bet · GH01KU37 · 1994-04-19 00:00:00 — Intresserepresentation borde få komma till uttryck pånågot annat sätt, t.ex. genom att rådgivande organ knyts till myndigheterna ifråga.Vid behandlingen i motsatte sig utskottetssocialdemokratiska ledamöter i en reservation regeringens förslag och ansåg attpropositionen borde avslås.Utredning om verkens ledningsformerMot bakgrund av att de allmänna villkoren för de statliga myndigheternasverksamhet successivt förändrats efter verksledningsbeslutet beslutaderegeringen att tillsätta en utredning (Fi 1992:03) med uppgiftatt se över förvaltningsmyndigheternas ledningsformer m.m.I juni 1993 avlämnade kommittén sitt betänkande (SOU:1993:58) Effektivareledning i statliga myndigheter.I betänkandet anförs bl.a. att man klarare bör skilja mellan frågan omledningen av en myndighets verksamhet och frågan om insynen i denna samt attdet är svårt att förena kravet på tydligt ansvar med den nuvarande uppdelningenav befogenheter mellan styrelse och myndighetschef.Kommittén understryker, liksom i verksledningsbeslutet, vikten avmedborgerlig insyn i den statliga förvaltningen. Kommittén anser dock attinsynen inte behöver vara kopplad till ledningsfunktionen i myndigheterna.Enligt kommittén bör de generella former för insyn som finns vara tillräckligaför den övervägande delen av statsförvaltningen.Enligt kommittén är en väsentlig förutsättning för regeringens styrning avmyndigheterna att ansvarsbilden inom myndigheterna är klar. En utvecklad dialogmellan regeringen och myndigheterna och en ökad delegering av verksamhetsansvaroch ekonomiskt ansvar till myndigheterna kräver att det är tydligt var ansvaretgentemot regeringen ligger. Enligt kommitténs uppfattning framstår ansvaretmera entydigt i ett enrådighetsverk än i en myndighet med styrelse.Kommitténs slutsats är att enrådighetsverk bör vara huvudmodell för ledningenav de centrala förvaltningsmyndigheterna.För vissa myndigheter kan det dock, enligt utredningen, finnas särskilda skälatt ha en styrelse. Avgörande för om en myndighet skall ha en styrelse börenligt kommittén vara att styrelseformen anses vara effektiv för myndigheten.Avgörande bör också vara att regeringen finner det ändamålsenligt att läggaansvaret för ledningen av myndigheten på ett kollektivt organ.Proposition om förvaltningsmyndigheternas ledningDen avlämnade regeringen propositionen 1993/94:185Förvaltningsmyndigheternas ledning.Propositionens förslag överensstämmer med vad som föreslagits av kommittén. Ipropositionen föreslås således att regeringen som ledningsform för centralaförvaltningsmyndigheter i fortsättningen i första hand skall välja formenenrådighetsverk om inte vägande skäl talar för annat.Vid en övergång till fler enrådighetsverk är det enligt regeringens mening avsärskild vikt med demokratisk insyn och kontroll som ansvarsbilden imyndigheterna måste vara tydlig. Därför bör, vid bildandet av enrådighetsverk,regeringen i regel inrätta ett särskilt råd vid myndigheten med insyn somfrämsta uppgift.Genom att insynsrollen är klart skild från ledningen av myndigheten blir detmöjligt för företrädare för t.ex. politiska partier och andra intressegrupperatt ingå utan oklarhet om vem som har ansvar för besluten och utan besvärandelojalitetskonflikter. Liksom i de nuvarande styrelserna kan således ocksåriksdagsledamöter ingå.Enligt propositionen bör det vid sidan av enrådighetsverken finnas utrymmeför alternativa ledningsformer. Om det finns vägande skäl som motiverar att enmyndighet leds på något annat sätt än av en enrådig chef skall en styrelsenärmast övervägas. Verksamhetens art och regeringens behov av att styra denenskilda myndigheten på visst sätt bör enligt propositionen varautgångspunkten vid denna prövning.Enligt propositionen skall en styrelse i normala fall ha ett totalt ansvarför verksamheten inför regeringen. Styrelseledamöterna skall utses mot bakgrundav styrelsens roll att leda myndigheten.