bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Ilikhet med regeringen anser kulturutskottet att det i densituation som råder, med ett stort antalexploateringsundersökningar spridda över hela landet, är avstor vikt att universiteten ochHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet samverkar medRiksantikvarieämbetet och den kulturmiljövårdandeorganisationen för att de omfattande uppdragsundersökningarnaskall kunna ge full vetenskaplig utdelning.Universitetsforskningen och den rådsstödda forskningen börsåledes ges ett sådant inflytande över verksamheten som främjarutbildningen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden, anförkulturutskottet.Utbildningsutskottet övergår nu till att ta upp ett parmotioner, 1993/94:Ub72 (c) och 1993/94:Ub79 (s), vilka bådauttrycker oro för det bristande intresset för naturvetenskapoch teknik bland pojkar och flickor. I den förra motionenförordas att resurser från Fond 92--94 avsätts förforsknings- och utvecklingsarbete för att öka intresset.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Regeringen uppmärksammar problemet i ett särskilt avsnitt avårets budgetproposition (1993/94:100 bil. 9), där detkonstateras att intresset för teknisk och naturvetenskapligutbildning har minskat, som ettflertal utredningar pekar på ett ökat behov av kvalificeradetekniker, ingenjörer och naturvetare. Regeringen har därförtagit flera initiativ i syfte att öka rekryteringsbasen fördessa utbildningar. och Verket för högskoleservice(VHS) har fått i uppdrag att inventeraoch genomföra åtgärder som långsiktigt kan öka ungdomarsintresse och förutsättningar för utbildningar med teknisk ochnaturvetenskaplig profil. Regeringen pekar i det sammanhangetockså på att befintliga och nytillkommandeteknik-/naturvetarcentra spelar en betydelsefull roll i arbetetmed fortbildning av lärare inom området teknik/naturvetenskap.För att stödja de verksamheter som bedöms ha bl.a. deorganisatoriska förutsättningarna för att utveckla denna roll,ställer regeringen totalt till förfogande fören tvåårsperiod.Utskottet konstaterar vidare att kommunerna enligtföreskrifter i en särskild förordning (SKOLFS 1991:27, ändr.1994:4) kan få statsbidrag till kostnader för anordnande avkurser i teknik för flickor under skolans sommaruppehåll samtför andra insatser som syftar till att främja flickors intresseför naturvetenskap och teknik.Utskottet vill vidare peka på att de beslutadekursplanerna för innehåller beskrivning av mål somskall uppnås i årskurserna 5 och 9 i ämnena fysik, kemi,biologi och teknik. I och med detta har det gjorts tydligt attvarje elev skall ha grundläggande kunskaper i naturvetenskapoch teknik. Det betonas även i kursplanerna att undervisningenskall ha sin utgångspunkt i elevernas egna erfarenheter och attsambanden med de icke-tekniska ämnena skall påvisas. Härigenomges ämnena en relevans och aktualitet som, menar utskottet,borde stimulera elevernas intresse.Utskottet, som delar motionärernas oro i nu berört avseende,förutsätter att regeringen även uppmärksammarproblemet. Något särskilt uttalande av i frågan ärdärför inte påkallat, varför motionerna bör avslås.2.7 LagförslagetDe dispositioner av medlen i Fond 92--94 som utskottet i detföregående har tillstyrkt fordrar ändringar i lagen (1983:1092)med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Ändringarna bör haformen av ett tillägg till övergångsbestämmelserna till lagen(1991:1857) om ändring i den förut nämnda lagen. Dessadispositioner medför sammantagna en slutlig utskiftning avmedlen i Fond 92--94. Det är därmed också dags att avveckladenna särskilda organisation för de förutvarandelöntagarfonderna. Även detta fordrar lagändring. Sålunda måsteför en avveckling de särskilda regler om avvecklingsstyrelsensom införts i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden upphävas. Bestämmelser om upphävande av dessaregler kan dock inte träda i kraft förrän samtliga överföringarhar skett. Regeringen beskriver i propositionen närmarebestämmelserna om