bet · GH01LU28 · 1994-05-26 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet tio motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden under innevarande ochsom rör lagstiftning om registrerat partnerskap och frågor omhushållsgemenskap m.m.I ärendet har inkommit ett stort antal namnunderskrifter frånupprop såväl mot en lagstiftning om registrerat partnerskap somtill förmån för en sådan lagstiftning. Vidare har ett flertalskrivelser inkommit från enskilda.Med anledning av sex motioner (s, m, c, fp och v) läggerutskottet i betänkandet fram ett inom utskottet utarbetatförslag till lag om registrerat partnerskap jämte förslag tillföljdändringar i och brottsbalken.Den föreslagna lagstiftningen bygger på Partnerskapskommitténsbetänkande SOU 1993:98 Partnerskap och den har på utskottetsanmodan granskats av Lagrådet.Enligt förslaget skall två personer av samma kön få rätt attregistrera sitt partnerskap. Registreringen innebär att deflesta bestämmelser som gäller för äktenskap blir gällande ocksåför registrerade partnerskap.Registrerat partnerskap är tänkt för homosexuella par. Någotkrav på sexuell läggning, samliv eller gemensamt hushåll ställsdock inte upp. Registreringen föreslås ske vid en förrättningunder former som motsvarar borgerlig vigsel och den skallförrättas av domare vid tingsrätt eller avregistreringsförrättare som utses av länsstyrelsen.Rättsverkningarna av en registrering föreslås motsvara ihuvudsak vad som gäller för äktenskap. Detta innebär bl.a. attäktenskapets regler om giftorätt, bodelning, ömsesidigförsörjningsplikt, inbördes arvsrätt och regler om namn blirtillämpliga även på partnerskapet. Detsamma gäller regler ompensionsvillkor, efterlevandeskydd och olika bidragsformer.Från den nämnda huvudregeln föreslås undantag för alla reglersom ger upphov till gemensamt föräldraskap eller gemensamvårdnad om barn. Partner i ett registrerat partnerskap fåralltså enligt förslaget inte möjlighet att adoptera barn, varkengemensamt eller var för sig. Inte heller skall de ges tillgångtill insemination eller annan konstlad befruktning. Registreradpartner skall inte heller kunna utses att som särskild förordnadförmyndare gemensamt med sin partner utöva vårdnaden om enunderårig.Den nya lagstiftningen skall enligt förslaget träda i kraftden 1 januari 1995.Till betänkandet i denna del har fogats en reservation och ettsärskilt yttrande (m, c, kds och nyd).Utskottet avstyrker motionsyrkanden om att lägga framlagförslag på grundval av förslag tilllag om sambor av samma kön.Med anledning av två motioner om s.k. hushållsgemenskap (kds)förordar utskottet ett tillkännagivande till regeringen om atten parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda vilkaåtgärder som skall vidtas för att öka tryggheten för människorsom delar hushållsgemenskap på andra grunder än äktenskapets.Till betänkandet i denna del har fogats en meningsyttring (v).I betänkandet avstyrker utskottet vidare ett motionsyrkandeangående neutralitet inom familjerätten och ett motionsyrkandeom utvidgning av sambolagens regler. 1993/94:L207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagar och bestämmelser somberör hushållsgemenskaper och behovet av bättre trygghet fördenna grupp.1993/94:L208 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn för att undanröja hinder förolika hushållsgemenskapers behov av tillfredsställandefrivilliga avtal på samlevnadsområdet.1993/94:L403 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registrerat partnerskap.1993/94:L405 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar anta förslaget till lag om partnerskap förhomosexuella jämte övriga bifogade förslag.1993/94:L406 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om neutralitetsprincipens genomförande ilagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om modernisering av den heterosexuellasambolagstiftningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om modernisering av den homosexuellasambolagstiftningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en registreringsregel förpartnerskap i sambolagstiftningen.1993/94:L408 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar anta en lag om partnerskap ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar anta en lag om sambor av samma kön ienlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:L412 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att införa en lag om partnerskap ienlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar ändra i i enlighetmed vad i motionen anförts,3. att beslutar ändra i i enlighet medvad i motionen anförts.1993/94:L413 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att antar i motionen framlagt förslag till lag ompartnerskap,2. att antar i motionen framlagt förslag till lag omsambor av samma kön,3. att antar i motionen framlagt förslag till lag omändring i ,4. att antar i motionen framlagt förslag till lag omändring i brottsbalken.1993/94:L415 av m.fl. (v) vari yrkas1. att antar förslag till lag om partnerskap ienlighet med lagförslaget i betänkandeSOU 1993:98, Partnerskap,2. att antar förslag till lag om sambor av samma köni enlighet med förslaget i betänkande SOU1993:98, Partnerskap,3. att antar förslag till lag om ändring iäktenskapsbalken i enlighet med lagförslaget iPartnerskapskommitténs betänkande SOU 1993:98, Partnerskap,4. att antar förslag till lag om ändring ibrottsbalken i enlighet med lagförslaget iPartnerskapskommitténs betänkande SOU 1993:98, Partnerskap.1993/94:L422 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en lagstiftning om partnerskap för homosexuella.Betänkandets dispositionEfter en allmän inledning och en redovisning av utländskaförhållanden börjar utskottets behandling av motioner omregistrerat partnerskap. Detta avsnitt inleds med en redovisningav motionerna och därefter följer utskottets allmännaöverväganden, lagrådsremissens huvudsakliga innehåll,Lagrådets yttrande samt utskottets principiellaställningstagande. Därefter redovisas utgångspunkter förlagstiftningen, internationellt privaträttsliga konsekvensersamt specialmotivering.I ett avslutande avsnitt Övriga frågor behandlar utskottetmotionsyrkanden om hushållsgemenskap och familjerättsligneutralitet.Efter utskottets hemställan återfinns reservation,meningsyttring och särskilt yttrande.Till betänkandet har fogats sex bilagor. Dessa utgörs avutskottets framlagda lagförslag (bilaga 1), lagrådsremissenslagförslag (bilaga 2), Lagrådets yttrande (bilaga 3),sammanfattning av betänkande (SOU1993:98) Partnerskap (bilaga 4), Partnerskapskommitténslagförslag (bilaga 5) samt förteckning över remissinstanser(bilaga 6).När det gäller remissyttrandena kan nämnas att ensammanställning av dessa finns tillgänglig i ärendet. 1 InledningRiksdagen har vid åtskilliga tillfällen behandlat spörsmålrörande homosexuell samlevnad. Första gången frågan omhomosexuellas rättigheter var föremål för närmare uppmärksamhetvar 1973 då behandlade vissa förslag till ändringar igiftermålsbalken. I den proposition som låg till grund för deföreslagna lagändringarna berördes inte frågan om homosexuellsamlevnad. Däremot togs frågan upp i det sammanhanget medanledning av en motion, vari yrkades att de sexuellt avvikandesrätt till lika villkor med andra grupper skulle erkännas.I sitt av godkända betänkande avstyrkte utskottetbifall till motionsyrkandet. I anslutning till behandlingen avmotionen framhöll emellertid utskottet att samlevnad mellanparter av samma kön från samhällets synpunkt är en fulltacceptabel samlevnadsform (LU 1973:20 s. 116). Dettagrundläggande ställningstagande har därefter åberopats i fleraolika sammanhang (se t.ex. prop. 1986/87:124 s. 43). År 1978tillsattes en kommitté med uppgift bl.a. att sammanställa ochredovisa tillgänglig vetenskaplig dokumentation omhomosexualitet och att föreslå åtgärder som syftade till attundanröja kvarvarande diskriminering av homosexuella. Kommitténsbetänkande, SOU 