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anser inte att Radio- och skall vara ettenrådighetsverk utan i stället ledas av en styrelse. Styrelsen bör enligtkulturutskottet ha en parlamentarisk sammansättning och behovet av expertislösas på det sätt som föreslås i propositionen. tillstyrker demotioner som förordat styrelseformen.Utskottets bedömningVid sina överväganden har utskottet stannat för att förorda den av regeringenföreslagna lösningen då det gäller ledningen av Radio- och . Somframhålls i propositionen bör verkets myndighetsutövning präglas av ett klartoch tydligt ledningsansvar. Gentemot de lokalradioföretag,närradiosammanslutningar, lokala kabelföretag m.fl. till vilka beslut kommeratt riktas är det viktigt att det är helt klart var ansvaret för beslutenligger. I sammanhanget bör också, likaledes i enlighet med vad som anges ipropositionen, beaktas att Radio- och uppgifter med bl.a.tillståndsgivning inte är av det slaget att det kan sägas kräva ett kollektivtbeslutsfattande.I likhet med motionärerna anser utskottet att det är angeläget att det skapasgoda möjligheter till insyn i verkets verksamhet. Detta bör enligt utskottetsmening lika väl kunna tillgodoses genom den av regeringen föreslagna lösningenmed ett särskilt råd som insynsorgan som genom att en särskild styrelse utses.Då det gäller att tillföra verket expertkompetens för vissa av verketsuppgifter anser utskottet att detta med fördel kan ske på det sätt som förordasi propositionen. Utskottet tillstyrker således att regeringen eller, omregeringen så bestämmer, verket skall kunna besluta att verket skall tillförasextern expertkompetens eller annan kompetens i form av rådgivande organ vidverket. Utskottet anser att detta är en lämpligare metod att tillföra verketsådan kompetens än genom att låta experter ingå i en styrelse för verket.I enlighet med det anförda anser utskottet att motionerna i här aktuelladelar bör avslås. Regeringens förslag bör godtas.Registrerings- och anmälningsskyldighetPropositionenI propositionen föreslås att Radio- och bl.a. skall vararegistreringsmyndighet i de fall då det krävs att den som bedriver radio- ochTV-verksamhet riktad till allmänheten anmäler sig för registrering hos enmyndighet.MotionenI motion 1993/94:K40, yrkande 5, av m.fl. (v) anförs att skälsaknas för att särbehandla vissa sändningsformer. För att tillgodose eneffektiv myndighetsorganisation för granskning av radio- och TV-sändningarnasinnehåll bör, enligt motionen, registreringen omfatta samtliga aktörer påområdet och inte endast de som skall sända lokalradio, närradio ellersatellit-TV.Gällande ordningEnligt lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen) skall den som ärutgivare för sändningar av närradio anmälas till (3 kap. 3 § ),den som är utgivare för sändningar av lokalradio anmälas till Styrelsen förlokalradiotillstånd (3 kap. 6 a §) och den som är utgivare för egensändningar ikabel anmälas till (3 kap. 13 §). Enligt 6 §lagen 1992:1356 om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänhetenskall vidare satellitprogramföretag och satellitentreprenörer anmäla sig tilltillsynsmyndigheten, som är Kabelnämnden.Utskottets bedömningSom framgått ovan skall den som är utgivare för egensändningar i kabelanmälas till . Enligt propositionens förslagskall anmälan i fortsättningen göras till Radio- och . Någonsärbehandling beträffande kabelsändningar sker således inte. sammansättning m.m.PropositionenI propositionen föreslås att och TV skall beståav en ordförande och sex andra ledamöter. För ledamöterna skall finnasersättare till det antal som regeringen bestämmer. Minst en av ledamöternaeller ersättarna skall vara vice ordförande. Ordföranden och vice ordförandeskall vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter bör enligtpropositionen vara personer med kompetens och integritet och med erfarenhetfrån olika delar av kultur- och samhällslivet. Samtliga ledamöter föreslåsutses av regeringen för en bestämd tid. Nämnden föreslås vara beslutför medordföranden eller en vice ordförande och ytterligare tre