utskiftningen och hur nedläggningen avavvecklingsstyrelsen bör gå till.Utskottet vill än en gång erinra om att regeringens förslagom bemyndigande att bilda en stiftelse med ändamål att främjainnovationer återfinns i proposition 1993/94:206Innovationsstöd. Den bereds av näringsutskottet. Förslagetomfattas emellertid av regeringens lagförslag i förevarandeproposition.När det gäller det i det föregående av utskottet tillstyrktaprojektet i anserutskottet att det förtydligande som utskottet gjort rörandeorganisationen inte påkallar någon ändring av ordalydelsen iden av regeringen framlagda lagtexten.Utskottet föreslår att antar regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förAllmänna pensionsfonden. bör därjämte avslåmotionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 och 1993/94:Ub75 yrkandena2--8, samtliga yrkanden i denna del.3. Utbyggnaden av eftergymnasial utbildningSverige har, anför regeringen, inte den höga utbildningsnivåsom är en förutsättning för att framgångsrikt kunna konkurrerainom kunskapsintensiv varu- och tjänsteproduktion. En alltförliten andel av varje ungdomsgrupp genomgår högre utbildning. Enlåg andel av den eftergymnasiala utbildningen har utgjorts avlängre akademiska utbildningar. Väsentliga brister finnsdessutom när det gäller eftergymnasiala utbildningar somkombinerar teoretisk skolning och gedigen företagspraktik.Mot denna bakgrund anser regeringen att en successivutbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen bör genomföras,med målet att erbjuda åtminstone ytterligare 20 000 platserunder 1990-talets andra hälft. Utbyggnaden bör omfatta främsteftergymnasiala utbildningar utanför universitet och högskolor,företrädesvis i samverkan med näringslivet. Mot 1990-taletsslut bör en ny expansionsfas för den akademiska utbildningeninledas. Mot bakgrund av den kraftiga expansion som skett desenaste åren av den grundläggande högskoleutbildningen är detnämligen enligt regeringens mening inte möjligt att medbibehållen hög kvalitet genomföra en ny lika snabb utbyggnad.Regeringen anser att en expansion av den högre utbildningenaktualiserar viktiga strukturella frågor vad gälleruniversitetens och högskolornas uppgifter såväl inomgrundutbildningen som forskningen. Antalet studenter vid ettuniversitet i en sammanhållen organisation bör rimligtvis inteöverstiga 30 000, om lärosätet inte skall riskera att förlorasin identitet och kunna få svårigheter att upprätthålla sinroll som avancerat forskningscentrum. Entyngdpunktsförskjutning bör enligt regeringens mening ske, såatt universitet och fackhögskolor resp. mindre och medelstorahögskolor får delvis skilda roller när det gällergrundläggande högskoleutbildning. De mindre och medelstorahögskolorna bör ta på sig ökade uppgifter inomgrundutbildningen. Universiteten och fackhögskolorna börkoncentrera sig på längre akademiska utbildningar. Genom ettstörre uppdrag inom grundutbildningen, tillsammans med ett ökatansvar för den kontinuerliga kompetensutvecklingen i landet,skulle de mindre och medelstora högskolorna enligt regeringensmening kunna få en allt viktigare roll.Enligt Socialdemokraterna i motion 1993/94:Ub74 (s) yrkande 3innebär detta förslag att de grundläggande tankarna bakominrättandet av de mindre och medelstora högskolorna överges.Motionärerna ansluter sig till regeringens uppfattning att manbör undvika att skapa alltför stora universitet och högskolor.Den högre utbildningens tillgänglighet -- som ökat kraftigtgenom etableringen av de mindre och medelstora högskolorna --är enligt motionärerna en viktig förklaring till ungdomarsbenägenhet, oavsett socialgruppstillhörighet, att efteravslutad gymnasieutbildning gå vidare till högre studier. Enviktig faktor har då varit att ungdomarna och arbetsgivarnaansett att utbildningen vid de nya högskolorna varit likvärdigmed den som erbjudits vid de etablerade universiteten. Genomden kategoriklyvning som regeringen nu föreslår kommer demindre och medelstora högskolorna inte längre att kunnaupprätthålla ett med