bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Enligt denna motion börsaneringsprogrammet utgå från vad som föreslagits av den tidigare regeringen iden s.k. Nathalieplanen samt därutöver kompletteras med vissa besparingar ochinkomstförstärkningar.Vad gäller den del av den ursprungliga Nathalieplanen som ännu integenomförts bör göra följande klarlägganden:Besparingen på pensionerna bör inte ske genom en höjning av den lagfästapensionsåldern.A-kasseersättningens nuvarande nivå på bör inte sänkas.Sjuk- och arbetsskadeförsäkringen bör ses över för att förhindra fusk ochfelaktigt nyttjande av systemet.Budgetförstärkningarna inom bostadssektorn måste till stor del genomåterinförande av fastighetsskatten på kommersiella lokaler. Ett successivtåterinförande av denna skatt blir sannolikt möjlig under senare delen av1990-talet.En breddning av momsbasen bör i första hand avse porto- och tidningsmoms.Inriktningen av de besparingar som bör vidtas utöver Nathalieplanen kansammanfattas enligt nedan:Ökade sparkrav måste riktas mot den statliga konsumtionen. Möjligheter tillökad produktivitet inom statens verksamhet bör tas till vara genomindragningarsom under resten av 1990-talet beräknas kunna leda till en budgetförstärkningistorleksordningen 4 miljarder kronor.Besparingar inom pensionssystemet bör kunna göras med ca 4 miljarder framtill 1998. Det uppsatta sparbetinget kan uppnås genom att utgående pensionerföljsamhetindexeras enligt pensionsarbetsgruppens förslag, men kring en normpåca , i stället för fr.o.m. 2000.Under mandatperioden bör delpensionen avvecklas. Det ger en besparing på ca1,5 miljarder kronor.Den genomsnittliga pensionsåldern bör höjas genom att förebygga att människorförtidspensioneras. En budgetförstärkning på ca kan uppnåsom åtgärder i denna riktning kombineras med en höjning av egenavgifterna.En ny beräkningsgrund för ersättning i sjuk-, arbetsskade- ocharbetslöshetsförsäkringen leder till besparingar på ca 2 miljarder kronor.Detta uppnås om den ersättningsgrundande inkomsten beräknas utifrån de senastetvå årens genomsnittliga inkomst. En översyn av studiestöd, effektivare forskningsstyrning och övrigaåtgärder inom utbildningsområdet borde sammantaget kunna medföra en besparingpå ca 1 miljard kronor.I samband med försvarsbeslut bör beslut kunna fattas om besparingarsom fram får genomslag på statsbudgeten med ca 2 miljarderkronor.En samlad översyn bör genomföras av det familjepolitiska stödet och dessfördelningspolitiska effekter. Denna översyn bör kunna leda fram till enbesparing med fullt genomslag på 4 miljarder kronor.En ytterligare karensdag i sjukförsäkringen bör införas som dennedsatta nivån i sjukförsäkringen dag två och tre slopas och ersättningen höjsfrån för de långtidssjuka. Det ger en besparing netto på ca 1,1miljard kronor och bör genomföras senast /96.Inom bl.a. presstödet, partistödet och näringspolitiken kan besparingar görasredan budgetåret 1995/96 med 0,5 miljarder kronor.Utöver de ovan redovisade besparingarna bör Nathalieplanen kompletteras medföljande inkomstförstärkningar:Skatten på äldre vattenkraft återställs till den reala nivå som gällde vidinförandet av skatten. Därutöver skulle ytterligare miljörelatering avtjänstebilsbeskattningen samt höjd koldioxidskatt ge ca 2 miljarder kronor.Full moms bör införas på vissa av de områden som har reduceradmoms. Lämpligt avvägda förändringar inom detta område bör leda till enbudgetförstärkning på 2 miljarder kronor.Skatten på pensionskapital kan höjas från . Förmögenhetsskatten,som avses slopas , bör behållas på dagens nivå. En justering avbolagsskatten kan övervägas. Sammantaget ger detta en inkomstförstärkning på3,5 miljarder kronor.Grundavdraget vid statlig inkomstskatt bör slopas permanent.Reallöneindexeringen av inkomstskatteskalan slopas. Detta bör kunna ge enförstärkning på statens inkomstsida med 2,5 miljarder kronor.Avgiften till arbetslöshetsförsäkringen bör höjas . Detta skulle geytterligare ca i