ledamöter.Rutinärenden, dvs. ärenden som uppenbart inte är av större vikt ellerprincipiell betydelse, får enligt förslaget avgöras av ordföranden eller envice ordförande.I utredningen föreslogs, med tanke på den väntade ärendemängden, att nämndenskulle bestå av tolv ledamöter, varav två ordförande och två vice ordförande,vilka skulle vara eller ha varit ordinarie domare. Vidare föreslogs attledamöterna skulle cirkulera.I propositionen anför regeringen att , trots ett störreansvarsområde, inte bör ha fler ledamöter än den nuvarande . där ledamöterna cirkulerar skulle enligt regeringen stöta på såvälpraktiska problem som oklarheter i ansvarsfördelningen. Genom förslaget attordföranden eller en vice ordförande får fatta beslut i rutinärenden kannämnden, enligt regeringen, koncentrera sig på principfrågor och andra ärendendär en allsidig bedömning är betydelsefull.MotionernaI motion 1993/94:K38, yrkande 1, av () anförs att enlekmannastyrelse med så bred kompetens som möjligt bör utses för att handlägganämndens uppgifter. Styrelsen bör ha nio ledamöter plus en ordförande. I motion1993/94:K41, yrkande 1, av m.fl. (s) anförs att Granskningsnämndenbör ha en styrelse med bred kompetens, med inslag av parlamentariskt valdaledamöter och jurister. I motion 1993/94:K43, yrkande 1, av . (s) anförs att bör ha en lekmannastyrelse med så bredkompetens som möjligt och med inslag av parlamentariker. Inslaget av juristerbör begränsas. Styrelsen bör bestå av nio ledamöter plus ordföranden.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anser att lekmannainflytandet i bör varastörre än vad som föreslås i propositionen. Nämnden bör därför enligtkulturutskottet ha parlamentariskt inslag samt utökas till nio ledamöter,förutom ordföranden.Utskottets bedömningUtskottet delar den bedömning som görs i propositionen då det gäller nämndenssammansättning. Ordföranden och vice ordförande i bör varaeller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter bör vara personer medkompetens och integritet och med erfarenhet från olika delar av kultur- ochsamhällsliv. Enligt utskottets mening bör nämnden ha ett parlamentarisktinslag. Att som föreslagits i utredningsskedet inrätta en nämnd som är störreän den nuvarande och där ledamöterna cirkulerar skulle stöta påsåväl praktiska problem som oklarheter i ansvarsfördelningen. Utskottet harinte heller i övrigt något att erinra mot regeringens förslag. I enlighet meddet anförda avstyrker utskottet motionerna i här aktuella delar.ÖverklagandePropositionenVitesföreläggande är i de flesta fall den åtgärd som valts för att kunnagenomdriva olika reglers efterlevnad enligt lagarna för ljudradio- ochTV-sändningar till allmänheten. Om någon av de nuvarande nämnderna inom sittområde finner att de aktuella reglerna överträtts får den förelägga den felandeatt följa bestämmelsen. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Ipropositionen föreslås att rätten att överklaga förelägganden skall blienhetlig och begränsas till sådana förelägganden som förenats med vite.Enligt propositionen finns dock vissa skyldigheter som rimligen kan ansesvara av begränsad betydelse för det enskilda programföretaget. För dessa fallföreslås att ett föreläggande inte skall gå att överklaga. Det gällerskyldigheten att lämna inspelning av program, att lämna uppgift om registreringom vem som äger ett satellitprogramföretag, att lämna uppgift om vem som ärsatellitentreprenörens uppdragsgivare och att lämna uppgift om andeleneuropeiska program.I propositionen föreslås vidare att ett vitesföreläggande skall gällaomedelbart även om det överklagas.MotionenI motion 1993/94:K40, yrkande 6, av m.fl. (v)föreslås att beslut angående överträdelser av olikareklam-och sponsringsbestämmelser skall gälla och inte gå attöverklaga. I motionen anförs bl.a. att besluten i allmänhet är av den arten attprogrambolaget uppmanas att följa gällande regler samt att Granskningsnämndenkommer att hantera en stor mängd ärenden och att det därför krävs någon form avrationalisering och att nämndens beslut får omedelbar genomslagskraft.