bet · GH01TU25 · 1994-04-12 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens samtligaförslag under avsnittet Kommunikationsforskning i åretsbudgetproposition. Förslagen innebär att sammanlagt drygt 200miljoner kronor anvisas för främst forsknings- ochutvecklingsarbete inom kommunikationssektorn. Merparten avpengarna, eller , avser bidrag tillKommunikationsforskningsberedningen (KFB).I betänkandet behandlas även åtta motioner. Motionernagäller frågor om kommunikationsforskningens inriktning ochlokalisering samt olika utredningsfrågor. Med hänvisning främsttill gällande ansvarsfördelning och pågående forskningsprojektavstyrks samtliga motioner.Till betänkandet har fogats en reservation av nyd-ledamotensamt en meningsyttring av v-suppleanten.SJÄTTE HUVUDTITELN 1993/94:T213 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av miljövänligatrafiksystem och drivmedel.1993/94:T216 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att initiera och stödja eninformationsinsats om att beskriva kvinnoperspektiv påtrafiksystemet,9. att hos regeringen begär att den utreder desamhällsekonomiska konsekvenserna av just-in-time-transporter.1993/94:T223 av och (bådakds) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad forskning om samspeletmellan samhällsplanering och trafik,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av forskning i syfte att främjagång- och cykeltrafikanter.1993/94:T228 av m.fl. (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fortsätta med forskningsinsatserför framtagande av en svensk hybridbil samt att framgent inationell samling satsa på transportforskning,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en bilsocial utredningi form av en bred parlamentarisk kommitté där även företrädareför konsumentorganisationerna finns med.1993/94:T906 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av ett regionalt centrumför kommunikationsforskning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga upp ett regionalt centrumför kommunikationsforskning i Fyrstadsregionen.1993/94:A450 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flytta till Borlänge.1993/94:Jo679 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandling och teknikutveckling avmiljöanpassade fordon och arbetsredskap.1993/94:N424 av Skånberg (kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulera forskning om möjlighetenatt katalysatorrena också dieselfordon.BakgrundInom verksamhetsområde bedrivsoch initieras forskning och utveckling (FoU) med inriktning påtransporter, post och telekommunikationer, meteorologi,hydrologi och oceanografi samt geoteknik. Från departementetshuvudtitel anvisas forskningsanslag tillKommunikationsforskningsberedningen (KFB) och Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI) samt medel för bl.a. statistikoch prognoser inom trafikområdet.Sedan år 1984 tillämpas en ordning där på grundvalav regeringsförslag beslutar om treåriga program förforskningen. Nuvarande riktlinjer för forskningen lades fastvåren 1993 och gäller för perioden /94--1995/96 (prop.1992/93:170, bet. TU34, rskr. Beslutet innebar bl.a. atten beställar- och utförarmodell infördes för forskningen. VTIombildades till ett renodlat forskningsinstitut och KFB gavs ettökat ansvar. Ökade resurser tillfördes samtidigtkommunikationsforskningen. 1 Anslagsfrågor1.1 Statens väg- och transportforskningsinstitutStatens väg- och transportforskningsinstitut är ett nationellttransportforskningsinstitut som utför tillämpad forskning ochutveckling åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Verksamhetenfinansieras främst med ersättning för uppdragsforskning men ävenmed bidrag över statsbudgeten.Regeringen föreslår i årets budgetproposition attbidragsanslaget till VTI beräknas till drygt 34 miljoner kronorför nästa budgetår. För verksamheten anges att de riktlinjer somlades fast genom forskningspolitiska beslut bör gällaäven