bet · GH01UbU5 · 1994-03-03 00:00:00 — Proposition 1993/94:100 bil. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen att anvisa tillSveriges och ca tillSkogs- och jordbrukets forskningsråd, kollektiv forskning samtLantbruksakademien. Socialdemokraterna har avgivit enreservation för ytterligare tilllantbruksuniversitetet för att förstärka resurserna förforskning om alternativ till burhållning av höns.Utskottet behandlar ett antal motioner om skogsforskning ochskoglig utbildning, framför allt lokaliseringen av dessaverksamheter. De flesta motionerna avser . Samtligamotioner avstyrks med tämligen utförliga beskrivningar avstatsmakternas beslut om resurser för skogsforskning samt enlägesbeskrivning när det gäller planerade förändringar avutbildningen på skogsområdet.Ytterligare några motioner medsynpunkter bl.a. på jordbruksforskningens organisationavstyrks.NIONDE HUVUDTITELN Proposition 1993/94:100 bil. 10Sveriges lantbruksuniversitetRegeringen har underanslaget I 1 (s. 98--99) föreslagit att till Sverigeslantbruksuniversitet för /95 anvisar ettramanslag på 1 014 964 000 kr.Skogs- och jordbruketsforskningsråd: ForskningRegeringen har under anslaget I 2föreslagit (s. 100--101) att till Skogs- ochjordbrukets forskningsråd: Forskning för /95anvisar ett reservationsanslag på 183 960 000 kr.Skogs- och jordbrukets forskningsråd: FörvaltningskostnaderRegeringen har under anslaget I 3 (s. 101--102) föreslagitatt till Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader för /95 anvisar ettramanslag på 18 097 000 kr.Stöd till kollektiv forskningRegeringen har under anslaget I 4 (s. 102--103)föreslagit att till Stöd till kollektiv forskning /95 anvisar ett reservationsanslag på88 000 000 kr.Bidrag till Skogs- och lantbruksakademienRegeringen har under anslaget I 5 (s. 103--104) föreslagitatt till Bidrag till Skogs- och lantbruksakademienför /95 anvisar ett förslagsanslag på 832 000kr. 1993/94:Ub618 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ettskogsindustriellt i organiserad samverkanmellan industrin, och tekniska fakulteter,lokaliserat till och län.1993/94:Ub623 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp på den skogligaFoU-verksamheten,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringtill av den sydsvenska skogsforskningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av skogsteknikerutbildningtill ,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lokalisering av en del avjägmästarutbildningen till ,7. att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalisering av ett skogligt FoU-centrum till Växjö.1993/94:Ub626 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förläggning av skoglig forskning ochutbildning till Växjö.1993/94:Ub627 av m.fl.(s) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att andelensamhällsmedel för skogsindustriell forskning bör ökasnationellt,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ettskogsindustriellt i organiserad samverkanmellan industrin, och tekniska fakulteter,lokaliserat till och län.1993/94:Ub633 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bätttre samordning av jordbruksforskningens resurser iSkåne.1993/94:Ub642 av och (c, fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett skogligtFoU-centrum lokaliserat till Växjö.1993/94:Ub658 avSigge Godin (fp) vari yrkas3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettskogsindustriellt vid Mitthögskolan.1993/94:Ub711 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den befintliga professuren irenforskning i omlokaliseras till Umeå.1993/94:Ub904 av () vari yrkas (delvis) attriksdagen beslutar att fortsatt stöd skall utgå till de imotionen nämnda utbildningscentrerna.1993/94:So478 av m.fl. (v) vari yrkas7. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av ekonomiskt stöd till forskningen vid Metallbiologisktcentrum i Uppsala.1993/94:Jo226 av ochAgne () vari yrkas7. att som sin meningger regeringen till känna att en betydande del av den skogligaforskningen bör förläggas till sydöstra ,8. att som sin mening ger regeringen till känna att vissutbildning av jägmästare och skogsmästare bör lokaliseras tillsydöstra /94:Jo233 av m.fl.(s) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en ökning avanslaget till med 2 000 000 kravseende forskning om alternativ till burhöns.1993/94:Jo510 av m.fl. (s) vari yrkas3. att beslutar anslå ytterligare påanslag I 1. till forskning omalternativ till bursystem för äggproduktion.1993/94:A469av m.fl. (s) vari yrkas9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom agroteknisk högskoleutbildning i . och Skogs- och jordbruketsforskningsrådLokaliseringsfrågor m.m.I ett antalmotioner framförs förslag om lokalisering av skogsforskningoch skoglig utbildning samt förslag om vissa organisatoriskaförändringar.Det är enligt motion 1993/94:Ub623 (s)nödvändigt att på ett mera ändamålsenligt sätt än förnärvarande tillgodose det sydsvenska skogsbrukets behov avresurser för forskning och utbildning (yrkande 3). Motionärernahänvisar till att skogsnäringen och framför allt skogsbruket isödra uppvisar betydande skillnader jämfört medförhållandena i landets norra delar. De ser vidare storafördelar i en geografisk placering av berörd forskning mitt idet sydsvenska skogsområdet och begär ett uttalande avriksdagen om lokalisering i av den sydsvenskaskogsforskningen (yrkande 4). Skogsmästar- ochskogsteknikerutbildning måste enligt motionärerna också iframtiden finnas i . För att upprätthålla kvalitetenpå yrkeskåren och underlätta rekryteringen är det viktigt attkunskaperna inhämtas i den miljö där de skall tillämpas. Detbehövs ökad högskoleanknytning i de berörda utbildningarna, ochmotionärerna anser att en lokalisering i anslutning tillHögskolan i bör genomföras (yrkande 5). Den nuvarandelokaliseringen av jägmästarutbildningen är till väsentlignackdel för sydsvenskt skogsbruk, varför det är nödvändigt atten del av utbildningen, , förläggs till ,där skulle kunna erbjuda möjlighet till integrering medannan skoglig utbildning (yrkande 6). Det mesta tyder enligtmotionärerna på att har de bästaförutsättningarna för att bli ett skogligt FoU-centrum iSydsverige, där resurserna för forskning och skoglig utbildningkan utnyttjas på bästa sätt (yrkande 7). Med i huvudsaksamma motivering som i den nu refererade motionen begärs imotion 1993/94:Ub642 (c, fp) ett uttalande av om ettskogligt FoU-centrum lokaliserat i . I motion1993/94:Ub626 (m) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad motionärerna anfört om lokaliseringav skoglig forskning och utbildning i . Motiveringen tarsikte på samma för speciella faktorer som åberopas ide båda föregående motionerna. Motionärerna anför att skogligforskning och utbildning är missgynnad i södra en motion om jord- och skogsbruk i län, 1993/94:Jo226 (c),begär motionärerna att uttalar sig för att enbetydande del av skogsforskningen bör förläggas till sydöstraSverige samt att även viss utbildning av jägmästare ochskogsmästare bör lokaliseras där (yrkandena 7 och 8). Forskningoch produktutveckling inom den trätekniska sektorn måsteutvecklas inom regionen, anförs det i motionen, och ettträmekaniskt forskningscentrum bör skapas där.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Under de tvånärmast föregående riksmötena har utskottet utförligt behandlatmotionsledes framlagda förslag vilka i huvudsak överensstämmermed de nu förevarande motionerna (bet. 1992/93:UbU17 och1993/94:UbU13). Utskottet har därvid instämt i vad som i de dåaktuella motionerna framhållits beträffande det sydsvenskaskogsbrukets och skogsnäringens betydelse och understrukitskogens stora roll för naturvård och rekreation i det folktätaGötaland. Mot bakgrund av de olika förhållanden som gäller förskogsbruket och naturvården är det, menade utskottet, viktigtatt FoU-insatserna på skogsområdet