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om rätt att överklaga förelägganden som förenats med vite behandladesav utskottet i samband med regeringens förslag om privat lokalradio (prop.1992/93:70, KU15, s. 37--39). Förslaget innehöll bestämmelser om attförelägganden fick förenas med vite (30 och 31 §§). Vitesföreläggandena fickdock, enligt förslaget, inte överklagas. Som skäl för detta anförde regeringenatt sådana förelägganden inte kan innehålla något annat än att gällandebestämmelser skall följas. Regeringen erinrade också om att ettvitesföreläggande inte innebär att vitet också döms ut. Vidare anfördes att enrätt till överklagande skulle kunna hindra en snabb och effektiv tillämpning avden aktuella bestämmelsen.I ärendet förelåg ett yttrande från kulturutskottet vari anfördes att det föratt stärka rättssäkerheten borde införas möjlighet att överklagavitesförelägganden.Konstitutionsutskottet delade kulturutskottets uppfattning, vilket föranleddeändringar i bl.a. radiolagen och närradiolagen.Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning bör det av rättssäkerhetsskäl vara möjligt attöverklaga förelägganden som förenats med vite. Utskottet kan dock acceptera deundantag från denna huvudregel som föreslås i propositionen. Motion K40avstyrks i denna del.Motionens förslag om att vitessanktionerade förelägganden skall gällaomedelbart överensstämmer med propositionens förslag. Utskottet har ingentingatt erinra mot propositionens förslag i denna del.Det europeiska TV-direktivetBakgrundEG:s ministerråd antog direktivet 89/552/EEG om samordningav vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andraförfattningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, det s.k.TV-direktivet. Genom som trädde i kraft blevTV-direktivet giltigt för i förhållande till EG och de EFTA-länder somär med i EES. TV-direktivet innehåller en gemensam reglering av allatelevisionssändningar oavsett spridningssätt och spridningsområde och syftartill att TV-program inte skall stoppas av nationsgränser. att det land som har jurisdiktion över programföretaget skall se till attsändningarna är i enlighet med direktivets bestämmelser. I proposition1992/93:75, Satellitsändningar av TV-program, föreslog regeringen att reglernai TV-direktivet om satellitsändningar skulle införlivas i svensk rätt bl.a.genom en ny lag om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten.PropositionenI den nu aktuella propositionen föreslås att det skall ankomma och TV att följa de utländska TV- ochradiosändningar som riktas till den svenska allmänheten och att rapportera sinaiakttagelser till regeringen.MotionenI motion 1993/94:K40, yrkande 7, av m.fl. (v) föreslås attRadio- och och och TV skall ges detfullständiga ansvaret för uppföljningen av tillämpningen av det europeiskaTV-direktivet. Motionärerna anser att uppgift enligtpropositionens förslag närmast blir en hjälpinsats till departementetsåtgärder, vilket, enligt motionärerna, inte överensstämmer med attGranskningsnämnden skall vara en självständig och oberoende myndighet.Utskottets bedömningUtskottet som finner det lämpligt att regeringen i dessa sammanhangföreträder avstyrker motionsyrkandet och tillstyrker regeringensförslag.NamnfrågaMotionenI motion 1993/94:K40, yrkande 8, av m.fl. (v) föreslås och TV i stället ges namnet Radio- och TV-nämnden.Utskottets bedömningUtskottet, som finner att motionens namnförslag skulle kunna innebära vissrisk för sammanblandning med namnet Radio- och , avstyrkermotionsyrkandet.LokaliseringPropositionenI utredningsbetänkandet föreslogs i enlighet med direktiven att den nyamyndighetsorganisationen skulle ligga i . Vid remissbehandlingenlämnades förslag om lokalisering till andra orter.I propositionen anförs att regeringen kommer att tillkalla enorganisationskommitté med uppdrag att förbereda och genomföra den nyamyndighetsorganisationen på radio- och TV-området. I kommitténs uppdrag kommerbl.a. att