för /95. I propositionen föreslås vidare attriksdagen för verksamhetens redovisning anvisar ett formellt1 000-kronorsanslag.Utskottet vill beträffande VTI:s verksamhet erinra om att isamband med att det nu gällande forskningspolitiska beslutetlades fast framhöll utskottet att VTI representerade envärdefull forskningsresurs och forskningsmiljö genom institutetstvärvetenskapliga uppbyggnad och den kontinuitet som finns iverksamheten (bet. 1992/93:TU34 s. 9). I betänkandet betonadesvikten av att långsiktiga avtal träffades mellan KFB och VTI föratt underlätta planeringen och för att möjliggöra en långsiktigkunskapsuppbyggnad hos institutet. Utskottet ansåg det vidaresom viktigt att erfarenheterna av den nya beställar- ochutförarmodellen följdes upp och dokumenterades på lämpligt sätt.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar för nästa budgetår.1.2 KommunikationsforskningsberedningenKommunikationsforskningsberedningen har till uppgift attplanera, initiera, stödja och samordna övergripandekommunikationspolitiskt motiverad forskning, utveckling ochdemonstrationsverksamhet. Beredningen skall också svara förinformation och dokumentation inom forskningsområdet.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i 1993 årsforskningspolitiska beslut för KFB bör gälla även för budgetåret1994/95 och föreslår att ett ramanslag på närmare 122 miljonerkronor anvisas för verksamheten. Regeringen anser vidare att detär angeläget att KFB kan besluta om fördelningen av medel förforskningsprojekt som löper över . Ipropositionen föreslås därför att regeringen bemyndigas attbesluta om den ram som skall gälla för beredningens åtagandenunder /95 för perioden fram t.o.m. budgetåret1999/2000. I sammanhanget anges att det inte är rimligt frånvare sig konstitutionell eller saklig synpunkt att betydandedelar av anslaget blir låst för engagemang som sträcker sigbortom den planeringsperiod som gäller för ramanslaget.Utskottet konstaterar att regeringens medelsberäkning för KFBför nästa budgetår följer riksdagsbeslut omforskningspolitiken och tillstyrker därför förslaget tillmedelsanvisning. Utskottet ställer sig också bakom förslaget attregeringen bör bemyndigas att besluta om den ram som skall gällaför beredningens åtaganden för forskningsprojekt som löper överlängre perioder. Utskottet förutsätter att regeringen redovisarför i vilken omfattning sådana långsiktiga åtagandenhar lämnats.1.3 Bidrag till forskning om el- och hybridfordonRiksdagen fattade vid förra beslut om attKommunikationsforskningsberedningen skulle inleda ett fyraårigtforsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram rörandeanvändningen av el- och hybridfordon. För innevarande budgetåranvisades för att påbörja programmet.Regeringen föreslår att programmet fortsätter inom ramen fören resursnivå på sammanlagt underfyraårsperioden /94--1996/97. Därmed bedöms att entillräckligt bred försöks- och utvecklingsverksamhet kan kommatill stånd som möjligheter skapas för att genomföra enrimlig utvärdering av resultaten. Regeringen anser attprogrammet bör inriktas främst mot hybridfordon. För budgetåret1994/95 föreslås att anvisas förverksamheten.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen förnästa budgetår liksom den angivna resursnivån förfyraårsperioden /94--1996/97.1.4 Statistik och prognoserEnligt forskningspolitiska beslut har en särskilddelegation inrättats under ,Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inomtransportsektorn (DPU). Delegationen har ansvar för att utarbetaprognoser för trafikutvecklingen, planeringsmetoder samtsamhällsekonomiska effektbedömningar av transportsystemetsutveckling. I DPU:s ansvar ingår vidare att utarbetanulägesbeskrivningar och statistik rörande transporter ochtrafik samt att samordna riksomfattande resvaneundersökningar.Regeringen anser att det är angeläget att DPU disponerarresurser och kompetens som gör att