bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — börtill följd härav med bifall till motion 1993/94:Ub75 yrkandena2--8 i motsvarande delar avslå såväl regeringens förslag omstiftelse för vidgad internationell samverkan inom utbildningoch forskning som motion 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del ochyrkande 14.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande stiftelse för internationaliseringatt med bifall till motion 1993/94:Ub75 yrkandena2--8 i motsvarande delar avslår regeringens förslag omstiftelse för internationell samverkan inom utbildning ochforskning samt motion 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del ochyrkande 14,14. Stiftelse för kulturprojekt (mom. 24)Under förutsättning av bifall till reservation 2Lena , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Med hänvisning" och slutar med "förra motionen"bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående föreslagit att skallgodkänna vad utskottet har förordat om enkompetensutvecklingsfond och forskningsfond i enlighet med deriktlinjer som föreslås i motion 1993/94:Ub75. börtill följd härav med bifall till motion 1993/94:Ub75 yrkandena2--8 i motsvarande delar avslå såväl regeringens förslag omstiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt som motion1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del och yrkande 16.dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:24. beträffande stiftelse för kulturprojektatt med bifall till motion 1993/94:Ub75 yrkandena2--8 i motsvarande delar avslår regeringens förslag samt motion1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del och yrkande 16,15. Lagförslaget (mom. 26)Under förutsättning av bifall till reservation 2Lena , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "De dispositioner" och på s. 47 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående med anledning av motion1993/94:Ub75 hemställt att skall godkänna vadutskottet anfört om en kompetensutvecklingsfond och enforskningsfond och deras verksamheter i enlighet med deriktlinjer som dras upp i motion 1993/94:Ub75. börtill följd härav avslå regeringens lagförslag och i stället medbifall till motionens yrkanden 2--8 i motsvarande delar begäralagstiftning om två fonder i enlighet med motionen och med vadutskottet i det föregående har förordat. Motion 1993/94:Ub64yrkande 1 i denna del avstyrks.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande lagförslagetatt med bifall till motion 1993/94:Ub75 yrkandena2--8 i motsvarande delar och med avslag på regeringens förslagoch motion 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del av regeringenbegär förslag till lagstiftning om en kompetensutvecklingsfondoch en forskningsfond i enlighet med vad utskottet harförordat.16. Universitetens resp. de mindre och medelstorahögskolornas roller när det gäller grundläggandehögskoleutbildning (mom. 27), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "Utskottet delar" och på s. 49 slutar med"grundläggande högskoleutbildning" bort ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att de mindre och medelstora högskolornatillkom för att öka övergången till högre utbildning totalt ochlänka av studerandetrycket på universitetsorterna. Därförförutsattes att de utbildningar som dessa högskolor erbjödskulle både av studenterna och av arbetslivet bedömas somfullvärdiga alternativ till universitetens utbildningar. Dettahar också blivit fallet.Utskottet delar motionärernas bedömning att det är avavgörande betydelse för vårt land att likvärdigheten ihögskoleutbildningen, oavsett vid vilket lärosäte den ges,upprätthålls. Regeringen föreslår nu en förändring avuniversitetens och fackhögskolornas resp. de mindre ochmedelstora högskolornas roller som motverkar detta. Riksdagenhar tidigare avslagit motionsyrkanden i samma riktning som nuföreslås i propositionen (bet. UbU 1986/87:21).Utskottet anser att expansionen av den högre utbildningen istor utsträckning bör ske vid de redan etablerade mindre ochmedelstora högskolorna och att dessa måste ha möjlighet attupprätthålla ett med universiteten kvalitativt jämbördigt utbudav utbildningar av olika längd. Regeringens förslag, däremot,kommer att leda till att kortare utbildningar flyttas bort frånuniversiteten till de mindre och medelstora högskolorna. Enkategoriklyvning kommer att uppstå.Många av de mindre och medelstora högskolorna är indragna iett omfattande samarbete med universitet och högskolor i andraländer. I denna samverkan ingår ofta flera välkända universitetmed gott rykte som har bedömt att samverkan med de mindre ochmedelstora högskolorna i är värdefull. Det harnaturligtvis