1984:63 Homosexuella och samhället, innehålleren omfattande redovisning bl.a. av homosexualitet i etthistoriskt perspektiv, olika former av diskriminering avhomosexuella, den homosexuella frigörelsekampen, forskning omhomosexualitet och om homosexuella relationer samt enredovisning av gällande rätt på olika områden som berörhomosexuella. Utredningen avvisade tanken på äktenskap mellanhomosexuella. Man hänvisade till de grundmurade värderingar somfanns i samhället om äktenskapet som en institution förfamiljebildning mellan en man och en kvinna. Som ett alternativdiskuterades införandet av en möjlighet för homosexuella attanmäla eller registrera sitt förhållande. Till en sådanregistrering kunde knytas rättsverkningar motsvarande dem somgäller för äktenskap. Även denna tanke avvisades dock, undermotiveringen att tillskapandet av ett nytt rättsinstitut sombara hänför sig till homosexuella framstår som ett onödigtutpekande av en grupp människor i samhället. Kommittén framhöllockså risken för att ett sådant system skulle kunna befästarådande fördomar. Däremot borde enligt utredningen homosexuellsamlevnad från rättslig synpunkt jämställas med vad som inomlagstiftningen kallas äktenskapsliknande förhållande ellermotsvarande uttryck.Vissa av kommitténs förslag låg till grund för regeringensproposition /87:124 om de homosexuellas situation isamhället. Propositionen behandlades i lagutskottet såvitt avsågförslag till lagstiftning för homosexuella sambor. godkända betänkande tillstyrkte utskottet förslagettill lag om homosexuella sambor jämte viss följdlagstiftning medanledning av den nya lagen (LU 1986/87:28). Enligt lagen omhomosexuella sambor, den s.k. homosexlagen, vilken trädde ikraft , skall vad som gäller i fråga om samborenligt ett antal lagar och bestämmelser tillämpas även på tvåpersoner som bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande.I den ovan nämnda propositionen som följde på betänkandetHomosexuella och samhället föreslogs bl.a. att Socialstyrelsenskulle ges ett övergripande ansvar för samordningen av insatserför homosexuella (prop. 1986/87:124 s. 29). Genom beslut avregeringen gavs ett sådantansvar. I uppdraget ingick även att i samråd med berördamyndigheter följa utvecklingen av homosexuellas situation ochöverväga i vilka former diskrimineringen av homosexuella kanmotverkas av samhället.Inom ramen för sitt uppdrag lämnade i juni1990 ett förslag till lagstiftning om registrering avpartnerskap. Förslaget byggde på den lag om registreratpartnerskap som då, , gällt i Danmark.Det övergripande ansvaret för samordningen av insatserna förhomosexuella har övergått till det nyinrättadeFolkhälsoinstitutet.Regeringen beslöt att tillkalla enkommitté för att dels göra en utvärdering av lagen (1987:813) omhomosexuella sambor, dels överväga en lagstiftning omregistrerat partnerskap (dir. 1991:6). Enligt direktiven kundedet vara lämpligt att inom ramen för arbetet med att utvärderalagen om homosexuella sambor också överväga behovet av enlagstiftning om registrerat partnerskap. En grundläggande frågai det sammanhanget var enligt direktivet vilkettillämpningsområde som en lag om registrerat partnerskap bör ha.Kommittén skulle därför överväga om en sådan lag bör omfattaenbart homosexuella relationer eller om den i stället borde utgåfrån någon form av hushållsgemenskap och i så fall vilken.Kommittén, som antog namnet , avlämnade inovember 1993 betänkandet SOU 1993:98 Partnerskap. I betänkandetföreslog kommittén en lag om partnerskap och en lag om sambor avsamma kön. Den sistnämnda är avsedd att ersätta lagen omhomosexuella sambor. Även vissa följdändringar iäktenskapsbalken och föreslogs. Betänkandet harremissbehandlats.2 Utländska förhållandenI antogs en lag om partnerskap, lov nr. 372af 7. om registreret partnerskab. Lagen trädde i kraftden . Enligt denna lag kan två personer avsamma kön låta registrera sitt partnerskap. Lagen uppställerinte krav på att de två personerna har