universiteten kvalitativt jämbördigt utbudav utbildningar. Likvärdigheten mellan motsvarande utbildningarvid olika typer av lärosäten kommer att förlora tilltro, ochdet blir viktigare var man har studerat än vad man harstuderat. På kommer detta enligt motionärerna attleda till att antalet ungdomar och även vuxna som söker sigtill den högre utbildningen minskar, särskilt utanför destörsta universitetsorterna. Även i motion 1993/94:Ub715 (s),som väcktes under allmänna motionstiden, motsätter sigSocialdemokraterna en organisatorisk åtskillnad mellan å enasidan de mindre och medelstora högskolorna och å andra sidanuniversiteten och fackhögskolorna (yrkande 1).Utan långa akademiska utbildningar med reguljärforskningsanknytning och anknytning till den internationellakunskapsutvecklingen kommer de mindre och medelstorahögskolorna att utarmas och förlora den förnyelsekraft somhittills kännetecknat dem, anförs det i motionerna 1993/94:Ub56(s) yrkande 2 och 1993/94:Ub53 (fp). Grundsynen bör vara attalla högskolor har en nationell funktion med möjlighet attutveckla såväl korta som långa utbildningar, sägs det i motion1993/94:Ub57 (m, c), som i likhet med motion 1993/94:Ub53 tarsikte på (yrkande 1).Utskottet delar regeringens bedömning att de längre,akademiska högskoleutbildningarna behöver expandera. En sådanexpansion har också påbörjats genom förra årets beslut förtreårsperioden /94--1995/96. De längre utbildningarna ärden huvudsakliga rekryteringsbasen till forskarutbildningen,som bedrivs vid universiteten och fackhögskolorna. Regeringensförslag kan enligt utskottets mening inte tolkas så att demindre och medelstora högskolornas roll skulleinskränkas till att tjäna den närmast omgivande regionensnäringsliv och arbetsmarknad eller att de enbart skulle få ägnasig åt kortare utbildningar. Liksom motionärerna anserutskottet att de mindre och medelstora högskolorna -- i likhetmed universiteten, fackhögskolorna och de konstnärligahögskolorna -- även i fortsättningen skall ha en nationellroll. Farhågorna för att kvaliteten i utbildningen vid demindre och medelstora högskolorna skulle sjunka, i den måndessa högskolor inte har längre utbildningar, är enligtutskottets mening överdrivna. Det resurstilldelningssystem sominfördes i och med det pågående budgetåret, och som ytterligareutvecklas genom förslag i förevarande proposition, innehållerkraftiga incitament till att upprätthålla och utvecklakvaliteten vid alla universitet och högskolor.Nätverkssamarbete gör de mindre och medelstora högskolornadelaktiga i forskningen vid starka, vetenskapliga miljöer.Med det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna 1993/94:Ub53, 1993/94:Ub56 yrkande 2,1993/94:Ub57 yrkande 1, 1993/94:Ub74 yrkande 3 och1993/94:Ub715 yrkande 1 godkänner vad regeringen förordat om demindre och medelstora högskolornas resp. universitetens ochfackhögskolornas roll när det gäller grundläggandehögskoleutbildning.Enligt motion 1993/94:Ub68 (c) yrkande 2 bör de högskolorsom fått rätt att utfärda magisterexamen också erhålla fastaforskningsresurser. Först med en sådan sammankopplingblir det enligt motionären relevant att tala om principen omforskningsanknytning och vetenskaplig grund.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget. Beslut om attanvisa medel -- t.ex. för forskning och forskarutbildning --fattas av efter förslag av regeringen. Detta skernumera i princip för treårsperioder efter övergripandeforskningspolitiska bedömningar. Beslut om rätt att utfärdamagisterexamen fattas däremot av regeringen efter beredning avKanslersämbetet. Sådana frågor prövas fortlöpande, allteftersomlärosätena inger ansökningar därom. Enligt utskottets meningskulle en sammankoppling av det slag som föreslagits i motionenofrånkomligen leda till att de mindre och medelstorahögskolorna skulle kunna tilldelas examensrätt förmagisterexamen i betydligt mindre utsträckning och med längretidsutdräkt än vad som skett. Kravet attgrundutbildningen vid universitet och högskolor skall vila påvetenskaplig