berott på att utbildningen vid dessa högskolorbedömts som intressant och av god kvalitet. Med regeringensförslag kommer de mindre och medelstora högskolornasinternationella samverkan att försvåras, kanske t.o.m.omöjliggöras. Utskottet anser att den i propositionenföreslagna kategoriklyvningen inte bör komma till stånd. här anfört bör med bifall till motionerna1993/94:Ub74 yrkande 3 och 1993/94:Ub715 yrkande 1, medanledning av motionerna 1993/94:Ub53, 1993/94:Ub56 yrkande 2och 1993/94:Ub57 yrkande 1 och med avslag på regeringensförslag som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:27. beträffande universitetens resp. de mindre ochmedelstora högskolornas roller när det gäller grundläggandehögskoleutbildningatt med bifall till motionerna 1993/94:Ub74 yrkande3 och 1993/94:Ub715 yrkande 1, med anledning av motionerna1993/94:Ub53, 1993/94:Ub56 yrkande 2 och 1993/94:Ub57 yrkande 1och med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. Nationellt kunskaps- och kompetenslyft (mom. 29), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50börjar med "Utskottet anser" och slutar med "bör avslås" bortha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att behöver ettnationellt kunskaps- och kompetenslyft. Tesen om ett livslångtlärande är viktig. Utskottet delar regeringens uppfattning(prop. s. 19) att och gymnasieskolan bl.a. skallfostra till en lärandets kultur, en livslång lust att lära.Detta skall också genomsyra samhällets vuxenutbildning. Dengoda utbildning som den unga generationen får genomförstärkningen av gymnasieskolan betraktas nu i arbetslivet somen nödvändig grundutbildning. Om inte de vuxna får del i dennautbildningssatsning kommer existerande utbildnings- ochkunskapsklyftor att fördjupas. Om inte möjligheterna tillutbildning och kompetensutveckling blir mer rättvist fördeladekommer det att leda till en stor utslagning av de mestkortutbildade. Det ökade och snabbt föränderligakunskapsbehovet gör det enligt utskottets mening nödvändigt attförbättra villkoren för kompetensutveckling inte bara för demsom tidigare skaffat sig en gymnasiekompetens eller enutbildning på högskolenivå. Vad utskottet här anfört börriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub906 yrkandena 1 och2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande nationellt kunskaps- och kompetenslyftatt med bifall till motion 1993/94:Ub906 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,18. Utbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen i övrigtsamt en ny struktur för kvalificerad yrkesutbildning (mom. 30), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "Utredaren skall" och slutar med "kvalificeradyrkesutbildning" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det regeringen presenterat är ettförslag om att etablera en helt ny utbildningsstruktur. Ensådan fråga kräver en ordentlig belysning innan principbeslutfattas. bör således inte nu godkänna vad regeringenanfört om en ny struktur för kvalificerad yrkesutbildning.Utredningsuppdraget bör vara vidare än vad regeringen skisserati propositionen och sedermera har formulerat i direktiven tillutredaren. Utskottet ställer sig bakom de förslag omutredningsuppdragets innehåll som framförts i motion1993/94:Ub74 och som refererats i det föregående. genomförts bör regeringen återkomma till riksdagenmed förslag till beslut. Utskottet anser vidare att såvälkomvux som högskolan bör kunna komma i fråga för en ökaddimensionering, intill dess utredningen är slutförd. här anfört bör med bifall till motion1993/94:Ub74 yrkandena 1 och 2, med anledning av propositionenoch motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 3 och 1993/94:Ub714 yrkande4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande utbyggnad av den eftergymnasialautbildningen i övrigt samt en ny struktur för kvalificeradyrkesutbildningatt med bifall till motion 1993/94:Ub74 yrkandena 1och 2, med anledning av propositionen och motionerna1993/94:Ub64 yrkande 3 och 1993/94:Ub714 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Regionala kunskaps- och kompetenscentra (mom. 32), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Utskottet noterar" och slutar med "yrkande 7" bortha följande lydelse:Utskottet anser att arbetslivsfonderna, som är underavveckling, har tillfört arbetslivet synnerligen betydelsefullkunskap bl.a. inom här aktuellt område. Dessa kunskaper måstenu på bästa sätt tas till vara, vilket kan ske genom attregionala kunskaps- och kompetenscentra inrättas i enlighet medmotionärernas förslag. bör med bifall till motion1993/94:Ub906 yrkande 7 begära att regeringen snaraståterkommer till med förslag om sådana centra.