bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — väckte en partimotion,undertecknad av både och , däranvändandet av aviseringsinstrumentet för att hindra människoratt fly utsattes för stark kritik.Hade fel 1991 eller hade man fel 1993?Birgit : Det är ju inte som granskas avkonstitutionsutskottet.Thage G : Nej, det är statsrådens handläggning avregeringsärenden som granskas. Kan formulera om sinfråga på ett sådant sätt att statsrådet kan ge ett svar på den!Bengt : Om hade suttit i regeringen ,hade man då gjort samma bedömning som man gjorde 1993?Birgit : Hypotetiska krig kan vi alltid diskutera.Jag har sagt -- och det står jag för -- att jag beklagar att vifick en sådan situation att vi blev tvungna att införa ettvisumtvång. var det viktigt att försöka bedöma vilkakonsekvenser det skulle få. De allra flesta flyktingarna 1993 komfrån , där de redan hade både skydd och humanitär hjälp.Sverige bidrar i stor omfattning till att ge det skyddet och denhumanitära hjälpen. Det var också viktigt för oss att inte totaltstänga gränserna. Det var därför som vi hos begärde enkraftigt utökad kvot för att vi i ordnade former tillsammans medUNHCR skulle kunna se till att människor även fortsättningsviskan komma till när de är i behov av skydd. Dessutomutvidgades anhörigbegreppet.Catarina Rönnung: Jag har en fråga angående Bosnien.Vi har ju beslutat att vi skall ta emot kvotflyktingar till ettantal av ungfär 7 000. har bara 350 kvotflyktingarkunnat tas emot. Vad är det för byråkratiska hinder för att viinte har kunnat ta emot fler? Är beredd att häragera mer aktivt?Vi har t.ex. flyktingar som sitter fast i en rävsax i Baltikum.Kvinnofängelset i är fullt av kvotflyktingar. Borde inteSverige kunna agera litet mer kraftfullt för att lösa upp sådanahär byråkratiska knutar?Birgit : har ungefär 1 200 personerbeviljats tillstånd med anledning av kvoten, och Invandrarverketgör bedömningen att hela kvoten på 7 300 från det tidigareJugoslavien kommer att ha utnyttjats fram ,dvs. den 1 juli.Man har i någon mån ändrat rutinerna när det gälleruttagningen. Tidgare har velat göra utredningenpå plats. kommer man att acceptera den uttagning som UNHCRgör, och utredningen kommer att ske här i Sverige.Ingvar : Jag skulle bl.a. med anledning av defrågor ställde vilja ha besked om någraförfattningsmässiga förhållanden.Skulle man, när regeringen fattar praxisbeslut, kunna tänka sigatt ett av kriterierna då är de ekonomiska konsekvenserna förkommunerna?Birgit : Det är litet svårt, för i så fall skullevi nästan bli tvungna att göra reservationer i eller säga uppvåra internationella åtaganden, t.ex. Genèvekonventionen.Ingvar : Man kan alltså inte använda detta som ettkriterium?Birgit : Nej!Ingvar : Jag har en annan fråga som också anknytertill det som tog upp. Om vi bortser från attdet handlar om förvaltningsbeslut, vill jag fråga om regeringenskulle kunna lägga fram en proposition om särbehandling av enviss folkgrupp när det gäller invandringsmöjligheterna? att det är formellt möjligt?Birgit : Rasdiskriminering i rättstillämpningen ärförbjuden i Sverige.Ingela : Jag skulle också vilja ställa en fråganär det gäller kvoten. När man avsatt en så stor andel förpersoner som kommer från Bosnien, har kvoten för dem som kommerfrån andra länder minskat. När man nu inte kan fylla kvoten medpersoner som kommer från före detta , skulle man dåinte kunna vara mer flexibel och öka kvoten för andra flyktingar?Som sade finns det många angelägna fall somskulle kunna utnyttja kvoten.Birgit : Som jag sade tidigare gör Invandrarverketden bedömningen att man kommer att kunna utnyttja hela kvoten förföre detta fram till . Om det skulle varaså att man inte kan göra det, så finns det möjligheter förregeringen att inom ramen för den ordinarie kvoten på 1 800flytta över en del från Jugoslavienkvoten till de 500 för denövriga världen.Ingela : Det fordras då alltså ettregeringsbeslut för att man skall kunna utnyttja mer av kvotenför den övriga världen?Birgit : Ja, eftersom ju