eller konstnärlig grund gäller all sådanutbildning, oavsett vid vilken typ av lärosäte den bedrivs ochoavsett om den leder till magisterexamen eller ej. För attsäkerställa detta har anvisat medel till exempelvisforskarutbildning av lärare som saknar doktorsexamen, tillforskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstorahögskolorna och till det nämnda nätverkssamarbetet.Utskottet anser att bör avslå motion 1993/94:Ub68yrkande 2.I motion 1993/94:Ub906 (s), som väcktes , framförs behovet av ett nationellt kunskaps-och kompetenslyft. Inför den skärpta internationellakonkurrensen och massarbetslösheten måste vårt land ytterligareöka sin samlade kompetens. För att nå framgång får ingen lämnasutanför ett nationellt kompetenslyft. Motionärerna vänder sigmot det pågående arbetet med Agenda 2000 som, enligt derasmening, främst satsar på en välutbildad elit (yrkande 1).Skolan och hela utbildningssystemet måste lägga grund för ochge lust till ett livslångt lärande. Detta synsätt skallgenomsyra all av samhället finansierad utbildning, ansermotionärerna (yrkande 2).Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen läggerfram förslag till åtgärder för att genom utbildning ochforskning av högsta klass skall kunna stå väl rustat förframtida utmaningar. På initiativpågår ett arbete kallat Agenda 2000 -- kunskapoch kompetens för nästa århundrade. Arbetet syftar till attanalysera långsiktiga kompetensbehov. Inledningsvishar ett antal organisationer och institutioner berettsmöjlighet att redovisa oberoende bedömningar, vilka publiceratsi en rapportserie. redovisade i mars1994 en första analys i promemorian Kunskap och kompetens förnästa århundrade (Ds 1994:35). Nödvändigheten av ettkontinuerligt, livslångt lärande understryks i promemorian.Utskottet anser liksom motionärerna att behöver ettnationellt kunskaps- och kompetenslyft. Tesen om ett livslångtlärande är viktig. Utskottet delar regeringens uppfattning(prop. s. 19) att och gymnasieskolan bl.a. skallfostra till en lärandets kultur, en livslång lust att lära.Självklart är det utskottets uppfattning att insatser för enökad kompetensutveckling måste komma alla till del. Det ökadeoch snabbt föränderliga kunskapsbehovet gör det, enligtutskottets mening, nödvändigt att förbättra villkoren förkompetensutveckling för dem som tidigare skaffat sig engymnasiekompetens eller en utbildning på högskolenivå. Under desenaste åren har en genomgripande förändring skett avhögskolans regelsystem och resurstilldelningssystem, i syfteatt skapa incitament till höjd kvalitet och effektivareresursutnyttjande, som högskolansutbildningskapacitet har ökats väsentligt. Utskottet anser motdenna bakgrund att det inte finns anledning för attgöra några tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena,som alltså bör avslås.Huvuddelen av den utbyggnad av den eftergymnasialautbildningen med ca 20 000 platser, som regeringen förordar,skall alltså enligt propositionen avse kvalificeradyrkesutbildning. Denna bör få en ny struktur.Internationellt har varit framgångsrikt när det gällerkorta eftergymnasiala utbildningar inom universitet ochhögskolor, men det är enligt regeringen en annan typ avkvalificerad yrkesutbildning som behöver ges förbättrademöjligheter. Av en undersökning som genomförts av () drar regeringen slutsatsen att detbehövs flexiblare utbildningsformer än de nuvarande samt ökademöjligheter till varvad teoretisk/praktisk utbildning. Till endel förekommer den utbildning det här är fråga om redan i daginom utbildningsväsendet, t.ex. som påbyggnadsutbildning inomkomvux. Vissa sådana utbildningar skulle kunna vinna på attutvecklas i en ny form.Regeringens bedömning är att det inom det nuvarandeoffentliga utbildningsväsendet, med dess relativt fastaorganisatoriska struktur, inte finns tillräckligaförutsättningar att stimulera sådan yrkesutbildning som kräveren hög grad av specialisering eller där behovet av snabbaomställningar är stort. Företagen måste också engagerasekonomiskt och pedagogiskt i