görs i olika delar avlandet.Riksdagen godkände regeringens förslag iden forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170, bet.1992/93:UbU13, rskr. 389) att () skulle tillföras för sydsvenskskogsforskning samt att skulle tillföras SLUför riksskogstaxeringens verksamhet. Vidare borde enligtpropositionen omprioriteringar göras till förmån förskogsvetenskaplig forskning. För ett samlatträforskningsprogram borde SLU inom ramen för befintligaresurser avsätta och för samma ändamålförstärktes anslaget till Skogs- och jordbrukets forskningsråd() med . I syfte att förstärka denträråvaruinriktade tekniska forskningen beräknade regeringen isamma proposition under huvudtitel 10miljoner kronor i anslag till Närings- ochteknikutvecklingsverket () för ett skogsindustrielltprogram. Det var angeläget, framhölls det i denforskningspolitiska propositionen (s. 265), att ävenNaturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) stödjer grundläggandebiologisk och kemisk forskning inom det gränsöverskridandeforskningsprogrammet kring träråvara.I förevarande bilagatill budgetpropositionen anmäler regeringen att harredovisat en lägesrapport rörande det träfiberforskningsprogramsom aviserades forskningspolitiska proposition. Denkommer, anför regeringen, att ligga till grund för rådetsslutliga forskningsprogram inom området.Utskottet har vidsin behandling av förevarande motioner under hand erfarit attdet mot bakgrund av statsmakternas beslut om resurser nu görsmedvetna satsningar på sydsvensk forskning. Sålunda utökasverksamheten vid enheten i och den till hörandeförsöksparken i , . Skogsnäringen avser attsatsa i och SLU lika mycket. Ettantal tjänster, varav två högre, inrättas i i syfte attinom göra den sydvenska enheten till enegen institution inom SLU.Utskottet framhöll i sittbetänkande med anledning av den forskningspolitiskapropositionen att SLU har en unik ställning somensamt ansvarigt universitet i landet för högre utbildning ochforskning inom en samhällssektor och att detta innebär ettsärskilt ansvar när det gäller organisation och lokalisering avverksamheten (bet. 1992/93:UbU13 s. 10). Utskottet konstaterarmed tillfredsställelse att det vidtas åtgärder för attytterligare stärka den sydsvenska skogsforskningen samt attdessa ligger i linje med förevarande motionsyrkanden såvittavser skogsforskningen. Med hänvisning till vad utskottet härhar redovisat och då det ankommer på SLU att besluta omforskningens organisation och lokalisering anser utskottet attmotionerna 1993/94:Ub623, 1993/94:Ub626, 1993/94:Ub642 och1993/94:Jo226 i motsvarande delar inte bör föranleda någonriksdagens särskilda åtgärd, varför de avstyrks.Beträffandeskoglig utbildning vill utskottet anföra följande.Sedanlänge har den framtida utbildningen på skogsområdet varitföremål för överväganden inom SLU. Universitetsstyrelsenbeslutade att förändra jägmästarutbildningen påsådant sätt att studenterna ges större möjlighet att fördjupasig inom den inriktning de valt. Inom SLU övervägs att omformade befintliga skogstekniker- och skogsmästarutbildningarna sammanhållen utbildning. Utöver redan befintliga kurser omsydsvenska förhållanden avses valfria sådana kurser om 10/20poäng att erbjudas med lokalisering i södra detgäller främst den kortare skogliga utbildningen inom SLU ochskoglig utbildning i gymnasieskolan har förutsättningarna förarbetsmarknaden att ta emot utbildad arbetskraft drastisktförändrats genom omfattande strukturrationalisering under desenaste decennierna. Som exempel kan nämnas att antaletsysselsatta skogsarbetare inom storskogsbruket har minskat frånca 19 1983 till drygt 5 1993.Rationaliseringarna har även lett till ett väsentligt minskatbehov av arbetsledare och andra med skogsteknikerutbildning. skrivelse till har angivit behovet avskogsarbetarutbildning inom skogsområdet till ca 250 personerom året. utbildas ca 900 personer pånaturbruksprogrammets skogliga