ingå att anställa personal i de nya myndigheterna. Regeringen räknardärvid med att huvuddelen av personalen vid de nuvarande fyra myndigheterna fåranställning i Radio- och och och TV närdessa myndigheter bildas. De föreslagna förändringarna i myndighetsstrukturenär, enligt regeringen, att betrakta som en ren omorganisation av en etableradverksamhet. En utlokalisering skulle, enligt regeringen, utan tvekan medföraett avbrott i den löpande tillståndsgivningen och granskningsverksamheten påradio- och TV-området. Vidare är, enligt regeringen, ett utnyttjande av denuvarande myndigheternas lokaler en förutsättning för att kunna genomföra dennya myndighetsorganisationen den 1 juli 1994.MotionernaI motionerna 1993/94:K37 av () och 1993/94:K42 av Hans Stenbergm.fl. (s) samt 1993/94:K45 av () föreslås att Radio- ochTV-verket och skall lokaliseras till . I motionernaanförs bl.a. att detta skulle ge närhet till och tillMitthögskolan, med dess mediebibliotek och ochkommunikationsvetenskap, samt medföra lokal- och personalkostnadsbesparingar.Dessutom har , enligt motionärerna, drabbats hårt avomlokaliseringar och avvecklingar, t.ex. har verksamhet flyttatsfrån . En lokalisering till skulle till viss del kunnakompensera dessa omstruktureringar som man skulle kunna ta till varaden kvalificerade personal som annars blir arbetslös. Även den kompetens somfinns vid skulle kunna utnyttjas vid uppbyggnadenav en effektiv hantering av registreringsfrågorna.I motion 1993/94:K38, yrkande 2, av () föreslås en lokaliseringtill . Detta skulle, enligt motionären, medföra kostnadsbesparingarsamt fördelar bl.a. ur rekryterings- och verksamhetssynpunkt. harockså goda tele- och datakommunikationer.I motion 1993/94:K41, yrkande 2, av m.fl. (s) föreslås Jönköpingsom lokaliseringsort. I motionen anförs att har såväl ett brettmedieutbud som juridisk kompetens.I motion 1993/94:K43, yrkande 2, av m.fl. (s) anförs att deti propositionen saknas förslag till och konsekvensanalys av lokalisering av denya myndigheterna. Motionärerna anser att även andra kommuner än , medbrett medieutbud och kvalificerad kompetens, bör komma i fråga.I motion 1993/94:K44 av m.fl. (s) anförs att man delarregeringens uppfattning att de föreslagna myndigheterna skall ligga iStockholmsområdet. Motionärerna förordar att myndigheterna av inomregionalaskäl placeras i där det, enligt motionärerna, finns ändamålsenligalokaler och kompetens inom kommunikationsområdet. Här pekas på att MobilAB och ligger i yttrandeKulturutskottet anser att Radio- och och börlokaliseras utanför och att som sin mening börge regeringen detta till känna.Allmänna principer för lokaliseringRiksdagen har lagt fast allmänna principer för omlokalisering avbefintlig verksamhet eller lokalisering av nya myndigheter (prop. 1989/90:76,AU13). Dessa principer går i korthet ut på att en omlokalisering i första handbör ske till länscentra eller vissa andra orter i eller i anslutning till ettstödområde. En utgångspunkt skall enligt riktlinjerna vara att myndigheternaäven efter en omlokalisering eller decentralisering skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter effektivt. Förutom regionalpolitiska aspekter skallförutsättningarna för att behålla eller rekrytera kvalificerad personal,behovet av kontakter med andra myndigheter och medflyttandes möjligheter tillarbete m.m. beaktas. Lokalisering även till andra orter än stödjepunkterna kansåledes komma i fråga. Beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet ellerlokalisering av nya myndigheter bör föregås av noggranna överväganden i dessaavseenden. har också betonat vikten av att besluten föregås avinformation till och samråd med den berörda personalen.Våren 1993 uttalade att dessa allmänna principer för omlokaliseringlåg fast (1992/93:AU13 s. 27). I betänkandet framhölls vidare attarbetsmarknadsutskottet när det gäller lokalisering av nya myndigheter vidflera tillfällen uttalat att det är viktigt att välja annan lokaliseringsort änStockholm.Regeringen har