delegationen kan delta fulltut och som en jämbördig part i det utvecklingsarbete som skerinom ramen för trafikverkens investeringsplanering. Isammanhanget förutsätts att trafikverken medverkar till att DPUvid varje tillfälle kan disponera samma system, databaser m.m.som verken utnyttjar. Vidare förutsätts att verksamhet somsyftar till att förbättra och utveckla dessa system och databedrivs i samverkan mellan DPU och trafikverken. Enligtpropositionen är det angeläget att delegationen kan börjaplanera för att medverka i den kommande revideringen avinfrastrukturens investeringsprogram. Regeringen har mot dennabakgrund beräknat ca under anslaget Statistikoch prognoser för DPU:s verksamhet under nästa budgetår, vilketinnebär en resursförstärkning på 1,5 miljoner kronor.Vidare anges att bör omföras till anslagetStatistik och prognoser från sjunde huvudtitelns anslag D 8.Statistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser.Medelsomföringen föreslås ske med hänvisning till detprincipbeslut tidigare fattat om ansvaret för denstatliga statistiken (bet. 1992/93:FiU7, rskr. Isammanhanget anges att regeringen avser att se över DPU:sarbetsformer för att säkerställa att de krav som ställs på enstatistikmyndighet uppfylls.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att DPU /95 anvisas ett ramanslag på 14 281 000 kr.Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning om vikten avatt ett nära samarbete utvecklas mellan DPU och trafikverken.För detta talar inte minst de berättigade krav som kan ställaspå ett effektivt och samordnat resursutnyttjande. Utskottettillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.1.5 InformationsteknologiRegeringen har i budgetpropositionen framhållit att endelegation för transportinformatik bör tillsättas. Delegationenskall bl.a. vara ett tillfälligt beredningsorgan i frågor somgäller den nya teknikens trafikpolitiska konsekvenser och lämnaförslag till utformning av regelverket kringinformationsteknologins användning i trafik- ochtransportsystemet. Regeringen föreslår att ett anslag på 2miljoner kronor anvisas till delegationen för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.2 Kommunikationsforskningens inriktningUtskottet behandlar i det följande de motionsförslag somväckts om FoU-verksamhetens närmare inriktning och om olikautredningsfrågor.2.1 Miljöinriktat trafiksystemForsknings- och utvecklingsfrågor i syfte att utveckla ettmiljöanpassat trafiksystem behandlas i fyra motioner.Med utgångspunkt från trafiksituationen i länframhålls i motion T213 (s) behovet av att utveckla mermiljövänliga trafiksystem och drivmedel. En utveckling avalternativa bränslen bedöms som nödvändig för att komma framtill de kombinationer som ger bästa möjliga effekt bådemiljömässigt och kostnadsmässigt. Det anges också som angelägetatt nya kollektivtrafiksystem som sky-ways, spårbilar ochADB-baserade beställningssystem för kollektivbilsanvändningutvecklas. I sammanhanget framhålls att de utvecklingsprojektsom VTI bedriver tillsammans med är intressanta och därför bör stödjasaktivt.I motion T228 (nyd) bedöms likaså att teknikutvecklingen harstor betydelse för möjligheten att skapa en god miljö. På siktanges att ett individuellt nollemissionsfordon bör tas fram.Detta kan vara någon form av hybridbil, varförforskningsinsatserna för att ta fram en svensk hybridbil börfortsätta. Större anslag måste vidare ges enligt motionen föratt genomföra en nationell satsning på transportforskningen.I motion Jo679 (fp) konstateras att trafiken orsakar denövervägande delen av luftföroreningarna och bullret i Stockholmslän. Väg-, flyg- och båttrafiken måste mot denna bakgrund styrasså att utsläppen minskar. Detta gäller också arbetsfordon ochmotorredskap som enligt motionen svarar för en oväntat stor delav föroreningarna. Det är därför angeläget att efterfrågan pånya miljöanpassade lösningar stärks genom att staten