budgetförstärkning.Samtidigt som den nödvändiga budgetsaneringen genomförs måste de svagaste ochmest utsatta grupperna bland pensionärer och långtidssjuka ges förbättradevillkor genom några fördelningspolitiskt motiverade åtgärder:Ersättningen till långtidssjuka bör höjas från . Kostnaden fördetta kan uppskattas till ca 0,3 miljarder kronor.De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna måste kompenseras för vissabesparingar genom utökat bostadsstöd och eventuellt en höjning avpensionstillskottet med sammanlagt 0,5 miljarder kronor.Sammantaget ger detta ett program för sanering av de offentliga finansernamed fullt genomslag 1998 enligt nedan:Utskottet har med det ovan anförda ställt sig bakom Kristdemokraternasförslag i motion Fi6 om en plan för sanering av de offentliga finanserna.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Förslagen i motion sammanfaller till stora delar med vadsomföreslagits i partimotionerna Fi1 (m), Fi2 (c) och Fi3 (fp) vad gällerinriktningen av ett saneringsprogram. Dessa motionsförslag får således ihuvudsak anses vara tillgodosedda. I de delar som motionerna inte är förenligamed vad utskottet nu föreslagit avstyrks de liksom motion Fi5 (mp) yrkandena3--5. Regeringsförslagen är inte förenliga med utskottets förslag och börsåledes avslås av riksdagen.dels att moment 62 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:62. beträffande inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningaratt godkänner vad som föreslagits i motion 1994/95:Fi6 yrkande 3och avslår regeringens förslag i proposition 1994/95:25 yrkande 2 samtmotionerna 1994/95:Fi1 yrkande 2, 1994/95:Fi2 yrkandena 8, 44 och 55,1994/95:Fi3 yrkande 17 och 1994/95:Fi5 yrkandena 3--5,98. Konvergensprogram (mom. 63), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenKonvergensprogram börjar med "förutsätter att" och slutarmed "Fi1 (m) yrkande 46" bort ha följande lydelse:Varje land skall utarbeta ett konvergensprogram, som skall ange specifika målför den ekonomiska politiken och de medel som skall användas för att uppnåmålen, allt i syfte att till 1997 eller uppnå de krav avseendeinflationstakt, räntenivå, budgetunderskott och statsskuld samtvalutastabilitet som gäller för övergången till EMU:s tredje och sista fas.Regeringen bör skyndsamt utarbeta och underställa ett förslag tillsådant konvergensprogram. Vad utskottet här anfört bör som sinmeningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 63 bort ha följande lydelse:63. beträffande konvergensprogramatt med bifall tillmotion 1994/95:Fi1 yrkande 46 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att skyndsamt underställa ett förslag tillkonvergensprogram,99. Återbetalningsprogram för banksektorn (mom. 64)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenÅterbetalningsprogram för banksektorn börjar med "Finansutskottetdelar" och slutar med "Fi2 (c) yrkande 54" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det nu är dags att mer aktivt verka för att enåtervinning av kostnaderna för bankstödet kommer till stånd. Statsmakterna harvisserligen, som redovisats i näringsutskottets yttrande, i olika sammanhanggett uttryck för att så skall ske. Enligt finansutskottets mening är dettadockinte tillräckligt, utan bör hos regeringen begära förslag om enåterbetalningsplan.I en återbetalningsplan bör följande delar ingå: försäljning av statensaktier i , försäljning av tillgångar i och Retriva samtintäkter från garantiavgifter. Vidare bör prövas om skatten på kommersiellalokaler nu kan återinföras. Härvid måste hänsyn dock tas till risken för ettökat antal konkurser. Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi2(c) yrkande 54.dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande återbetalningsprogram för banksektornatt bifaller motion 1994/95:Fi2 yrkande 54 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Krav på lagrådsremiss (s. 79)(), (), (), (), (), () och () anför:Regeringen har inte inhämtat yttrande från Lagrådet angående lagförslagen.Som skäl för denna underlåtelse anförs i propositionen att lagförslagen iflertalet fall är av den beskaffenheten att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Vissa andra lagförslag är emellertid enligt regeringens uppfattningsådana att Lagrådets yttrande normalt bör inhämtas. anför regeringenatt lagförslagen i stor utsträckning innebär en återgång till tidigare reglersom har granskats av Lagrådet och att en förnyad granskning i dessa delarframstår som obehövlig. Mot denna bakgrund har regeringen avstått från attlåtaLagrådet granska förslagen, eftersom en sådan granskning skulle fördröjalagstiftningsfrågornas behandling i sådan utsträckning att avsevärt men skulleuppkomma.Vi vill framhålla att den föreslagna lagstiftningen är omfattande och svåratt överblicka. Den berör praktiskt taget alla i vårt land, såväl fysiska somjuridiska personer, och innebär avsevärda skatteskärpningar för ett stortantalpersoner och för hela vårt näringsliv. De föreslagna förändringarna leder tillbristande neutralitet i fråga om beskattningen av olika kapitalinkomster.Förslagen innebär vidare nyheter med konsekvenser som inte nu kan förutsesoch som inte ens har nämnts i propositionen. Det kan ifrågasättas om inte deförändrade reglerna vad beträffar avskattningen av skatteutjämningsreserv(SURV) strider mot retroaktivitetsförbudet i grundlagen.Propositionen är illa förberedd, och på den korta tid som har stått till budshar vi saknat möjligheter att gå igenom förslagen så noggrant som behövsbeträffande så genomgripande regler som det här är fråga om. Vid den hearingsom utskottet hållit med företrädare för näringslivet har allvarlig kritikriktats mot reglerna.Vi har begärt att utskottet skall låta Lagrådet granska förslaget. Bakomdetta yrkande ställde sig sju av utskottets 17 ledamöter, vilket innebar attden anslutning som krävs enligt RO 4 kap. 10 ½ förelåg.Vid en förnyad omröstning uttalade utskottet med tio röster mot sju att detdröjsmål som skulle uppkomma vid en remiss till lagrådet skulle leda tillallvarligt men. På grund härav förvägrades med stöd av 10 § andra stycket denav minoriteten begärda lagrådsremissen.Det är uppenbart att lagförslagen behöver granskas bättre än vad som harskett . Detta framgår för övrigt redan av att utskottet i sista stundföreslår ändringar i lagtexterna för att undvika retroaktiva effekter ochandraej avsedda konsekvenser. Under utskottets beredning av propositionen har iflera fall även andra förslag behövt fogas till propositionens lagförslag föratt man skall undvika snedvridningseffekter.2. Riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken (mom. 3)() anför:Som framförs i motion Fi5 måste inriktningen vara att minskaden ofrivilliga arbetslösheten till de nivåer som rådde före lågkonjunkturen.Samtidigt skall inflationen hållas på en relativt låg nivå. Regeringensförslagom en kraftig minskning av antalet kan inte gagna denna inriktningoch avvisas därför.Till en ekologiskt uthållig och socialt ansvarsfull samhällsutveckling höräven att normalarbetstiden anpassas nedåt. Därigenom ökar förutsättningarnaattpressa ner arbetslösheten. Normalarbetstiden bör sänkas pervecka och till före år 1998.3. Akademikerpraktik (mom. 8)() anför:Jag står bakom finansutskottets uppfattning att akademikerpraktiken inte böravskaffas . Om följer finansutskottets yrkande, innebär det attakademikerpraktiken, som är en tidsbegränsad åtgärd, även löper under förstahalvåret 1995.Enligt min mening betyder inte detta att akademikerpraktiken nödvändigtvisskall avskaffas . Som arbetsmarknadsutskottet anför isitt yttrande (AU3y) finns det skäl att när budgetpropositionen behandlasprövatidpunkten för upphörande av akademikerpraktiken.Jag stödjer arbetsmarknadsutskottets yttrande beträffande akademikerpraktikeni dess helhet.4. Anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom. 12)() anför:Såsom redovisas i partimotion Fi3 består förslagen ipropositionen