en viss sexuell läggning,sexuellt samliv med varandra eller lever tillsammans. Lagenuppställer villkor som innebär att den som vill registrera ettpartnerskap skall ha viss anknytning till . Detföreskrivs att registrering kan ske endast om minst en avparterna har hemvist i och är dansk medborgare. Ettregistrerat partnerskap har vissa rättsverkningar. Dessa är, medvissa särskilt angivna undantag, identiska med derättsverkningar som äktenskapet har. Sålunda är"adoptionslovens" regler om makar inte tillämpliga påregistrerat partnerskap. Inte heller kan registrerade partner ha"forældremyndigheden" över barn. Vidare föreskrivs attbestämmelser i dansk lag som innehåller särskilda regler om denena parten i ett äktenskap som har anknytning till dennes köninte är tillämpliga på registrerat partnerskap. Slutligenundantas regler om makar och äktenskap i internationellaöverenskommelser.I trädde en "lov om registrert partnerskap" i kraft den1 . Lagen är uppbyggd enligt samma modell som dendanska lagen. Möjligheten till registrering står öppen för tvåpersoner av samma kön under förutsättning att en eller bådaparter har hemvist i och minst en är norsk medborgare.I tillsatte en kommission,, för att utreda familjebegreppet ilagstiftningen. Den skulle bl.a. utreda om det finns ett behovav att enhetliga det rättsliga familjebegreppet så attlagreglerna förhåller sig neutrala till alla de olikasamlevnadsformer som finns i dagens samhälle om inte ett annatförhållningssätt är speciellt motiverat. 1992 framladekommissionen ett principbetänkande, i vilket föreslogs bl.a. atttvå personer av samma kön skulle kunna registrera sittpartnerskap. Någon lagstiftning motsvarande den danska och dennorska lagstiftningen om registrerat partnerskap är emellertidför närvarande inte aktuell i Finland.I har regeringen lagt fram ett förslag till lagom registrering av samlevnad mellan personer som inte harrättslig möjlighet att ingå äktenskap. Förslaget skiljer sigfrån de danska och norska lagarna så till vida att möjlighetenatt registrera ett parförhållande skall stå öppen inte bara församboende personer av samma kön, utan även för andra samboendevuxna personer som inte har laglig möjlighet att ingå äktenskapmed varandra, exempelvis en förälder och ett barn som bortillsammans. Registreringen föreslås stå öppen för medborgare iNederländerna och medborgare i andra länder som är medlemmar iEG, förutsatt att de har hemvist i . För personermed annat medborgarskap föreslås ett krav hemvist iNederländerna. Rättsverkningarna av en registrering föreslås blii huvudsak desamma som rättsverkningarna av ett äktenskap.Registreringen skall dock inte kunna tillskapa eller påverkanågot rättsligt förhållande till den andre partnerns eventuellabarn. Enligt vad utskottet har erfarit är det inte sannolikt attlagstiftningen kommer att vara i kraft före år 1996.Registrerat partnerskap1 MotionernaI ett flertal motioner från den allmänna motionstiden framförsönskemål om lagstiftning om partnerskap för homosexuella. I femmotioner begärs att antar Partnerskapskommitténsförslag till bl.a. lag om partnerskap. Sålunda yrkas i motionL405 av m.fl. (s) att antarPartnerskapskommitténs förslag till lag om partnerskap, lag omsambor av samma kön, lag om ändring i samt lagom ändring i . I motion L408 av . (s) begärs att dels antar en lag om partnerskap(yrkande 1), dels en lag om sambor av samma kön (yrkande 2) ienlighet med vad som anförs i motionen. I motionen anförs ifråga om beredningen av den begärda lagstiftningen att det äruppenbart att den sittande regeringen inte kommer att lägga framen proposition i frågan, och motionärerna framhåller attriksdagen på eget initiativ bör tillskapa enpartnerskapslagstiftning för att slippa ytterligare fördröjningi en för många angelägen fråga. I motion L412 av ChristinaLinderholm m.fl. (c) begärs att beslutar införa delsen lag om partnerskap (yrkande 1), dels en lag om ändring iäktenskapsbalken (yrkande 2), dels ock en