gren. Den ökade mekaniseringeninnefattar nyttjande av alltmer sofistikerade maskiner.Utvecklingen har medfört ett behov av att se närmare på fråganom vilken utbildning framtidens skogsarbetare behöver och hurdenna utbildning skall passa in i utbildningssystemet. Motdenna bakgrund har inom bildats enarbetsgrupp som undersöker förutsättningarna för eneftergymnasial utbildning för specialiserade skogsarbetare. Igruppen ingår företrädare för ,och branschen. Utskottet har erfaritatt bland de frågor som närmast måste övervägas är delsutbildningsbehovets omfattning, dels huruvida utbildningenskall ges inom SLU eller i form av påbyggnadsutbildning inomden kommunala vuxenutbildningen.Utskottet inser attförändringarna inom skogsbruket kräver grundliga övervägandenom utformningen av den skogliga utbildningen. Mot bakgrund avden osäkerhet som har rått om utbildningensblivande organisation och som berör flera utbildningsorter samtde krav och förväntningar som näringen ställer finner utskottetdet emellertid angeläget att regeringen och berörda myndigheterså snart som möjligt finner en lösning på frågan om denframtida skogliga utbildningens innehåll, organisation ochlokalisering. Liksom vid behandlingen av motioner omden skogliga utbildningen vill utskottet även nu framhålla attdet bör vara en självklarhet att det i de berördautbildningarna förmedlas kunskaper om den svenska skogen som äroberoende av var utbildningen är lokaliserad. Utskottet utgårfrån att det i utbildningen, var den än lokaliseras, skallfinnas utrymme för undervisning om särskilda förhållanden iolika delar av landet.Med hänvisning till det anförda delsvad gäller en påbyggnadsutbildning för skogsarbetare, dels vadgäller skogsutbildning vid SLU och till att det äruniversitetet som har att besluta om den senare utbildningensinnehåll samt dess organisation och lokalisering föreslårutskottet att motionerna 1993/94:Ub623, 1993/94:Ub626,1993/94:Ub642 och 1993/94:Jo226 avslås även i dessa berördadelar.I tre likartade motioner, 1993/94:Ub618 (c),1993/94:Ub627 (s) yrkande 2 och 1993/94:Ub658 (fp) yrkande 3,framförs förslag att skapa ett skogsindustrielltkompetenscentrum i och . Dettabör ske genom samverkan mellan industrin, Mitthögskolanoch tekniska fakulteter. Motionärerna framhåller att det har utvecklats en unik kunskap inom skogsbruket ochskogsindustrin i och län.Erfarenheterna av forskningssamverkan mellan högskola ochindustri har haft effekter både på den regionala högskolans ochindustrins utveckling, men verksamheten, anförs det imotionerna, har saknat långsiktig finansiering.Statsmakternabeslutade om riktlinjer för budgetåren 1994/95 och1995/96 beträffande såväl forskningsresurserna som högskolornasutbildningsuppdrag (prop. 1992/93:169 och 170, bet.1992/93:UbU13, 14 och 15, rskr. 1992/93:363, 388 resp. 389).Utskottet är inte berett att nu föreslå någon ändring häri.Utskottet erinrar om att det ankommer på berörda högskolor attmed tillgängliga resurser organisera verksamheten på det sättsom de finner mest ändamålsenligt för att tillgodose skildabehov. Under hand har utskottet erfarit att SLU disponerarmedel för forskarskolor. SLU beslutar om var dessa resurserskall lokaliseras. Med det anförda avstyrks motionsyrkandena.Gammelkroppa skogsskola framhålls i motion 1993/94:Ub904(s) (delvis) som en av de viktiga utbildningsanstalter iVärmland som kräver statsmakternas aktiva stöd och engagemang.Motionären uttrycker oro för skolans framtid och förutsätteratt det skall ske ett ökat samspel mellan berörda parter föratt rädda skolan.Gammelkroppa skogsskola är en friståendeskola under SLU:s tillsyn, där det utbildas skogstekniker. Denägs av en stiftelse i vilken bl.a. ingår landstingen iVärmlands och län. Innevarande budgetår skall SLU enligtregleringsbrev utbetala till skolan. Utskottet hari det föregående redovisat de ändrade förutsättningar sominträffat när det gäller arbetsmarknadens