inom arbetsmarknadspolitiken främst av omfördelningar ochövergång till dyrare åtgärder, medan däremot antalet personer som fårutbildning eller arbete i stort sett förblir oförändrat i förhållande till detsom beslutades av den förra regeringen.Förslagen kännetecknas således rent allmänt av minskad kostnadseffektivitet.Avskaffandet av undomspraktiken och övergången till s.k. ungdomsintroduktionliksom anställning med rekryteringsstöd innebär t.ex. en avsevärd fördyring.Samtidigt är åtgärderna väsentligt mindre omfattande än vad som utlovades förevalet och de beräknade effekterna på sysselsättning klart överskattade.5. Omfattningen av ALU (mom. 14)() anför:ALU-verksamheten är en åtgärd som ger mycket för de insatta medlen. Enkraftig minskning av verksamheten vore felaktig. harmöjlighet att göra omprioriteringar lokalt, regionalt och centralt ochdärigenom anpassa verksamheten stegvis under innevarande budgetår.6. ALU-delegationen (mom. 15)() anför:Eftersom tillsammans med kds avvisar en neddragning avALU-verksamhetens omfattning i reservation 5 till moment 3 Riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken finner vi det inte motiverat med någon förändring avALU-delegationen. Delegationen är betydelsefull när det gäller att utvecklaolika ALU-uppgifter.7. Miljörelaterade skatter m.m. (mom. 37)() anför:Det är angeläget att vidta offensiva åtgärder för att förbättra det svenskaföretagsklimatet. En sådan skulle vara att genomföra enskatteväxling mellan å ena sidan sänkt moms eller arbetsgivaravgifter förtjänsteföretag och å andra sidan höjda miljöskatter.Höjda miljöskatter är inte bara en finansieringskälla utan har ocksålångsiktigt positiva effekter på införandet av mer miljövänliga processer ochmer miljövänlig produktionsteknik. Detta i sin tur torde ha positiva effekterpå konkurrenskraften, eftersom ambitionerna inom miljöpolitiken ökar i mångaländer. En avancerad och modern miljöteknik kan därför medverka till attsvenska företag blir mer framgångsrika på både den inhemska och deninternationella marknaden.8. Miljörelaterade skatter m.m. (mom. 37)() anför:Utskottet avstyrker yrkande angående höjd koldioxidskatt ochanför främst att den planerade utredningen om en ökad miljörelatering avskattesystemet nu kommer att tillsättas. Det är mycket angeläget att dettautredningsarbete kommer i gång, men även om arbetet bedrivs skyndsamt bör intealla skatteskärpningar på miljöområdet anstå tills dess att dettautredningsarbete avslutats.Regeringen har också delvis anslutit sig till denna syn i samband med fråganom finansieringen av EU-avgiften. I denna fråga har regeringen ochvänsterpartiet träffat en överenskommelse om att finansiera avgiften bl.a.genom höjningar av vissa miljörelaterade skatter. En överenskommelse som ocksåomfattar en höjning av industrins koldioxidbeskattning . Detta är ettviktigt steg i rätt riktning, men det bör tas flera steg möjligt.9. Miljörelaterade skatter m.m. (mom. 37)() anför:Utifrån kristdemokratisk ideologi har vi både ett personligt och kollektivtansvar för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste styras av ettekologiskt ansvarstagande.Ekonomisk utveckling kan inte mätas enbart med snäva tillväxtbegrepp.Ekonomisk utveckling innebär i stället tillväxt av den totalanationalförmögenheten. I nationalförmögenheten inräknas miljö ochnaturresurser, det mänskliga kapitalet, produktionskapitalet samt nationensfinansiella nettotillgångar. En tillväxt av nationalförmögenheten innebär envälfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkan påmänniskors hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken skall främja entillväxtav den totala nationalförmögenheten. Endast med detta synsätt kanförvaltarskapet förverkligas och verklig välfärd skapas.Ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, exempelvis genom enskatteväxling med sänkta skatter på arbete och höjda skatter på miljöfarligautsläpp, energi m.m. främjar både miljön och den ekonomiska utvecklingen.10. Reducering av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran (mom. 40), , och (alla m)anför:Vi godtar regeringens förslag om indragning av kyrkoskattemedel till statensom ett bidrag att sanera statsfinanserna. Det är emellertid viktigt att dennaåtgärd inte tillåts leda till kyrkokommunala skattehöjningar. Regeringen bördärför återkomma med förslag som motverkar att kyrkokommunerna höjer sinskatt.11. Reducering av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran (mom. 40)() anför:Centern kan i det statsfinansiella läge som råder acceptera att staten gör entillfällig reducering av kyrkokommunernas skattemedelsfordran. Jag vill isammanhanget påpeka att förslaget i propositionen endast avser . Trotsdetta har utskottsmajoriteten bundit upp sig för en permanent indragning.Jag delar också den kritik som framförts från kyrkligt håll mot att förslagettagits fram utan föregående utredning eller remissförfarande. Kritik kan medfog också riktas mot att förslaget presenterats efter det att kyrkoråden lagtsina budgetförslag vilket i sin tur innebär att ställningstagandeinte kommer förrän fullmäktige fastställt budgeten för år 1995.12. Reducering av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran (mom. 40)() anför:Kristdemokraterna motsätter sig förslaget att dra in frånkyrkokommunernas skatteinkomster. Vi har också kraftiga invändningar motregeringens beredning av frågan. Bristerna är enligt vår uppfattning sådanaattde allvarligt försvårar ställningstagande till regeringens förslag.Vi instämmer således i väsentliga delar av den kritik som i dessa avseendenriktats mot förslaget från och liksom från en rad kyrkliga kommuner.De risker för en princiellt felaktig särbehandling av dem som tillhör som förslaget aktualiserar är enligt vår mening så betydande att enlagrådsgranskning varit befogad. Enligt regeringsformen är kyrkliga kommunerlikställda med borgerliga kommuner. I propositionen finns inte redovisat hurenmotsvarande "skatteadministrationsavgift" från de borgerliga kommunerna skalltas ut eller storleksordningen på en sådan "avgift". För övrigt har intehellerinte närmare redovisats hur "avgiften" på från de kyrkligakommunerna har beräknats.Vi är givetvis också starkt kritiska till att förslaget tagits fram utanföregående utredning eller remissförfarande. Detsamma gäller det faktum attförslaget presenterades efter det att kyrkoråden lagt sina budgetförslagliksomatt ställningstagande inte kommer förrän fullmäktige fastställtbudgeten för . Hela hanteringen innebär med andra ord en avvikelse frånhittills gällande spelregler för samspelet mellan stat och kommun.13. Begränsad uppräkning av basbeloppet (mom. 44)() anför:Folkpartiet ställer sig mycket skeptiskt till finansutskottets lagförslag omnya regler för uppräkning av basbeloppet. Som förslaget nu är utformat rör detsig om en permanent förändring där uppräkningen av basbeloppet styrs avbudgetunderskottets storlek, dvs. åtgärden är inte begränsad i tiden. Detlagförslag som finns i propositionen begränsade åtgärden , enmetodsom vi förespråkar. Eftersom basbeloppet har genomslag inom allasamhällssektorer bör dess storlek inte vara förknippad med despeciella åtgärder som föranleds av bekämpningen av budgetunderskottet.14. Ändring av sjuk- och föräldraförsäkringen m.m. (mom. 45)() anför:Folkpartiet anser att de ändringar som redan företagits för att mildraverkningarna av den till sänkta kompensationsnivån vid långa sjukfallinte är tillräckliga utan att kompensationsnivån måste återställastill80 %. Vi vill i anslutning till detta erinra om att det i motion Fi3 (fp) harlagts fram förslag till olika besparingar varigenom nivåhöjningen skulle kunnafinansieras. avser att under den allmänna motionstiden återkommamed närmare förslag om hur finansieringen skall ske.15. Framtida avgiftsuttag (mom. 52)() anför:Som alternativ till regeringens förslag om höjda egenavgifter anserMiljöpartiet att koldioxidskatten skall