bristande maktbalansen lägger ettmoraliskt och etiskt ansvar på läraren, som är den som harmakten, sägs det i yttrandet. Liksom utbildningsutskottet finnerarbetsmarknadsutskottet det synnerligen angeläget attuniversitet och högskolor bemödar sig om att komma till rättamed de problem som föreligger.Utbildningsutskottet redovisar en rad åtgärder som vidtasinom högskolan i detta syfte, och drar av redovisningenslutsatsen att högskolan själv inser hur allvarlig frågan är.Utbildningsutskottet utgår från att planerade åtgärder från deansvariga myndigheterna kommer att ge resultat. Utskottetförutsätter att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen ochvidtar de åtgärder som kan anses påkallade.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig tillutbildningsutskottets bedömning att någon åtgärd intekan anses påkallad med anledning av motionerna A807 och Ub714 ii nu berörda delar. Detsamma gäller enligt utskottets mening deövriga i detta avsnitt behandlade motionerna.På anförda grunder avstyrks motionerna A803, A807, A815 ochUb714, i förekommande fall i berörda delar.Utskottet tar slutligen i detta avsnitt upp förslaget i motionA806 om ett direkt förbud mot sexuella trakasserier ijämställdhetslagen. Yrkanden av motsvarande slag har tidigarebehandlats av utskottet, bl.a. i samband med den nyajämställdhetslagen. Utskottet har inte varit, och är inte hellernu, övertygat om behovet eller nyttan av en särskildförbudsreglering i jämställdhetslagen eftersom det redan finnsregler i både civilrättslig och straffrättslig lag som kananvändas mot trakasserier av olika slag. Den viktiga principenatt sexuella trakasserier inte skall behöva tålas på enarbetsplats kommer till uttryck framför allt genom regeln i 6 §jämställdhetslagen. Den regeln innebär att arbetsgivare som enaktiv åtgärd skall verka för att inte någon arbetstagare utsättsför sexuella trakasserier. Genom det i den tidigareframställningen behandlade och godkända förslaget blirarbetsgivare alltid skyldiga att iaktta lagens regler om aktivaåtgärder även om kollektivavtal finns, och JämO får möjlighetatt utöva tillsyn över att regeln i 6 § följs på helaarbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda avstyrks det nubehandlade motionsyrkandet.Övriga regeringsförslag till ändringar i jämställdhetslagenUtskottet tillstyrker förslagen i övrigt till ändringar ijämställdhetslagen.FamiljenPropositionenI propositionen anförs att en av de informella strukturer somstyr den ojämna fördelningen av makt och ekonomiska resursermellan kvinnor och män (jämför tidigare avsnitt) är ett"oskrivet kontrakt" mellan kvinnor och män som leder till attkvinnor ofta har deltidsarbete för att kunna förena yrkesliv ochfamilj. Detta medför att kvinnor blir ekonomiskt beroende avenskilda män och att deras deltidsarbete blir en förutsättningför männens förvärvsarbete på heltid. Detta gäller i synnerhetnär det finns små barn i familjen. Fördelningen av hemarbete ochyrkesarbete är i stort sett jämn mellan par utan barn.Fördelningen är också jämnare i familjer där kvinnan har enstark ställning på arbetsmarknaden, t.ex. med högre lön änmannen. För att påskynda den omvandling som skett av arbetslivoch familjeliv i jämställd riktning föreslår regeringenytterligare insatser och stimulans för fäder att ta ett ökatpraktiskt ansvar för arbetet med barn och hem.MotionerVänsterpartiet föreslår i sin motion A44 (yrk. 6) att enutredning tillsätts med syfte att kartlägga omjämställdheten kan sägas vara socialt snedfördelad och vilkamekanismer som ligger bakom det faktum att ansvaret för hem ochbarn fördelar sig olika mellan kvinnor och män i olikasamhällsklasser.I motion A813 (yrk. 5) av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om den jämställda familjen.Motionärerna tar upp frågor om tillgång till barnomsorg,föräldraledighetsfrågor, önskvärdheten av en pappamånad,ensamförälderstödet och kvinnornas högre förpensionsförsäkringar i jämförelse med männen.UtskottetDe formella möjligheter som finns att dela föräldraledighetenhar inte i någon större utsträckning ändrat traditionellafamiljemönster. Utskottet anser att det är viktigt att försökakomma åt de informella hinder som finns mot jämställdhet.Attitydförändringar är därför av största vikt. Utskottet bedömeratt de åtgärder regeringen föreslår för att få fäder att ta ettökat praktiskt ansvar för barn och hem påskyndar omvandlingen avarbetsliv och familjeliv i mer jämställd riktning. Den av (v) imotion A44 begärda utredningen för inte jämställdhetsarbetetframåt ytterligare. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A44 i denna del.Ett tillkännagivande om den jämställda familjen begärs imotion A813 (fp). I samband med det vill utskottet framhålla attjämställdhet inom familjen är en förutsättning för harmoniskafamiljer. Både kvinnor och män har dubbla roller. Med tanke pådetta är det viktigt att ökad valfrihet skapas exempelvis närdet gäller arbetstid och barntillsyn. En sådan valfrihet gör detmöjligt med en arbetsfördelning inom familjen som utgår frånindividuella förutsättningar samt från den enskilda familjensvärderingar och praktiska överväganden.Propositionen om vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. (prop.1993/94:220) har överlämnats till . Därföreslås att rätt till tillfällig föräldrapenning skall kunnaöverlåtas till en annan (närstående) person som i stället förförälder avstår från förvärvsarbete i samband med sjukdom ellersmitta hos ett barn eller dess ordinarie vårdare. Förslagetinnebär framför allt en förbättring för ensamstående föräldrarmen ger också ökad flexibilitet i familjer där den ena föräldernt.ex. på grund av sitt arbete långa tider vistas på annan orteller i annat land än den övriga familjen. Förslaget berör tillviss del det som anförs i motionen.Något uttalande härutöver är enligt utskottets mening intepåkallat. Den aktuella delen i motionen avstyrks därför avutskottet.FöräldraledighetPropositionenEnligt propositionen är ett av hindren för fäder att i ökadutsträckning ta ut föräldraledighet rådande attityder hos bådekvinnor och män. En förstärkt information från försäkringskassanom bl.a. föräldraförsäkringens mer tekniska utformning,familjeekonomiska konsekvenser och om den betydelseföräldraledigheten har leder dock till att fäder ökar sitt uttagav föräldrapenningdagar. Regeringen föreslår en fortsattsatsning på information och opinionsbildning om deladföräldraledighet. Försök med information och opinionsbildningdirekt riktad till nyblivna fäder kommer att vidareutvecklas ochspridas inom ramen för föräldrautbildningen.MotionerI motion A43 (yrk. 4 delvis) vill och (nyd) avslå regeringens förslag om informationoch opinionsbildning om föräldraledighet. De menar att stateninte skall styra föräldrarnas val i fråga om vem som skall varahemma och ta hand om barn.Margareta () begär i motion A805 (yrk. 2) etttillkännagivande om vikten av ökad informationsspridning för attåstadkomma en attitydförändring så att pappors möjlighet ökaratt i större utsträckning kunna vårda egna barn i hemmet.Processen kan påskyndas genom kraftfulla informationsinsatsertill arbetstagare och fackförbund samt till arbetsgivare ochderas organisationer.UtskottetUtskottet har inhämtat att den försöksverksamhet med att bildasärskilda pappagrupper som prövats vid några mödravårdscentralerhar fallit väl ut. Uppföljning har visat att män som deltagit ipappagrupper tar ut större del av föräldraledigheten ängenomsnittet för män i riket. Utskottet anser att ytterligareinsatser för att få fäder att ta ett ökat praktiskt ansvar förarbetet med barn och hem är av stor vikt. Utskottet delar därförinte uppfattningen i motion A43 (nyd). Med avseende på motionA805 (kds) anser utskottet att de efterfrågadeinformationsinsatserna tillgodoses av propositionen. Medhänvisning till vad som anförts tillstyrks propositionen imotsvarande del och avstyrks motionerna A43 (nyd) och A805 (kds)i de aktuella delarna.Kvinnors hälsaPropositionenI propositionen anförs att trots att kvinnor i genomsnittlever än män har de ett högre ohälsotal. Inom denmedicinska vetenskapen finns föga kunskap om de faktorersom skiljer kvinnors och mäns hälsa och inom läkarutbildningenär kunskapen bristfällig om det forsknings- ochutvecklingsarbete som pågår om kvinnors hälsa och sjukdomar.Regeringen anser därför att det är angeläget att etablera ettkvinnoperspektiv i läkarutbildningen. Särskilda projektmedelföreslås avsättas för detta ändamål. Maktstrukturen inom hälso-och sjukvården har stor betydelse för hur kvinnors ohälsa och desymptom den ger upphov till uppfattas och bemöts. Enligtpropositionen kommer en utredning att tillsättas inomSocialdepartementet för att närmare belysa hurkvinnor och män bemöts inom hälso- och sjukvården.