ochstatliga verk vid upphandling av arbeten och entreprenaderföreskriver att bästa tillgängliga teknik skall användas.Motionärerna framhåller mot denna bakgrund behovet avupphandling och teknikutveckling av miljöanpassade fordon ocharbetsredskap.I motion N424 (kds) framhålls att det inte ärmöjligt att katalysatorrena dieseldrivna fordon. I sammanhangetanges att graden av miljöbelastning skiftar mellan olikadieselbränslen. Generellt sett har fossila bränslen somtraditionell dieselolja större miljöbelastande effekt änförnyelsebara drivmedel som rapsdiesel, etanol och ekodiesel.Vid sidan av miljöaspekten kommer fördelarna av att deförnyelsebara drivmedlen kan odlas i inhemsk produktion, att dehåller åkrarna öppna, att de förbättrar handelsbalansen medutlandet och att de ingår i ett slutet kretslopp där den mängdkoldioxid som alstras när bränslena förbränns upptas när deodlas. Motionären anger att det mot denna bakgrund voreangeläget att stimulera forskning om möjligheterna attkatalysatorrena också dieselfordon.Utskottet kan konstatera att det råder enighet om atttrafiksystemet måste utformas så att konsekvenserna för miljönblir acceptabla. Framsteg har gjorts för att minskaavgasutsläppen från dieselmotorer. En intensiv forskning är docknödvändig om ett miljöanpassat transportsystem skall kunnautvecklas. Stora ansträngningar måste därför göras för attutveckla ny teknik vad gäller motorer, drivsystem och drivmedel.Utskottet ser det således som viktigt att en målmedvetenforskning, utveckling samt demonstrationsverksamhet kommer tillstånd som gör att ny teknik utvecklas. I den strategi somriksdagen tidigare i vår lagt fast för inriktningen mot ettlångsiktigt bärkraftigt transportsystem ingår också en ökadanvändning av biobränslen, energieffektivisering samt utökadforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet somviktiga delar (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. TU16, rskr. 154).Utskottet vill vidare erinra om att genom 1993 årsforskningspolitiska beslut har anslagen till forskningen ökatmed . Miljöfrågorna angavs därvid som ettprioriterat område. Med de medelsanvisningar som utskottet nuställer sig bakom med bl.a. förstärkta insatser för utvecklingav el- och hybridfordon förbättras ytterligare möjligheterna attvinna ökad kunskap och att uppnå angelägna framsteg. Sammantagetfinns därmed enligt utskottets mening goda förutsättningar föratt forskningen kan komma att lämna verkningsfulla bidrag tillarbetet med att miljöanpassa trafiksystemet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att syftet medmotionsyrkandena till väsentlig del kan komma att tillgodoses. Iavvaktan på resultatet av pågående forsknings- ochutvecklingsarbete bör de aktuella motionsyrkandena inteföranleda något initiativ från sida. De avstyrksföljaktligen.2.2 Bilsocial utredningI motion T228 (nyd) framhålls att bilen har blivit en viktigdel av familjens vardag. Alltför ofta utnyttjar dock statenbilismen som mjölkko när någon del av den offentliga sektornbehöver finansieras. Enligt motionen är även vissa grupper isamhället onaturligt bilfientliga. Dessa grupper uppges ha fåttett alltför stort spelrum i svensk debatt. Motionärerna ansermot denna bakgrund att en bilsocial utredning börtillsättas som på ett övergripande sätt bör belysa bilenssociala och ekonomiska betydelse för landet och för medborgarna.Utredningsformen bör vara en bred parlamentarisk kommitté medstarkt inslag från berörda konsumentorganisationer. Kommitténbör även få till uppgift att föreslå ett nyttfinansieringssystem som mer rättvist speglar de kostnaderbilisten ger upphov till då han utnyttjar vägsystemet. En frågasom också bör belysas inom ramen för utredningsarbetet är enligtmotionen problemet med oförsäkrade fordon som blir allt fler itrafiken.