behov av utbildningav skogstekniker. bör enligt utskottets uppfattninginte göra något uttalande om lokalisering av nuifrågavarande utbildning eller om särskilt stöd till vissutbildningsanordnare. bör med hänvisning härtillavslå motionen i denna del.För att bredda insatserna tillstöd för livsmedelsområdet föreslås i motion 1993/94:A469 (s)yrkande 9 att det inrättas agroteknisk utbildning påhögskolenivå i . Utbildningen skall ses som ettkomplement till motsvarande utbildning i och samarbetebör ske med Livsmedelstekniskt centrum i på Balsgård.Riksdagen lade fastriktlinjerna för högskolornas utbildningsuppdrag förinnevarande budgetperiod (prop. 1993:169, bet. 1992/93:UbU14,rskr. Det står högskolorna fritt att med egna och externamedel etablera sådan utbildning som de finner angelägen. Någotuttalande av i enlighet med motionärernas önskemålbör inte göras, varför utskottet avstyrker bifall till motioneni nu berörd del.I motion 1993/94:Ub633 (m) framhålls Skånesom centrum för det svenska jordbruket. Resurserna förforskning är här betydande men "påtagligt okoordinerade". Enrationell lösning vore enligt motionären att frigjordes från SLU och ingick som enjordbruksfakultet vid , till vilken fakultetäven skoglig utbildning för kunde koncentreras.En samordning av jordbruksforskningens resurser i Skåneskulle härigenom åstadkommas.Lantbruksvetenskaplig ochskogsvetenskaplig fakultet finns endast vid SLU.Utskottet delar inte motionärens uppfattning att böruttala sig för en ändring i den nuvarande ordningen. Motionenbör därför avslås. Utskottet behandlar i detta sammanhangtill sist motion 1993/94:Ub711 (fp) i vilken det föreslås attden befintliga professuren i renforskning i Uppsalaomlokaliseras till . Motionärerna menar att placeringen iUppsala är en felbedömning; satsningen på renforskning bör skei den region där rennäringens egna utövare verkar.Utskottetutgår från att motionärerna åsyftar den professur i renskötselsom är under tillsättning vid SJFR.I enlighet med vad regeringen anmälde i den forskningspolitiskapropositionen kommer rådsprofessurerna att förasöver till universiteten . Medel för tjänsternakommer fr.o.m. nästa budgetår, om bifallerregeringens förslag i årets budgetproposition, att anvisasunder respektive universitets eller högskolas anslag tillforskning och forskarutbildning. Några professurer vidforskningsråden kommer inte att tillsättas framdeles.Tillsättningen av den nu aktuella rådsprofessuren följeremellertid gällande ordning, vilket innebär atttjänsten kommer att placeras där den utsedde innehavaren harsin verksamhet förlagd. Utskottet föreslår att medhänvisning till det anförda avslår motionen.AnslagsfrågorFrån anslaget I 1. bekostasutbildning, forskning och försöksverksamhet samt djursjukvårdvid SLU. SLU skall genom utbildning, forskning och informationöka kunskaperna om förutsättningarna för en varaktig ocheffektiv biologisk produktion och om hur denna skall bedrivasoch nyttjas.Regeringen har inte funnit något skäl till attförändra de övergripande mål som gäller för perioden1993/94--1995/96. De riktlinjer som lades fast för verksamheteni forskningspolitiska proposition bör gälla även /95.Av den i propositionen redovisademedelsberäkningen framgår bl.a. att SLU bör tillföras ettengångsbelopp på för vissa investeringskostnader isamband med bildandet av ett centrum för forskning om biologiskmångfald gemensamt för SLU och universitet.Verksamheten vid databanken för hotade arter kommer att ingåsom en del av centrumbildningen, och de medel, 3 miljonerkronor, för databanken som anvisats över anslagetStatens naturvårdsverk under fjortonde huvudtiteln bör nuanvisas över SLU:s anslag. Som följd av att professurerna vidforskningsråden förs över till universiteten bör1 överflyttas från till SLU. Medelsbehovetunder förevarande anslag har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgifterna om . Regeringen föreslår att1 anvisas till