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande regionala kunskaps- och kompetenscentraatt med bifall till motion 1993/94:Ub906 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Fortsatt satsning på naturvetenskaplig och teknisk högreutbildning (mom. 33), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "Utskottet delar" och slutar med "regeringenförordat" bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att en fortsattsatsning på naturvetenskaplig och teknisk högre utbildning börkomma till stånd. Satsningen bör avse alla nivåer avutbildningen och i princip omfatta samtliga relevantahögskolor. Det snabbaste sättet att på kort sikt åstadkomma enökad examination av civilingenjörer är att bygga på befintligalärosäten med examinationsrätt avseende civilingenjörer ochdärutöver på ett fortsatt utvecklat samarbete mellan sådanalärosäten och ett antal av de mindre och medelstorahögskolorna. Frågan om etableringen av en ny teknisk högskolahar en annan principiell räckvidd. En ny teknisk högskolaskulle kunna bidra ytterligare till att stärka såväl den högretekniska utbildningen som den tekniska forskningen. Enutredning bör därför inledas för att undersökaförutsättningarna för att etablera en sådan. Utskottet föreslåratt med bifall till motion 1993/94:Ub74 yrkandena 4och 5, med anledning av motionerna 1993/94:Ub71 och1993/94:Ub76 och med avslag på regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet här anfört.dels att moment 33 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:33. beträffande fortsatt satsning på naturvetenskaplig ochteknisk högre utbildningatt med bifall till motion 1993/94:Ub74 yrkandena 4och 5, med anledning av motionerna 1993/94:Ub71 och1993/94:Ub76 och med avslag på regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. förslag (mom. 34)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 55 slutar med "yrkande17" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att Lindbeckkommissionensförslag är väl värda att läggas till grund för statsmakternas-- och regeringens -- fortsatta åtgärder inomutbildningsområdet. Detta bör med bifall till motion1993/94:Ub365 yrkande 17 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande förslagatt med bifall till motion 1993/94:Ub365 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Principerna för utformningen av kvalitetsdelen iresurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning(mom. 35), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Utskottet vidhåller" och på s. 58 slutar med"grundläggande högskoleutbildningen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser det oerhört angeläget att högskolor ochuniversitet ständigt är uppmärksamma på utvecklingen avkvaliteten i utbildningen. Genomarbetade kvalitetsprogram förvarje högskola med beaktande av en rad olika aspekter iutbildningen kan vara ett gott redskap i detta sammanhang.Kanslersämbetet har en viktig roll i kvalitetsgranskningen. Enfruktbar dialog mellan det enskilda lärosätet ochKanslersämbetet bör stimuleras. Utskottet anser emellertid inteatt vare sig det interna kvalitetsarbetet eller dialogen medKanslersämbetet tjänar på att vara kopplad tillresurstilldelningen. Utskottet delar de farhågor som framförtsi motion 1993/94:Ub74 om följderna för rekryteringen tilllärosäten som inte får någon del av kvalitetsbeloppet. Eftersomstatsmakterna omöjligt kan acceptera en högskoleverksamhet medalltför låg kvalitet, skulle konstaterandet av storakvalitetsbrister vid ett lärosäte förmodligen leda till beslutom särskilt stöd för att förbättra situationen.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub74 yrkandena 10 och11 och med anledning av motion 1993/94:Ub64 yrkande 6 avslårregeringens förslag till principer för utformningen avkvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet för dengrundläggande högskoleutbildningen.dels att moment 35 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:35. beträffande principerna för utformningen avkvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildningatt med bifall till motion 1993/94:Ub74 yrkandena10 och 11 och med anledning av motion 1993/94:Ub64 yrkande 6avslår regeringens förslag,23. Principerna för utformningen av resultatrelateradefakultetsanslag (mom. 37), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "Utskottet har tagit" och slutar med"resultatrelaterade fakultetsanslag" bort ha följande lydelse:Utskottet har tagit del av de åberopade kritikmot regeringens förslag. Deras kritik mot förslagetssamhällsekonomiska resurseffektivitet är enligt utskottetsmening övertygande. På grundval av siffermaterialet i bilaga 2i