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att bilenkommit att inta en allt viktigare roll i vårt samhälle.Utskottet anser därför att det är nödvändigt att trafikpolitikenoch statens agerande på trafikområdet bygger på en realistiskuppfattning om bilens betydelse och funktion i samhället. Bilenhar bl.a. stor regionalpolitisk betydelse för stora delar avlandet och då i synnerhet för landets glesbygdsområden. Tillgångtill bil är således i många fall en förutsättning för arbete,fritidsaktiviteter och ett rikt socialt liv.Vad gäller motionskravet på ytterligare utredningsinsatservill utskottet erinra om att har initiativtagits såväl nationellt som internationellt i syfte att vidgakunskapen om bilanvändandet och dess betydelse. Arbete pågårvidare med att förbättra det statistiska underlaget. På uppdragav Delegationen för prognos- och utvecklingsarbete (DPU) inlederSCB ett nytt löpande system med nationellaresvaneundersökningar. Detta betyder att kunskapen om resvanornai samhället -- och därmed även om bilismens stora betydelse --ytterligare kommer att öka.Utskottet bedömer att med det underlag som redan nu finnstillgängligt och som kommer att finnas som ettresultat av pågående utredningsarbete kommer kunskaperna ombilismens roll i samhället att öka. Det bör vidare enligtutskottets mening ankomma på regeringen ochKommunikationsforskningsberedningen att följa den fortsattautvecklingen på området och överväga om ytterligare initiativerfordras. Beträffande motionärernas fråga om en förändradfinansieringsform vill utskottet slutligen hänvisa till denberedning som pågår med anledning av vad som anförts ifinansutskottets betänkande (bet. 1992/93:FiU30) angåendeutredning av statsbudgetens omfattning och uppdelning av statensutgifter i en drift- och en kapitalbudget.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att syftetmed yrkandet i allt väsentligt torde komma att tillgodoses.Motionsyrkandet bör därför inte i detta sammanhang påkalla någonåtgärd från sida, varför det avstyrks i nu behandladdel.2.3 Kvinnoperspektiv på trafiksystemetI motion T216 (v) anges att en fungerande kollektivtrafik ären viktig jämlikhetsfråga. En satsning på spårburen trafik ärdärför en satsning på kvinnorna, de äldre och ungdomarna.Motionärerna begär mot denna bakgrund att regeringen initieraroch stödjer en informationsinsats som beskriver trafiksystemetsbetydelse för kvinnorna.Utskottet har tidigare, senast (bet.1992/93:TU34), behandlat den aktualiserade frågan. Utskottetframhöll därvid att resvanorna skiljer sig åt mellan män ochkvinnor. Utskottet erinrade om att skillnader iresvanor också föreligger mellan olika åldersgrupper ochgeografiska områden. Utskottet angav vidare att enligt denövergripande trafikpolitiska målsättningen förutsätts att enanpassning skall ske till medborgarnas olika trafikbehov. Det ärdärför angeläget att trafiksystemets uppbyggnad sker på ettsådant sätt att olika resenärers intressen vägs samman.Utskottet erinrade också om pågående forskningsprojekt sombehandlar anknytande frågeställningar. I sammanhanget hänvisadestill de nationella resvaneundersökningarna som tidigaregenomförts. Utskottet förutsatte att forskningsresultat på olikasätt fördes ut till beslutsfattare och allmänhet.Utskottets uppfattning är oförändrad. Utskottet villhärutöver tillägga att med det nya system som inleds i vår medlöpande resvaneundersökningar kan kunskaperna om resvanorna isamhället fördjupas och bli till ökad nytta förtrafikplaneringen. Utskottet vill också framhålla att KFB haransvaret för all dokumentation och information om samtligaforskningsresultat inom kommunikationsområdet. Utskottet ärdärför inte berett att förorda något särskilt initiativ påinformationsområdet med anledning av motionen och avstyrkerdärför densamma i nu behandlad del.2.4 Just-in-time-transporterI motion T216 (v) konstateras att trafikpolitiken haranpassats till bl.a. företagens just-in-time-filosofi sominnebär att företagen minskar sin lagerhållning av varor och istället