agerarefter redan givna regeringsbeslut, som varit förankradei riksdagsbeslut.Ingela : Om Jugoslavienkvoten inte kan uppfyllas,kan man alltså förvänta sig att det blir en större del för denövriga världen?Birgit : Det finns en möjlighet för regeringen attfatta beslut om det. Men bedömningen är nu att man skall användahela Jugoslavienkvoten för Jugoslavien.Harriet : Jag blir litet upprörd när man i dethär sammanhanget börjar tala om diskriminering av folkgrupper.Man skulle lika gärna generellt kunna tala om permanenta ochtemporära uppehållstillstånd som ges till människor som pågrund av katastrofer kommer i stora mängder. Det var inte dettamina frågor handlade om. Regeringen har initiativrätt, ochregeringen hade kunnat gå till för att få beslut om hurman skulle hantera frågan. hade då haft möjligheter attta ställning till kostnader som man visste skulle bli följden avregeringsbeslutet. Det är därför hårklyverier att säga att manfattar ett litet beslut som inte har med någonting annat attgöra. Om viljan funnits, hade man kunnat gå till ochlösa det hela på ett konstitutionellt riktigt sätt.Invandrarministern avslutade vår tidigare frågerunda med attsäga att det blev en besparing. Jag förstår inte hur man kan talaom besparingar när det kommer hit 60 000 människor som man skallhysa. Man måste betala konjunkturbidrag och stimulansbidrag. Överhuvud taget går det ut en mängd pengar. Min fråga var: Vilkakostnader blir det för det svenska samhället när man bestämmersig för ett permanent uppehållstillstånd och inte för etttemporärt? Jag anser att man borde ha haft temporärauppehållstillstånd, eftersom målsättningen ju måste vara att manskall repatriera människor till de länder som de kommit ifrån.Birgit : Jag är inte säker på att jag uppfattadenågon speciell fråga. Vad regeringen hade att ta hänsyn till viddetta praxisbeslut var att det fanns ett antal människor här iSverige som hade kommit från ett område där det pågår slakt ochkrig.Harriet : Det är jag mycket medveten om.Birgit : Och var det fråga om vilket beslut somregeringen skulle fatta. Vi följde den normala ordningen att gepermanenta uppehållstillstånd om människor är i behov av skydd.Jag kan också konstatera att numera har fattat ettbeslut som innebär att man ger stimulansbidrag till kommunernaför att underlätta mottagandet i kommunerna. Det mottagandet gårnu med glans.Harriet : Min sista fråga är: Hur många miljarderkostar det här? Man måste fundera över vilka kostnaderna blir omman ger permanent eller temporärt uppehållstillstånd. Vi har enhög arbetslöshet, och vi måste räkna med att det kostar detsvenska samhället väldigt mycket pengar när man beviljarpermanent uppehållstillstånd och inte temporärt. Någonuppskattning måste ni väl ha gjort, och någon uppfattning har niväl?Birgit : Som jag sagt tidigare och som det harredovisats i proposition till innebar beslutet på kortsikt att det blev en besparing på 2,5 miljarder. En del av depengarna användes dels till att ge stimulansbidrag tillkommunerna, dels till att kraftigt öka kvoten för att vi inteskulle behöva stänga gränserna totalt. Vad det innebär på långsikt kan ingen svara på. Det beror på om dessa personer åker hem,om det snabbt blir fred där nere. Vi har väl settså ljusa tecken som , även om det kan komma bakslag. Det berorockså på hur många som kommer att snabbt få arbete i . Minbedömning är att det finns stora möjligheter för den här gruppenatt ganska lätt kunna komma in i svenskt arbetsliv. De kommer dåatt betala skatt här i och därmed klara sina egnautgifter och även bidra till andras.Granskningsärende angående regeringens behandling av frågorrörande asylsökande från KosovoBirgit : Vi lämnade för sedanöver en promemoria beträffande Kosovo, och jag vill kompletteraden med att meddela att regeringen har fattat beslut i tvåytterligare ärenden beträffande Kosovo, nämligen praxisbeslut närdet gäller medicinska skäl. I båda dessa beslut blev det bifall.Sedan vår promemoria lämnades in har det kommit in ytterligareett