vidare utfärdat generella direktiv (dir. 1992:50) tillkommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiskakonsekvenser av sina förslag. Enligt direktiven skall kommittéer och särskildautredare med hänsynstagande till verksamhetens karaktär och omfattning vidförslag till större och mer omfattande omorganisationer eller bildande av nyamyndigheter eller motsvarande redovisa överväganden om decentralisering ochlokalisering utanför Stockholmsregionen.Utskottets bedömningUtskottet anser, med anledning av motion K43, att regeringen bör övervägamöjligheterna att lokalisera myndigheterna till annan kommun än Stockholm.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.FinansieringPropositionenDe nuvarande fyra myndigheterna på radio- och TV-området finansieras påolika sätt. anvisas medel direkt från rundradiokontot för sinverksamhet. , och Styrelsen för lokalradiotillståndanvisas medel via statsbudgeten. I propositionen föreslås att verksamheten vidRadio- och skall finansieras helt via statsbudgeten och och TV skall finansieras dels med anvisningar frånrundradiokontot, dels via statsbudgeten. De medel som tidigare budgetåranvisats till bör således, enligt propositionen, för budgetåret1994/95 i stället anvisas direkt till och skall redovisa medelstilldelningen från rundradiokontot påstatsbudgetens inkomstsida.MotionenI motion 1993/94:K40, yrkandena 3 och 4, av m.fl. (v) föreslåsatt Radio- och skall finansieras med registreringsavgifter frånnätinnehavarna. En avgift på och ansluten bostad skulle ge ca 18miljoner kronor . Detta skulle, enligt motionen, mer än väl täckakostnaderna för myndigheten och dess konsulter och utredningsverksamhet. Medytterligare avgifter för registrering skulle även visst stöd till den lokalaprogramverksamheten kunna återinföras.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tillstyrker propositionens förslag beträffandemedelsanvisning från rundradiokontot till och bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag om finansieringen av de nyamyndigheterna och avstyrker motionsyrkandena.Anslagsfrågor för /95PropositionenI propositionen föreslås att de medel som tidigare budgetår tillförtsRadionämnden från rundradiokontot och de anslag i statsbudgeten som anvisatsför , och Styrelsen för lokalradiotillstånd /95 skall beräknas under ett nytt gemensamt ramanslag underelfte huvudtiteln, benämnt C 18. Myndigheter på radio- och TV-området.Regeringen föreslår att för /95 skall anvisa ettramanslag på till Myndigheter på radio- och TV-området.Från anslaget skall verksamheten vid Radio- och för radio och TV finansieras. Även kostnader föravvecklingen av , , och Styrelsen förlokalradiotillstånd kommer, enligt propositionen, under en övergångstid attbelasta anslaget.I propositionen föreslås vidare att och TV /95 skall anvisas medel från rundradiokontot på somnämnden har att redovisa på statsbudgetens inkomstsida.Slutligen föreslås att utgående anslagssparande eller anslagskredit förinnevarande budgetår från ramanslaget C 1. Styrelsen för lokalradiotillståndbör överföras till ramanslaget C 18. Myndigheter på radio- och TV-området.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag.ÖvrigtUnder ärendets beredning har utskottet uppmärksammats på behov även av enändring i 18 § lotterilagen (1982:1011). Ändringarna bör göras på det sätt somframgår av bilaga 3.Motioner väckta under den allmänna motionstidenSändningsområdenas omfattning enligt lokalradiolagenMotionenI motion 1993/94:K413 av von der Esch m.fl. (m) begärs en ändring av 39§ lokalradiolagen så att det blir möjligt att överklaga beslut omsändningsområdenas omfattning.I motionen anförs att sändningsområdenas omfattning har en avgörande betydelseför de kommersiella stationernas möjlighet att skapa ekonomiska förutsättningarför driften. Utan erforderliga finansieringsmöjligheter kan yttrandefriheten,enligt motionärerna, framstå som en chimär. Genom otillbörlig styrning avsändningsområdenas omfattning kan myndigheterna inskränka yttrandefriheten.