höjas. En skattehöjning av detta slagskulle radikalt öka incitamenten att använda biobränslen, vilket i sin turskulle motverka försurning och andra miljöstörande utsläpp. Dessutom skullenyaarbetstillfällen skapas inom skogsbruk, industri och transportnäringar.Vi menar också att införandet av koldioxidskatt skulle leda till en snabbteknikutveckling av miljövänligare alternativ, eftersom näringslivet med denkostnadsökning som koldioxidskatten innebär skulle söka nya vägar att pressaned kostnaderna för sin produktion.Koldioxidskatten skall gälla utsläpp från förbränning av fossila bränslen.Skatten bör som huvudprincip drabba alla lika. Vissa begränsningsregler böremellertid införas för industri som under en övergångstid skulle drabbas hårt,och som annars, av konkurrensskäl, skulle flytta verksamheten utomlands medfortsatt höga utsläpp som följd. Skatten bör höjas till /kg och träda ikraft fr.o.m. den 1 juli 1995.16. Förtidspensionärer m.m. (mom. 55)() anför:I likhet med vad () anfört i socialförsäkringsutskottetsyttrande anser jag att det är mycket angeläget att kvinnornas situation påarbetsmarknaden uppmärksammas bättre i rehabiliteringsarbetet. Det är i dagkvinnorna som står för den största ökningen av antalet förtidspensioner.Kvinnorna arbetar ofta med sig själva som arbetsinstrument i vård ochomsorgsyrken. Detta kan leda till utbrändhet med fysiska symptom som följd.Bl.a. därför är en kraftig satsning på kvinnors arbetsmiljö viktig om man villkomma åt orsakerna till den ökande frekvensen förtidspensioner bland kvinnor.17. Besparingar inom område, m.m. (mom. 57), , och (alla m)anför:I fråga om biståndsramarna har vi ingen annan mening än den som redovisas avutskottet.Däremot är det svårare att se hur en besparing på utgifterna för invandringm.m. med kan utlovas med hänsyn till att antaletasylsökande flyktingar inte kan förutses och att regelsystemet dessutom förstskall bli föremål för utredning.18. Besparingar inom område (mom. 57)(), () och () anför:Regeringen föreslår under rubriken för säkerhet att utgifterna förinvandring m.m. skall reduceras med jämfört med gällandeplan. Om detta kan ske genom rationaliserings- och organisationsförändringarhar vi inga invändningar, med det är mycket oklart om detta är möjligt.Vår bedömning är att besparingar i den angivna storleksordningen knappast ärmöjliga utan att rättssäkerheten åsidosätts. Vi återkommer då regeringennärmare preciserat detta förslag.19. Besparingar inom Försvarsdepartementets område (mom. 58)() anför:Centerpartiet accepterar den i propositionen föreslagna utgiftsminskningeninom försvarssektorn fram t.o.m. och inriktningen att -- om detsäkerhetspolitiska läget så medger -- genomföra ytterligare besparingar tillår 2002. Vi ser dock den aktuella utgiftsminskningen som en renbesparingsåtgärd inom ramen för en nödvändig sanering av statsfinanserna. Attnu anföra säkerhetspolitiska motiv för besparingen anser vi inte vararelevant,i synnerhet som propositionen saknar en säkerhetspolitisk analys.20. Räntebidrag och fastighetsskatt (mom. 60)() anför:Från sida har vi påtalat behovet av ett reformeratoch moderniserat bostadsfinansieringssystem. Vi vill dock understryka att denmest centrala faktorn för att pressa ned boendekostnaderna för den enskilde ärräntenivån. Följderna av den av Socialdemokraterna initierade överhettningenavekonomin ser vi nu i form av höga boendekostnader fördeenskilda och dryga räntebidragskostnader för staten.I en ekonomi med en avreglerad valutamarknad och en öppen och internationellekonomi blir en hög och fluktuerande räntenivå mycket påfrestande förbostadssektorn. Det skapar ryckighet i byggandet och gör boendekalkylernaosäkra. Det är därför från bostadssektorns synpunkt av största vikt attstatsbudgeten bringas i balans.Enligt uppfattning bör statens subvention av boendet förändras tillatt avse investeringstillfället i syfte att pressa ned produktionskostnadernamer långsiktigt med lägre boendekostnad som följd.