ärende till regeringen. Även det gäller medicinska skäl.Varken Invandrarverket eller har överlämnatnågot ärende som gäller själva skyddsfrågan.Jag vill också erinra om att socialförsäkringsutskottet skallgöra en ordentlig genomlysning av Kosovo tisdagen den 29 mars.Jag vill också nämna att jag som svar på en frågameddelade att jag i regeringen kommer att ta upp fråganom införande av vistelsetidsregler för barnfamiljer, bl.a.barnfamiljer från Kosovo.Catarina Rönnung: Det var ju en positiv nyhet. Jag hadenämligen tänkt fråga varför regeringen slopadeden s.k. treterminsregeln. skall denna tydligen återuppstå inågot slags skepnad, så att situationen för barnfamiljer frånKosovo förbättras. Är det riktigt uppfattat?Birgit : Jag har varit mycket noga med att interedovisa vilken typ av regler vi tänkte föreslå -- detta för attinte väcka falska förhoppningar hos människor som då genastbörjar räkna. Jag tycker att det är viktigt att de exaktareglerna, när det har fattats beslut om dem, skall finnas tillhands skriftligt och vara tydliga.Catarina Rönnung: Eftersom tiden går skall jag hoppa överen del frågor som jag hade tänkt ställa.Jag är litet undrande när det gäller . Redanförra året när utfrågades av utskottet, varhon av den uppfattningen att praxis hadeskärps betydligt. Dessutom är det väldigt få ärenden som lämnasöver från till regeringen för bedömning. hardet gått , och därför är jag litet orolig för att manfår vänta väldigt länge på resultatet av den här utredningen,vars direktiv nu har skrivits. kommer kanskemänniskor onödigtvis att komma i kläm.Bör inte statsrådet försöka skynda på behandlingen? Det hargått sedan detta problem blev uppenbart, och ganskalitet har gjorts under tiden.Birgit : Eventuella påståenden från Invandrarverketom att praxis i skulle ha skärpts är litetkonstiga. Det är ju som först fattar beslut.Först när avslår en ansökan, överklagar man tillUtlänningsnämnden. har en hårdnande praxis,så måste det från början ha varit självt som haften hårdnande praxis. Om det blir ett bifall i ,kommer ärenden aldrig till Utlänningsnämnden.Jag tror att vi här talar om litet olika saker. Redan förrasommaren, när det kom påståenden om att det skulle vara enhårdnande praxis i asylärendena, tillsatte regeringen en kommittéför att utvärdera praxis. Den utredningen är nu färdig med sittarbete och kommer att redovisa sitt resultat för mig den 6 april.En annan, mer generell fråga är hur praxisbildandet skall gåtill. Den frågan var uppe i samband med att Utlänningsnämndeninrättades. har verkat , och dåfinns det anledning att se över hur regeringen skall kunna få ettstörre inflytande över praxis. Till en sådan utredning håller vinu på att skriva direktiv.Catarina Rönnung: Kritik har också riktats mot attavvisningar från sker alltför brutalt. Jag undrar därförom är beredd att göra en översyn av huravvisningarna går till.Birgit : Jag är beredd att svara på den typen avfrågor även om de inte direkt hör samman med det som haraviserats.Vi har i departementet ett utkast till en översyn av frågan omhur avvisningar skall gå till.Catarina Rönnung: Hur många kosovoalbaner skickas förnärvarande tillbaka , och hur många har sammanlagtskickats tillbaka? Har någon uppfattning om hurmånga som uppehåller sig illegalt i landet? Hur många har flyttutomlands?Birgit : kan naturligtvis fåexakta siffror på det senare, men jag kan nu ta det i litet rundatal.Det har kommit ungefär 60 000 personer från Kosovo. Överhälften har lämnat landet, varav 11 000 har gjort det"frivilligt" -- de har nöjdförklarat sig med besluten. Ungefär3 000 har fått stanna i . Exakt hur många kosovoalbanersom finns gömda i landet har jag inte några exakta uppgifter på,men det kan röra sig om ett antal tusen personer -- 3 000,4 000 eller 5 000 personer.Catarina Rönnung: Skiljer sig bedömning avkosovoalbanernas situation från bedömningen ute i ? Hur serdet ut i , , och ?Birgit : I stora drag skiljer sig inte bedömningeni de olika länderna. Från tid till annan kan det vara