Resursberedningens rapport har utskottet kunnat konstatera,att om det system som regeringen nu föreslår skulle tillämpaspå innevarande budgetårs anslag till forskning ochforskarutbildning skulle det ha resulterat i att de yngstafakulteterna fick sina anslag minskade, medan de äldrefakulteterna skulle ha fått ökade anslag jämfört med dem somriksdagen faktiskt anvisat. Frågan hur detta skulle påverkaolika gruppers möjlighet att få genomföra sina doktorandstudierhar inte blivit belyst. Utskottet anser inte att detföreliggande förslaget är tillräckligt genomarbetat för attläggas till grund för beslut och genomförande redan underinnevarande budgetperiod. bör därför enligtutskottets mening med anledning av motionerna 1993/94:Ub64yrkande 7, 1993/94:Ub80 och 1993/94:N283 yrkande 8 avslåregeringens förslag till principer för utformningen avresultatrelaterade fakultetsanslag.dels att moment 37 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:37. beträffande principerna för utformningen avresultatrelaterade fakultetsanslagatt med anledning av motionerna 1993/94:Ub64yrkande 7, 1993/94:Ub80 och 1993/94:N283 yrkande 8 avslårregeringens förslag,Särskilda yttranden1. förslag (mom. 34), , ,, , och (alla s) anför:Vi konstaterar att de regler för behörighet och urval sombeskrivs på s. 54 f. i betänkandet nu gäller. Vi har i andrasammanhang, senast i reservationer till betänkade1993/94:UbU16, ifrågasatt dessa regler och deras lokalakonsekvenser och efterlyst en kartläggning i syfte attuppmärksamma studenternas rättssäkerhet.2. Principerna för utformningen av resultatrelateradefakultetsanslag (mom. 37)() anför:Kartläggning av den svenska högskolan visar att utvecklingenav jämställdheten går mycket trögt. I forskarkarriären finns enmarkant "kvinnotrappa", som innebär att ju högre upp i tjänste-och lönehierarkin man söker, ju starkare manlig dominans. Dettagäller även utbildningar med stor kvinnlig övervikt pågrundutbildningsnivå. Hindren för ökad jämställdhet hängersamman med traditionella värderingar och förhållningssätt i denakademiska miljön som det går mycket trögt att förändra.Politiska signaler om vikten av ökad jämställdhet har svårt atttränga igenom.Utskottet och har tidigare uttalat att en ökadjämställdhet ger en höjning av kvaliteten inom högskolan.Liksom regeringen anser jag att man skall belöna defakulteter som aktivt arbetar för att öka antaletdoktorsexamina av underrepresenterat kön. För att detta skallfå genomslag borde belöningen vara så stor att den ger ettrejält finansiellt tillskott till verksamheten. Därför skullejag ha önskat att vikten ökas till 2,0 för doktorsexamina resp.1,0 för licentiatexamina avlagda av underrepresenterat kön, istället för regeringens förslag om 1,25 resp. 0,625. Då jaginte kunnat nå majoritet för det förslaget, har jag avståttfrån att reservera mig.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant för ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Beträffande användningen av löntagarfondsmedlen anser jagi enlighet med förstahandsyrkande attfondmedlen bör ligga kvar i pensionssystemet. Jag instämmerdärför i reservation 1.Om inte bifaller reservation 1, bör avslåregeringens förslag om stiftelser. De medel som är ifråga bör i stället föras över till statsbudgeten och på såsätt inlemmas i den normala forskningspolitiskaberedningsprocessen och därigenom bli föremål för riksdagensprövning . Av de disponibla medlen bör 40 %anslås till de ändamål som anges i propositionen fördeladeunder de som återstår av anslagsperioden. Fördelningenpå de skilda områdena bör göras så att avser informationsteknologi, avser näringslivets kunskaps- och kompetensutbytemed universitet och högskolor, avser profilforskning vid mindre och medelstorahögskolor, avser högre utbildning och forskning i södraStorstockholm, avser förstärkt vårdforskning, avser internationella miljöuniversitetet, avser internationalisering av högre utbildning ochforskning, avser kvalitetsinriktade kulturprojekt, avser innovationsstöd.Medlen bör anvisas över lämpliga fakultetsanslag ellerforskningsråd. Det bör ankomma på regeringen att avgöra vilka.Huvuddelen av de återstående medlen bör anslås till ettkvalitetsprogram för grundskola, gymnasieskola samtkompetenshöjande åtgärder. I denna del av vårt förslag hänvisarjag till motion med anledning av regeringensskrivelse /94:183 Utvecklingsplan för skolväsendet.Beträffande främjandet av informationsteknologin föreslår jagatt i enlighet med yrkande 11 i motion 1993/94:Ub64gör ett uttalande om att informationsteknologin inte fårinriktas bara mot det rent teknologiska. Humanistiska ochdemokratiska aspekter jämte jämlikhetsaspekter måste beaktas