förlitar sig på tidsprecision vid leveranser frånunderleverantörer och till kunder (rullande lagerhållning).Detta har inneburit en kraftig ökning av tunga vägtransportersom kostar samhället mångmiljardbelopp genom fler trafikofferoch hårt nedslitna vägnät som vissa företag tjänar pådenna utveckling. Just-in-time-transporter har därmed enligtmotionen inneburit en oplanerad överföring av kostnader frånföretagen till samhället eftersom det medfört en stark ökning avtunga transporter och därmed ökat vägslitage, olyckor, trängseletc. Motionärerna begär mot denna bakgrund att en utredningtillsätts som skall se över de samhällsekonomiska effekterna avjust-in-time-transporter.Utskottet kan konstatera att godstrafikens konsekvenser församhället behandlats inom ramen förTransportforskningsberedningens (numera KFB) verksamhet. I enforskningsrapport som redovisades (1991:7,Förändringar i transportmönster--externa effekter) angavs atteffekterna av material-administrativa tillämpningar påtransportmönstret inte är entydiga. Allmänt sett synes dockutvecklingen leda till en ökning av såväl trafik- somtransportarbetet. Vidare leder utvecklingen till en omfördelningmellan transportslagen. Lastbil och flyg har tagitmarknadsandelar från tåg och sjöfart. De negativa externaeffekter som uppstår, såsom miljöeffekter, olyckor, vägslitageoch trängsel, bedöms i rapporten generellt sett ha ökat tillföljd av utvecklingen. Av rapporten framgår dock också att nyatransportmönster går att kombinera med en positiv utveckling somminskar transporternas externa effekter för samhället.Utskottet vill vidare erinra om att regeringen i åretsbudgetproposition betonar att arbetet med att systematisktvärdera och prissätta trafikens miljöskador ingår som en viktigdel i inriktningen mot ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det nubehandlade motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Det avstyrks därför av utskottet.2.5 Andra forskningsfrågorI motion T223 (kds) framhålls att förändringar i samhälletsstruktur kan ha stor betydelse för transportbehovet. Isammanhanget hänvisas till trafikpolitiska beslut därdet angavs att samhällsplaneringen skulle styras så attnytillkommande bebyggelse lokaliseras till områden med godaförutsättningar för en effektiv försörjning med kollektivtrafik.Hittills anges dock att alltför litet har hänt i den riktningen.De ambitioner som funnits har dessutom ofta lett till felaktigabeslut. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund fördjupadforskning om samspelet mellan samhällsbyggnad och trafik så attsamhällsplaneringen kan fungera i enlighet med gällandetrafikpolitiska beslut.I samma motion framhålls vidare behovet av en aktivcykelpolitik. Enligt motionärerna uppfyller cykeln alla krav påett bra transportmedel på resavstånd samtidigtsom cyklandet förbättrar folkhälsan. För att belysacykeltrafikens möjligheter anges att i sker avallt transportarbete med cykel medan exempelvis i , därcykeln betraktas som en självklar och nödvändig nyttighet,20--av alla resor i städer företas med cykel. Motionärernaanser att det är viktigt att satsa på bra cykelstråk och godväghållning. Viktigt är också att göra det enkelt att ta medcykeln på tåg och bussar samt att anlägga cykelparkeringar. Imotionen konstateras vidare att både cyklister och fotgängare ärmycket utsatta i trafiken, varför åtgärder krävs för att ökasäkerheten. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrundytterligare forskning i syfte att främja gång- och cykeltrafik.Utskottet vill framhålla att riksdag och regering inte bördetaljstyra forskningsinriktningen. Statsmakterna bör angeövergripande ramar och riktlinjer för forskningen samt svara föratt det skapas en effektiv organisation för att förvalta deresurser som avsätts för detta ändamål. Statsmakternasövergripande syn läggs fast genom den tidigare beskrivnaordningen med treåriga forskningsprogram.