vissafrågor som kommer upp till diskussion i de olika länderna som göratt man dröjer med avvisningsbeslut. Men i grunden gör man sammabedömningar i de europeiska länderna. Vi har en ganska närakontakt mellan länderna. Man ger varandra rapporter och göravstämningar av bedömningarna av situationen.Catarina Rönnung: Från skickas i alla fall förnärvarande inga kosovoalbaner tillbaka.Birgit : Jag kan inte exakt svara på om det harskett någon förändring , men i stort settgör vi samma bedömning. Det torde vara så att det inte finnssärskilt många kosovoalbaner i , som i stort sett harstängt sina gränser. En av de viktigare frågorna under de gångnaåren har varit att försöka övertyga också om att varamed om att ta det gemensamma ansvaret för flyktingar.Diskussionen då har naturligtvis framför allt varit inriktad påBosnien, där man är ganska hårdnackad i . Det kan intevara fråga om särskilt många personer.Catarina Rönnung: får vi kontinuerligarapporter om att kosovoalbanerna trakasseras. Skolorna harstängt, och barnen kan alltså inte gå i skolan. Det råder vissrättslöshet, folk häktas på godtyckliga grunder. ESK och Amnestyhar skickats ut ur landet. Rapporter har kommit från FN:sflyktingkommissarie om att det har skett gradvisa försämringar ilandet.Vilket intryck har tagit av de här rapporterna?Birgit : Jag vill erinra om att regeringen inte harfattat några praxisbeslut i skyddsfrågan när det gäller Kosovo.Jag kan naturligtvis i och för sig redovisa en allmän bild avKosovo i många avseenden. Jag vill erinra om attsocialförsäkringsutskottet, som ju är flyktingutskott,kommer att ha en omfattande utfrågning idet ärendet.Catarina Rönnung: Men det är regeringen som har detyttersta ansvaret när det gäller att besluta om verkställighetoch annat.Birgit : Det är myndigheterna själva som beslutarom verkställighetsstopp. Vi hade när det gäller etttotalt verkställighetsstopp , och det varInvandrarverket självt som fattade de besluten. Sedan lyftesverkställighetsstoppet successivt under loppet av 1992 för olikadelar av Jugoslavien.Catarina Rönnung: Men statsrådet har naturligtvis detstörsta ansvaret för invandrarpolitiken i dess helhet. Vilkamöjligheter har att agera i detta fall?Birgit : Regeringen kan fatta beslut när antingenInvandrarverket eller överlämnar ärenden -- närderas bedömning är att de vill ha ett regeringsbeslut tillledning för sina egna beslut. Regeringen kan inte på egetinitiativ ta till sig ärenden eller rent allmänt göra uttalandensom skall styra myndigheternas beslut.Catarina Rönnung: har haft uppe ettfall med en hjärtsjuk 60-årig man som har misshandlats ochtorterats svårt när han återvände till Kosovo. Han har torteratsvid två tillfällen, och han är nu sängliggande och har svårt attstå upp. FN:s flyktingkommissarie har också sett att han hartydliga spår av misshandel.Är inte detta ett tecken på att man har återsänt kosovoalbanerpå alltför lösa grunder? Borde man inte ordentligt se översituationen i Kosovo och lyssna på de nedslående rapporter somfinns och agera på ett annat sätt?Jag tycker att det är egendomligt att helatiden refererar till myndigheterna, som om hon själv inte hadenågra som helst möjligheter att aktivt ta initiativ i dennasituation.Min fråga är om man inte har avvisat kosovoalbaner på alltförlösa grunder? Man har alltså skickat tillbaka en äldre man, trotsatt han hade varit politiskt aktiv i Kosovo. Han har vidåterkomsten trakasserats av polisen vid upprepade tillfällen.Människor har alltså kommit i kläm därför att man i vårt land harhaft en ovärdig utvisningspolitik. Vad kan man göra åt det?Birgit : Det är naturligtvis ytterst beklagligt omsådant inträffar och att människor får lida. Jag beklagar detdjupt. kan jag notera att långt över 30 000kosovoalbaner har lämnat . De flesta av dessa har återvänttill Kosovo. En del har tagit med sig sina svenska fruar tillKosovo. Vi har inte på något sätt negligerat den allvarligasituationen i Kosovo.Catarina Rönnung frågar om regeringen inte kan ta någotinitiativ och