ihög grad.Vad jag här anfört om hur de tidigare löntagarfondsmedlen böranvändas bör med bifall till motion 1993/94:Ub64yrkande 1 i denna del samt yrkandena 2 och 11 som sin mening geregeringen till känna.Vidare föreslår jag mot bakgrund av förslaget omprofilforskning att bifaller yrkande 10 i sammamotion och som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att samtliga universitet och högskolor harett nationellt ansvar och en nationell uppgift. De medel somregeringen avser för långsiktigt samarbete med näringslivet börtill en del kunna riktas till offentliga institutioner, t.ex.kommuner och landsting, eftersom en betydandeforskningspotential finns i ett ökat samarbete med denoffentliga sektorn.Samspelet mellan näringsliv och forskning är viktigt, men dethyser inneboende komplikationer som man måste erkänna. Ettokritiskt anammande av företagskulturens värderingar hotar atti grunden förändra forskarsamhället. bör med bifalltill yrkande 12 i motion 1993/94:Ub64 som sin mening geregeringen till känna vad jag anfört i denna fråga.Som mål för högskole- och utbildningspolitiken bör gällavad som anges i motion 1993/94:Ub714 yrkande 1. Vänsterpartietmotsätter sig regeringens valfrihetsrevolution påhögskoleområdet. Det krävs en gemensam central reglering som engaranti för en likvärdig utbildning. Den ensidiga teknik- ochindustriinriktade och därtill EU-anknutna forskningen och deresurser som avsätts för detta hotar att ge det svenskaforskarsamhället en slagsida. -- Regeringen bör ta itu med densociala snedrekryteringen.När det gäller studentutbytet bör detta inte begränsas tillVästeuropa. Studenter från hela världen skall ges möjligheteratt studera i Sverige.Vad jag här har anfört om högskolepolitiken bör medbifall till förevarande motionsyrkande som sin mening geregeringen till känna.Det är enligt min mening uppenbart att social forskning ochtjänsteforskning riskerar att komma på mellanhand tillföljd av den snedfördelning av resurser som vi nu ser inomforskningspolitiken. Jag reagerar mot föreställningen attforskning inriktad mot offentlig sektor skulle varaimproduktiv. bör uttala sig för forskningspolitiskainsatser riktade mot den offentliga sektorn och ett ökatsamarbete mellan högskola och samhället i övrigt i syfte attvinna kunskaper om mekanismerna bakom t.ex. åldringsvården,vuxenutbildningen eller den svenska barnomsorgen. Detta börriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub64 yrkande 17 somsin mening ge regeringen till känna.Jag ansluter mig till vad i motion 1993/94:Ub54 anförs omRiskcentrum i och finansiering av dess verksamhet.Det bör alltså inte uteslutas att fondmedel kan användas fördetta centrum i den omfattning som anges i motionen. Omriksdagen bifaller motionen blir motionerna 1993/94:Ub56yrkandena 3--5 och 1993/94:Ub73 i huvudsak tillgodosedda.Frågan om etablering av en ny universitetsstruktur iStockholmsområdet är enligt min mening synnerligenknapphändigt beredd. Jag ställer mig positiv till deninriktning som den tilltänkta universitetsstrukturen föreslåsfå i regeringens förslag, men är frågande till själva tanken påen nyetablering i denna form. Propositionen ger ingenmotivering till varför dessa medel inte skulle kunna användastill utbildning och forskning på andra, redan existerandeuniversitet och högskolor också. Politiska frågor av dennadignitet skall enligt min mening beredas i öppna demokratiskafora. Jag anser därför att bör återföra frågan tillregeringen () för förnyad prövninginnan tar ställning, och avstyrker alltså förslagetom en organisationskommitté.Samlokalisering av konstnärliga högskolor i ären fråga som enligt min mening varje enskild konstnärlighögskola bör ta ställning till. , som har tagitavstånd från förslaget om flyttning, bör få vara kvar i sinanuvarande lokaler.Jag anser inte att regeringen bör ges bemyndigande att bildaen stiftelse för forskning och forskarutbildning vid en nyuniversitetsstruktur i södra . Detta följer avmitt ställningstagande i det föregående till hurlöntagarfondsmedlen skall användas.I enlighet med vad jag anfört ovan bör en stiftelse förinternationellt miljöuniversitet inte bildas. Medel förmotsvarande ändamål bör anvisas i de former och den omfattningjag förordar i det föregående. När det gäller beslutsformerm.m. för den planerade verksamheten i ansluter jag migtill yrkande 13 i kommittémotion. Ej heller börstiftelser bildas för vårdforskning och förinternationalisering. Beträffande resursernasfördelning för det sistnämnda ändamålet ställer jag mig bakomyrkande 14 i motion 1993/94:Ub64. I det internationellasamarbetet bör vår forskning och utbildning om offentlig sektorspela en stor roll.