lag om ändring ibrottsbalken (yrkande 3) i enlighet med vad som anförs imotionen. m.fl. (fp) begär i motion L413att antar i motionen framlagda förslag till lag ompartnerskap (yrkande 1), till lag om sambor av samma kön(yrkande 2), till lag om ändring i (yrkande 3)samt till lag om ändring i (yrkande 4). Motionenslagförslag är identiska med de som lagtfram. I L415 av m.fl. (v) begärs attriksdagen antar de av framlagda förslagentill lag om partnerskap (yrkande 1), lag om sambor av samma kön(yrkande 2), lag om ändring i (yrkande 3), ochlag om ändring i (yrkande 4). Slutligenbegärs i motion L422 av () etttillkännagivande om behovet av en lagstiftning om partnerskapför homosexuella.Motioner i motsatt riktning har också väckts under denallmänna motionstiden. Sålunda begär och () i motion L403 att regeringen skall ges tillkänna att en ny äktenskapsliknande lag för homosexuella inte börinföras. () anvisar i motion L406alternativ till en lagstiftning om partnerskap. Motionärenföreslår modeller för att stegvis bygga ut den rättsligaregleringen i lagen om homosexuella sambor samt en möjlighet förhomosexuella par att registrera sitt förhållande enligt dennuvarande sambolagstiftningen. I motionen hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna dels vad somi motionen anförs om en modernisering av lagstiftningen förhomosexuella sambor (yrkande 3), dels vad som i motionen anförsom införande av en registreringsregel för partnerskap isambolagstiftningen (yrkande 4).2 Allmänna övervägandenUtskottet vill erinra om att -- liksomtidigare Utredningen om homosexuellas situation i samhället --har slagit fast att den enda säkra skillnaden mellanhomosexuella och heterosexuella är att homosexuellakänslomässigt dras till personer av samma kön. Ettparförhållande mellan två kvinnor eller mellan två män företertypiskt sett stora likheter med ett parförhållande mellan en manoch en kvinna. I dessa förhållanden finns samma känslor avkärlek, omtanke, ömhet, vänskap, lojalitet och omsorg. Personersom lever i homosexuella parförhållanden har samma känslomässigabehov av att såväl sig emellan som utåt visa känslor och sinönskan att leva tillsammans i ett varaktigt och ömsesidigtförpliktande förhållande som personer som lever i heterosexuellaparförhållanden.Utskottet vill för sin del framhålla att flera av de reglersom gäller för äktenskapet har tillkommit för att skapaekonomisk och juridisk trygghet för makarna. Dessa är en följdav att makar i regel har en tätt sammanvävd ekonomi och behov avregler till skydd och till hjälp vid konfliktlösning. Medekonomisk och juridisk trygghet avses i första hand de reglersom träder in vid upplösning av ett förhållande, exempelvisbodelningsregler, arvsregler och regler om efterlevandepension.Äktenskapets regelnät har bl.a. till uppgift att underlätta denekonomiska uppgörelsen med maken eller i förekommande fallmakens andra efterlevande. Äktenskapet har i dessa sammanhangockså funktionen av att utgöra ett bevis på relationenskaraktär.Parterna i ett varaktigt homosexuellt förhållande har enligtutskottets mening typiskt sett behov av i huvudsak sammaekonomiska och juridiska trygghet som heterosexuella par har ochsom dessa kan få tillgodosedd genom äktenskapets juridiskaregelverk. Enligt utskottet kan det inte anföras någrabeaktansvärda sakliga skäl för att man under hänvisning till densexuella läggningen skulle ha rätt att förneka homosexuellamöjligheten att trygga ett parförhållande på motsvarande sättsom står till buds för heterosexuella par. Det bör inte ankommapå samhället att -- genom lagstiftningen eller på annat sätt --ge uttryck för några värderingar när det gäller människors sättatt ordna sin samlevnad. Samhället har i stället en skyldighetatt tillgodose det uppenbara behov som finns genom att erbjudaäven enkönade par möjligheten att bilda familj med juridiskarättigheter och förpliktelser som följd.Enligt utskottets mening är detta en angelägen fråga som intebör fördröjas