göra någonting. Jag har bara beskrivit den formellabeslutssituation som är fastlagd av riksdag ochredogjort för hur praxissättningen går till. Jag är också bereddatt lämna besked om de beslut som regeringen har fattat.Catarina Rönnung: Det ligger ändå inom möjligheter att försöka ändra praxis -- att försöka fåriksdagen att fatta andra beslut, om det bedöms som viktigt attingripa här. Det har gått , och man har sett attsituationen i Kosovo bara har blivit sämre och sämre. BirgitFriggebo har sagt att vi följer situationen, men ingenting görs.Jag tycker att det är fel att bara skylla på formaliteter. Somstatsråd måste man väl försöka se till att vi upprätthåller enhumanitär flyktingpolitik och att man ordentligt undersöker hursituationen ser ut och gör någonting när det blir påkallat attändra praxis.Birgit : Jag vill bara erinra om att de allraflesta länderna i hanterar dessa frågor på ungefär sammasätt som våra myndigheter gör.Det andra är att det har kommit signaler om att det skulle hablivit en hårdnande asylpraxis i . När dessa signaler komtillsatte regeringen på mitt förslag en oberoendeutvärdering, och denna kommer att presenteras ganska snart.När det gäller den övergripande och mer formella frågan om hurpraxis skall sättas, har vi reglerna om att det ärUtlänningsnämnden som är överprövningsinstans. Jag har sagt attjag anser att regeringen borde kunna få ett större inflytandeöver praxissättningen. Vi arbetar nu med att få en översyn av denfrågan, och den översynen bör ske ganska snabbt. Jag tror att detär det sätt på vilket kommer att anse attdessa frågor bör skötas.Catarina Rönnung: Hur ungefär kommer den översynenha ta?Birgit : Som jag sade tidigare vill jag inte angetidsgränser när jag inte är alldeles säker på att dessa kanhållas, men jag har sagt att direktiven kommer undervåren.Inger : Jag har några frågor som rör situationen iKosovo.I ett radioprogram angavs det att 2 avde då närmare 1 500 personer som hade skickats tillbaka tillKosovo råkat illa ut. Statsrådet lovade att undersöka saken. Hardetta gjorts, och visade det sig i så fall att det låg någonsanning bakom uttrycket "råkat illa ut"?Birgit : Jag kan inte exakt erinra mig dettaradioprogram.Inger : Vi har fått ett referat av det, och det är lättför mig att läsa innantill.I samma radioprogram sade en av de medverkande kosovoalbanerna:"Det är inte sant att inte råkar illa ut. De flesta som harblivit utvisade flyr vidare till andra länder, och det är baraungefär som åker tillbaka till Kosovo. "Ligger det någon sanning bakom dessa påståenden?Birgit : Det skulle jag inte tro. Det är ytterstbeklagligt att t.ex. Amnesty kan få åka till att ESK som sådan inte kan ha sina undersökningskommissionerdär. Men det innebär ju inte att inte andra personer kan kommadit. Vi har en person som är stationerad där för UNHCR och somdessutom är svensk. Vi har personer från ESK-länderna somregelbundet besöker Kosovo. Vi har personer på den svenskaambassaden i som regelbundet åker ner till Kosovo. Detbetyder att det finns en ständig internationell närvaro i Kosovo.Det gör att vi får väldigt mycket rapporter om vad som händer därnere.Jag tycker att det låter osannolikt att så få personer faktisktskulle återvända till Kosovo. Dessutom har journalister som följtmed personer tillbaka till Kosovo beskrivit situationen där.Inger : Om jag får använda samma ordval som när detgällde peruanerna: den fått rapporter ompersoner som återvänt och råkat illa ut när de kommit hem?Birgit : Det fall som tog upp harväckt visst uppseende. Jag anser naturligtvis att man bör seefter vad som har hänt.Inger : Varje sådant fall är naturligtvis ett fall förmycket, men finns det fler exempel på personer som har råkat illaut?Birgit : Det kommer inga regelmässiga rapporter omatt man skulle råka illa ut. Den allmänna situationen äremellertid sådan att man riskerar att polisen kommer hem och görhusundersökningar, att det söks efter vapen och att man tas in påpolisstationen för förhör, osv. Men det finns ingenting