utformning och genomförande av dentyp av kvalificerad yrkesutbildning som kommer att behövas,anser regeringen. Det utesluter dock inte att befintligaorganisationer, såsom kommuner samt universitet och högskolor,med särskilda förutsättningar bör kunna medverka i denna typ avutbildning. Vidare behövs en statlig organisation med uppgiftatt stimulera kvalificerade yrkesutbildningar och bedömautbildningens kvalitet och förutsättningar för statligfinansiering och studiestöd. I organisationens uppgift bör ingåatt göra nödvändiga prioriteringar. Slutligen behövs förstärktastatliga resurser.I propositionen meddelar regeringen sin avsikt att snarasttillsätta en särskild utredare med uppgift att skyndsamtutarbeta detaljerna för en struktur och organisation för attmöta arbetsmarknadens behov av kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning.Mot detta förslag anför Socialdemokraterna och Vänsterpartietinvändningar i kommittémotionerna 1993/94:Ub64 (v) yrkande 3,1993/94:Ub74 (s) yrkandena 1 och 2 samt partimotionen1993/94:Ub714 (v) yrkande 4. I den sistnämnda motionen anförsatt varje ytterligare differentiering av utbildningen bidrartill den sociala snedrekryteringen. En mellannivå mellanhögskola och gymnasium skulle effektivt hämma gymnasiernasambitioner vad gäller att förbereda eleverna och ge dembehörighet till högskoleutbildning, anser motionärerna. Imotion 1993/94:Ub64 motsätter sig att regeringenvid sidan av universitet och högskolor, som bygger påvetenskaplig eller konstnärlig grund, vill skapa ett parallelltutbildningssystem som helt inriktar sig på näringslivets behov,medan den enskilda individens utbildningsbehov sätts åt sidan.-- Regeringens förslag presenteras i propositionen så vagt attriksdagen inte har möjlighet att på det underlaget nuprincipiellt fatta beslut om att inrätta en ny, kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning, anser Socialdemokraterna imotion 1993/94:Ub74 yrkande 1. Det i propositionen skisseradeutredningsuppdraget bör vara vidare. Det bör röra sig om enutbildning som i huvudsak anordnas i regi eller underkommunalt planerings- och beställaransvar och samordnas med dennuvarande påbyggnadsutbildningen inom ramen för komvux.Möjligheten till samverkan med högskolan bör hållas öppen.Näringslivets roll beträffande finansiering, tillhandahållandeav kompetens och aktuella yrkesimpulser behöver kartläggas.Efter verkställd utredning bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till beslut. Innan utredningen hunnitslutföra sitt arbete bör såväl komvux som högskolan kunna kommai fråga för en ökad dimensionering (yrkande 2).Utskottet konstaterar att direktiv till den särskildautredaren numera har utfärdats (dir. 1994:36). Där sägs attsyftet med en ny struktur för den kvalificeradeyrkesutbildningen är att höja arbetskraftens kompetens. Dettaär enligt utskottets mening angeläget. Vidare sägs i direktivenatt det i en utbildningsstruktur på eftergymnasial men ickeakademisk nivå kan inrymmas också utbildning som inte är direktföretagsinriktad. I uppdraget till utredaren ingår att prövavilka avgränsningar som kan vara ändamålsenliga mellan denakademiska högre utbildningen, gymnasieskolan och komvux å enasidan och den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen åden andra. Det står därvid utredaren fritt att föreslåförändringar i tillhörigheten för befintliga utbildningar.Vidare skall utredaren pröva vilka finansieringsmöjligheter somkan stå till buds för den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen, varvid det enligt direktiven är viktigt attpröva andra finansieringskällor än offentliga.Tillträdesfrågorna till de nuvarande påbyggnadsutbildningarna ikomvux är enligt direktiven ett särskilt problem, eftersomantagning till en utbildning i en annan kommun än hemkommunenofta beror på om hemkommunen vill betala. Utredaren skallbehandla dessa tillträdesfrågor.Utredaren skall redovisa sina förslag senast den 1 november1994 och därmed ge underlag till fortsatta ställningstaganden ifråga