ytterligare.När det däremot gäller den av föreslagnalagen om sambor av samma kön är det enligt utskottets meninginte lämpligt att i detta sammanhang föreslå lagstiftning pågrundval av förslaget. Skälen härför är följande.Partnerskapskommittén har ansett att homosexuell ochheterosexuell samlevnad i princip bör jämställas även påsambostadiet. Kommittén har därför föreslagit att lagen(1987:813) om homosexuella sambor (homosexlagen) skall ersättasav en ny lag, lag om sambor av samma kön. Förslaget innebär atthomosexuell och heterosexuell samlevnad likställs rättsligt isamma utsträckning som partner enligt kommitténs förslagjämställs med makar.Lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen) träddei kraft som äktenskapsbalkenersatte . Sambolagen är inriktad på parternasekonomiska förhållanden och reglerar i huvudsak hur gemensambostad och gemensamt bohag skall fördelas när ettsamboförhållande upplöses. Med anledning av en motion harutskottet uttalat att det är angeläget från allmänna synpunkteratt effekterna av lagstiftningen systematiskt utvärderas ochföljs upp från statsmakternas sida, och utskottet framhöll attdet var angeläget att en utvärdering kom till stånd beträffandesambolagen. Det borde enligt utskottet ankomma på regeringen attbestämma i vilket sammanhang och under vilka former en sådanutvärdering skulle ske. Utskottet hemställde i sitt av riksdagengodkända betänkande att skulle ge regeringen tillkänna vad utskottet hade anfört (bet. 1991/92:LU32).Som ett första led i den begärda utvärderingen gavJustitiedepartementet i uppdrag åt Statskontoret att ta framunderlag för att belysa ett antal frågeställningar.Statskontoret har slutredovisat sitt uppdrag ien rapport, -- en utvärdering (Statskontoret1993:24). Arbetet med utvärderingen pågår nu inomJustitiedepartementet och avsikten är att redovisning skall skei en departementspromemoria under 1994.Enligt homosexlagen skall vad som gäller i fråga om samborenligt ett antal uppräknade lagar och andra författningar gällaäven för homosexuella sambor. Bl.a. gäller detta sambolagen.Även enligt förslag till en lag om samborav samma kön avses sambolagen -- till följd av förslagetsgenerella hänvisning till vad som gäller för heterosexuellasambor -- vara tillämplig beträffande homosexuella sambor. Pågrund av denna direkta koppling till sambolagen, som förnärvarande utvärderas och som en följd därav kan komma attomarbetas, bör en lagstiftning med utgångspunkt i förslaget tilllag om sambor av samma kön övervägas i nära samband med detfortsatta arbetet med sambolagen. Utskottet utgår från att ensådan samordning kommer att ske i . Som enföljd av det nu redovisade ställningstagandet avstyrkerutskottet motion L405i denna del samt motionerna L408 yrkande 2, L413 yrkande 2 ochL415 yrkande 2.Mot bakgrund av det anförda och på de skäl som har redovisatsi motion L408 beslutade utskottet att inhämtaLagrådets yttrande över ett inom utskottet utarbetat förslagtill lagstiftning. Till grund för förslaget ladesPartnerskapskommitténs förslag till partnerskapslag jämte avkommittén framlagda förslag till följdändringar iäktenskapsbalken och brottsbalken.3 Lagrådsremissens huvudsakliga innehållFörslaget till lag om registrerat parterskap innehöll trekapitel. I det första kapitlet reglerades registrering avpartnerskap, i det andra kapitlet upplösning av registreratpartnerskap och i det tredje kapitlet rättsverkningarna avregistrerat partnerskap. Lagförslaget innebar att två personerav samma kön skall få möjlighet att ingå partnerskap genom ettregistreringsförfarande. Det registrerade partnerskapet innebäratt alla bestämmelser som gäller för makar med vissauttryckligen angivna undantag skall gälla även för registreradepartner. Rättsverkningarna av ett registrerat partnerskap skallsom huvudregel motsvara rättsverkningarna av ett äktenskap. Deangivna undantagen gäller bestämmelser som ger upphov tillgemensamt föräldraskap eller gemensam vårdnad om barn.