lantbruksuniversitetför /95.Under anslagen I 2. Skogs- ochjordbrukets forskningsråd: Forskning och I 3. Skogs- ochjordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader begärregeringen att anvisar resp.18 097 000 kr för /95.SJFR skall enligtsin instruktion främja och stödja i första hand grundläggandeoch långsiktig forskning som gagnar ett hållbart utnyttjande avbiologiska naturresurser med särskild inriktning på de areellanäringarna. Rådet skall verka för att informationen omforskning och forskningsresultat sprids.Regeringen anseratt de riktlinjer som lades fast forskningspolitiskaproposition bör gälla även för /95. Av den iföreliggande proposition redovisade medelsberäkningen framgårbl.a. att förvaltningsanslag genom omfördelningar börräknas upp med för att täcka kostnadernaför medverkan i EG:s tredje ramprogram för forskningavseende det agroindustriella forskningsprogrammet har vad avser förvaltningskostnaderna beräknatsmed utgångspunkt i en real minskning av utgifterna om 1,9 %.Innan utskottet tar ställning till regeringens förslagbeträffande de nu redovisade anslagen, tar utskottet upp ettpar yrkanden om tillkännagivanden av om ytterligaremedel till skogsforskning resp. Metallbiologiskt centrum iUppsala.I motion 1993/94:Ub627 (s) yrkande 1 anförs attden skogsindustriella forskningens andel av samhällets medelför FoU är alltför låg i förhållande till skogsindustrinsbetydelse för handelsbalansen. Motionärerna begär ett uttalandeav om att denna andel "bör ökas nationellt".Riksdagens forskningspolitiska beslut innebarbl.a. att skogsforskningen skulle prioriteras. Regeringenframhöll i den forskningspolitiska propositionen (prop.1992/93:170) skogsnäringens betydelse för . Bland annatföreslogs att medel genom omprioriteringar skulle tillföras denskogsvetenskapliga fakulteten. Forskningen om skogen ochskogsråvaran borde vidare förskjutas i riktning mot de senareleden i förädlingskedjan. hade inget att erinra motde föreslagna åtgärderna (bet. 1992/93:UbU13, rskr. 389).Utskottet har i det föregående (s. 5) kortfattat redogjort förvilka konkreta förändringar som görs inomJordbruksdepartementets ansvarsområde till följd av riksdagensbeslut.Näringsutskottet behandlade i anslutning till denforskningspolitiska propositionen bl.a.kunskapsförsörjningen för den träråvarubaserade industrin (bet.1992/93:NU30). Där framgick bl.a. att de totala statligaFoU-satsningarna på det skogsindustriella området kan beräknasuppgå till ca under /94.För forskning vid industriforskningsinstitut med anknytningtill skogsindustrin beräknas ca avsättas.Över anslaget . under huvudtitelanslås under innevarandebudgetperiod till ett program för skogsindustriell forskning.NUTEK har utarbetat ett förslag till program för hur dessamedel skall disponeras.Utskottet har erfarit att enarbetsgrupp inom med företrädare förskogsindustrin, Närings- och Utbildningsdepartementen samtNUTEK har haft till uppgift att analysera massa- ochpappersindustrins kunskapsförsörjning och infrastruktur förforskning och utbildning. Därvid har man diskuterat vilkaåtgärder som krävs från såväl industrins som statens sida föratt industrins långsiktiga internationella konkurrenskraftskall säkras.Utskottet vill slutligen erinra om riksdagensbeslut under det förra om inrättande av en stiftelseför strategisk forskning med bl.a. naturvetenskaplig ochteknisk inriktning i syfte att bl.a. stärka Sverigesinternationella konkurrenskraft (prop. 1992/93:171, bet.1992/93:UbU16, rskr. 387).Utskottet anser, med hänvisningtill vad som anförts, att inte bör vidta någonsärskild åtgärd med anledning av motion 1993/94:Ub627 yrkande1.Förslag om att avveckla användningen av amalgam inomtandvården återfinns i motion 1993/94:So478 (v). Yrkande 7 imotionen, som har hänvisats till utbildningsutskottet,innefattar en begäran om ett uttalande av om viktenav ekonomiskt stöd till forskningen vid Metallbiologisktcentrum i .