om strukturen för den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen. Utskottet utgår från att regeringen därefteråterkommer till i ärendet. Med det anförda föreslårutskottet att med avslag på motionerna 1993/94:Ub64yrkande 3, 1993/94:Ub74 yrkandena 1 och 2 samt 1993/94:Ub714yrkande 4 godkänner vad regeringen förordat om utbyggnad av deneftergymnasiala utbildningen innefattande en ny struktur förkvalificerad yrkesutbildning.I motion 1993/94:Ub60 (fp) anförs att det behövs en störreöversyn av vuxenutbildningen. Många frågor kommer att krävasvar. Vad kommer det att kosta samhället och vad får mantillbaka när landets kompetens ökar? Hur skallvuxenutbildningen dimensioneras, vilken inriktning skall den haoch hur skall den organiseras? Kan komvux ansvar vidgas? Blandde frågor som behöver utredas nämner motionären kvinnornassituation, det s.k. basårets organisatoriska hemvist och idénom en gymnasiebank, som förts fram i en annan motion frånFolkpartiet (mot. 1993/94:Ub348, som behandlats i bet.1993/94:UbU17).Även i Socialdemokraternas kommittémotion 1993/94:Ub86 (s)yrkande 13 föreslås att en ny vuxenutbildningsutredning skalltillsättas. Motionärerna anför att vuxenutbildning måste finnasi många former som passar människors skilda erfarenheter ochförutsättningar. Samhället har ett avgörande ansvar för att setill att detta blir tillgodosett. Regeringen har enligtmotionärernas mening i alltför liten utsträckning använt debeprövade utbildningsanordnarna: komvux, folkhögskola ochstudieförbund. För att svara upp mot de många anspråken påvuxenutbildning anser de att det behövs ett ordentligtutredningsarbete på detta område. I motion 1993/94:Ub906 (s)yrkande 4 framhålls att huvuddelen av den samhällsfinansieradevuxenutbildningen skall vara jämlikhetsskapande och i förstahand erbjudas dem som har störst behov.Utskottet noterar att det uppdrag regeringen, som nyssnämnts, har givit åt en särskild utredare när det gällerkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning avser en avgränsaddel av vuxenutbildningsområdet. Detta arbete skall varaavslutat . Regeringen har i projektet initierat en diskussion om en ny politik för kompetens ochframåtskridande. En sammanfattande skrift med 20 slutsatser (Ds1994:35) har som nämnts publicerats och remissbehandlas undervåren.Utskottet delar uppfattningen att vuxenutbildning inte kanbegränsas till det snäva yrkesperspektivet. Vuxenutbildningskall även stärka medborgarnas möjligheter att delta i ettsocialt, kulturellt och politiskt liv och bidra till attöverbrygga utbildnings- och klassklyftor. En större översyn avhela vuxenutbildningsområdet är därför enligt utskottets meningbefogad. Resultaten av såväl Agenda 2000-projektet somutredningen om kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning kanutgöra en del av underlaget för att utforma direktiv till en nyvuxenutbildningsutredning. Regeringen bör enligt utskottetsmening tillsätta en sådan under innevarande kalenderår. här anfört bör med anledning av motionerna1993/94:Ub60, 1993/94:Ub86 yrkande 13 och 1993/94:Ub906 yrkande4 som sin mening ge regeringen till känna.En lämplig form för att stimulera till kompetensutveckling ärregionala kunskaps- och kompetenscentra, hävdarSocialdemokraterna i motion 1993/94:Ub906 (s) yrkande 7. Isådana centra skulle samhällets utbildningsanordnare,näringslivets organisationer, fackliga organisationer ochrepresentanter för arbetsmarknadsmyndigheter samverka.Regeringen bör återkomma till med förslag omnågon form av regionala kompetenscentra, anser motionärerna.Utskottet noterar att regeringen innevarande år avsatt medelunder tionde huvudtiteln för utveckling i regionalpolitisktprioriterade områden av kunskapsprogram som finansierasgemensamt av staten och regionala och lokala intressenter, därnäringslivet är en viktig aktör. Närings- ochteknikutvecklingsverket () har fått regeringens uppdragatt insamla och värdera förslag från intressenterna och tillregeringen redovisa förslag om fördelning av 150 miljonerkronor.