somindikerar att det faktum att man har varit utomlands gör att manskulle behandlas på något särskilt sätt när man kommer tillbaka.Inger : Förekommer det inte våld i dessa fall?Birgit : Det kan naturligtvis inte uteslutas attsådant också kan förekomma. Men av de över 30 000 personer somhar lämnat har huvudparten rest tillbaka till Kosovo, ochman kan inte säga att de regelmässigt behandlas sämre än denallmänna situationen föranleder, dvs. att barnen inte får gå i devanliga skolorna utan hänvisas till privatskolor, att man intekan få arbete inom myndighetsvärlden, osv.Inger : Det är alltså olika typer av diskriminering.Birgit : Ja, i högsta grad, och det finns allanledning att fördöma detta.Bengt : Jag har framför mig skälet för ett beslut somregeringen har fattat när det gäller judar från . I detbeslutet sägs att dessa människor har utsatts för hotelser pågrund av sitt judiska ursprung. Mannen i familjen har avskedatsfrån sitt arbete, och kvinnan har avstängts från sin utbildningoch har svårt att få arbete. De har provocerats på gatorna, ochde har gripits men släppts efter förhör hos polisen.Detta är en beskrivning som mycket påminner om beskrivningar avdet som hänt kosovoalbaner i Kosovo.Jag tycker att det är ett rimligt beslut som har fattats närdet gäller den här judiska familjen från . Dessa personerhade kanske t.o.m. kunnat tas emot som konventionsflyktingar. Detär uppenbart att det förekommer olika behandling av olikafolkgrupper. Är det inte oroande att man behandlar kosovoalbanerpå ett sätt och judar från på ett annat sätt.Birgit : Självfallet skall man försöka ha så likabedömning som det över huvud taget är möjligt. ärsituationen olika i olika länder och därmed individernasförhållande till sina egna länder. Jag kan bara konstatera attregeringen har fattat det här beslutet därför att det på sinahåll saknas förmåga och vilja att skydda de ryska judarna. Detbeslutet står regeringen för. När det gäller Kosovo har vi ännuinte fattat något praxisbeslut.Bengt : Man kan inte påstå att regimen i Kosovo harvilja och förmåga att skydda kosovoalbanerna.Birgit : Nej, tvärtom -- man skulle väl helst viljabli av med allihopa.Bengt : Såvitt jag förstått skulle man nu påmedicinska grunder kunna låta en del människor stanna. Vilka ärdet som i så fall skall göra de medicinska bedömningarna?Birgit : Besluten fattas av myndigheterna. Tillgrund för de besluten ligger olika former av läkarintyg. Iblandanlitar man också förtroendeläkare som finns hosinvandrarmyndigheterna.Ingela : När det gäller diskussionen om praxisskulle jag vilja ställa en fråga om beslutsunderlagen. Om manhade litet mer utförliga underlag för beslutet, skulleflyktingadvokater och andra som sysslar med flyktingfrågor kunnautläsa om det blir någon praxisförändring. Det är många somklagar över att beslutsunderlagen är för torftiga. Det är vidareså att reserapporter och dylikt hemligstämplas, vilket gör inte kan förstå varför det har gjorts lika bedömningar.Har regeringen något inflytande på detta eller ankommer dethelt på och att bestämma vadman vill hemlighålla och vad man vill offentliggöra?Birgit : Underlagen för besluten är det framförallt de asylsökande själva som skall presentera.Jag antar att frågan gällde själva motiveringarna tillbesluten. Där skulle jag nog vilja säga att det har skett enavsevärd förbättring, bl.a. i när denna övertogdetta från regeringen. Regeringen var mer knapphändig i sinabeslutsmotiveringar. Det utesluter inte att det skulle kunna bliännu bättre, dvs. att man tar upp alla de skäl som presenteras avde asylsökande och behandlar och bemöter dessa.Jag utgår från att det finns en strävan hos Utlänningsnämndenatt åstadkomma förbättringar i fråga om beslutsmotiveringarna.När det gäller sekretessfrågan är det den myndighet som harhandlingen i sin hand som prövar om denna skall utlämnas ellerinte.Ingela : Jag skulle till slut vilja ställa enfråga om de systematiska sexuella övergrepp som förekommer ochsom tyder på en politisk förföljelse.