bet · GH01SkU35 · 1994-05-05 00:00:00 — Därmed ger man de rätta signalerna till marknaden ochskapar förutsättning för en naturlig konkurrensmarknad.Finansieringen av Ny demokratis förslag på bostadsområdetligger inom de förslag som vi har framställt omutgiftsbesparingar på ca . Det bör ocksåframhållas att de skattelättnader som vi föreslår ärvälmotiverade även därför att förslagen kommer att leda tillväsentligt förbättrade förhållanden inom bostadsområdet ochstimulera konjunkturen inom byggsektorn. Därmed åstadkommer manockså att rundgången av skatter och bidrag kan begränsas.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffande byggmomsenatt med bifall till motion 1993/94:Bo250 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad som här har anförtsom en sänkning av byggmomsen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Bostadspolitiken är under översyn bl.a. inomFinansdepartementet. Frågorna kring bostadsbeskattning äremellertid av så stor omfattning att de bör prövas inom enparlamentarisk översyn. En sådan översyn har Vänsterpartietförordat i annat sammanhang.Enligt uppfattning bör fastighetsskattenbehållas, och man bör bredda basen för denna skatt så att denäven omfattar industrifastigheter och andra kommersiellalokaler.Beträffande detaljutformningen i övrigt biträder viSocialdemokraternas reservation vid mom. 3.Frågan om taxeringsvärdena i attraktiva områden tas bl.a. uppi motionerna A428 yrkande 2 samt A470 yrkande 3. I motionernayrkar motionärerna på en översyn av värderingsreglerna i syfteatt nedbringa skattebelastningen för fastigheter iskärgårdsområden.I motion A428 påtalas att nuvarande regler därfastighetsskatten baseras på en marknadsvärdering gör atttaxeringsvärdet kan stiga mycket snabbt i attraktivaskärgårdslägen. Enligt motionärerna gör de höga taxeringsvärdenaatt fastighetsskatten kan överstiga avkastningsvärdet påfastigheter i skärgården. Fastighetsskatten blir i vissa fall såhög att den bofasta befolkningen inte kan bära kostnaderna.Motionärerna menar att det för vissa attraktiva lägen därförfinns skäl att pröva om fastighetsskatten för dem som borpermanent i attraktiva skärgårdsområden i stället kan grundas påannat mera "skäligt" värde.Även i motion A470 av m.fl. påtalas atttaxeringsvärdena kan göra att många ägare av fastigheter iskärgården kan påföras mycket höga taxeringsvärden, och därmedhöga boendekostnader. Motionärerna anser att detta problemsärskilt bör beaktas av regeringen i samband med översyn avfastighetstaxering och fastighetsskatt.Vänsterpartiet har tidigare i partimotioner påtalat sammaproblem som i ovanstående motioner. Vi har också tidigare hävdatatt dessa frågor bör bli föremål för en särskild översyn ienlighet med de yrkanden som framställs i dessa motioner. Vividhåller vår uppfattning och menar att med bifalltill motionerna bör ge regeringen till känna vad som ovananförts.I motionerna A428 samt Sk303 påtalar motionärerna att ikommuner med en stor andel fritidshus belastas kommunen avkostnader för t.ex. fritidsfastigheterna. Ägarna till dessafastigheter bidrar dock inte som skattebetalare till attfinansiera kommunernas kostnader. Motionärerna menar därför attsådana kommuner bör kompenseras för dessa extra kostnader. Imotion Sk303 framställs ett yrkande om att som sinmening bör ge regeringen detta till känna.Vänsterpartiet anser att motionärerna tar upp ett viktigtproblem. Bland annat dessa förhållanden gör det motiverat attöverväga om inte fastighetsskatten bör föras över tillkommunerna. har i motion Sk352 argumenterat föratt en sådan förändring bör övervägas. Detta skulle också liggai linje med vad som internationellt är gängse vad beträffarfastighetsskatten. Av denna principsyn följer att Vänsterpartietyrkar bifall till motion Sk303.Med hänvisning till det anförda hemställer Vänsterpartiet1. beträffande fastighetsskatten på industrifastigheter ochlokaleratt med bifall till motion 1993/94:Sk352 yrkandena28 och 29 som sin mening ger regeringen till känna vad som härhar anförts om fastighetsskatt på industrifastigheter ochkommersiella lokaler,5. beträffande taxeringsvärdena i attraktiva områdenatt med anledning av motionerna 1993/94:A428yrkande 2 och 1993/94:A470 yrkande 3 och med avslag på motionBo250 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad somhär har anförts om fastighetsskatten i attraktiva områden,6. beträffande kompensation till kommuner medfritidsfastigheteratt med bifall till motion 1993/94:Sk303 som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omfastighetsbeskattningen.Bostadsutskottets yttrande1993/94:BoU5y Vissa bostadsskattefrågor m.m.Till skatteutskottetSammanfattningI yttrandet behandlas 17 motioner väckta . I motionerna tas bl.a. upp frågor omfastighetsbeskattning och fastighetstaxering samt omskattereduktion vid reparation och underhåll av bostäder.Utskottet avstyrker samtliga motioner, flera av dem medhänvisning till pågående utredningsarbete.Avvikande meningar har avgivits av s-ledamöterna beträffandeförlängd befrielse från fastighetskatt och proportioneringen avfastighetsskatten samt från nyd-ledamoten bl.a. i vad avserfastighetsskattens nivå och fastighetsskatten iskärgårdskommuner. V-ledamoten tar i en meningsyttring uppfrågan om fastighetskatten för kommersiella lokaler och förindustrifastigheter samt instämmer i de avvikande meningarnafrån s-ledamöterna.MotionernaI yttrandet behandlas de under allmänna motionstiden 1994väckta motionerna1993/94:Sk302 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring och förenkling vid debitering avfastighetsskatt.1993/94:Sk303 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsbeskattningen.1993/94:Sk313 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående skattereduktion vid reparation avbostäder.1993/94:Sk325 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt utreda bostadsrättsinnehavaresmöjligheter att dra av sin andel av föreningens räntor iinkomstslaget kapital.1993/94:Sk326 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en proportionering efter kalenderår såvälav underlaget för fastighetsskatt som tillämpade skattesatserför företag med brutet räkenskapsår,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skattefriheten för fastigheter medvärdeår 1991 och senare förlängs med minst två år.1993/94:Sk332 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om ändring av reglerna för skattereduktion avseendebyggnadsarbeten på bostadshus i enlighet med vad som anförts imotionen.1993/94:Sk338 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder i syfte att minska "svartjobben"inom bygg- och underhållssektorn.1993/94:Sk348 av och Bo Finnkvist (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att motarbeta den växande sektorn av"svartjobb" inom byggnadsbranschen.1993/94:Sk349 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag omreparationsavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatt på industrifastigheter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återinförd fastighetsskatt på kommersiellalokaler.1993/94:Sk357 av och () variyrkas att beslutar att ändra reglerna förskattereduktion avseende reparationskostnader för bostadshus påsätt som föreslås i motionen.1993/94:Sk358 av och i (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om de statsfinansiellaeffekterna av en förändrad nivå på skattereduktionen förROT-åtgärder i villor och fritidshus,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar avseende avgränsningen förskattereduktion för reparations- och underhållsarbeten ibostäder att övervägas inom samma utredning.1993/94:Sk631 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär att den ser överstämpelskatten för fastighetsöverlåtelser och återkommer tillriksdagen med förslag till åtgärder i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag om finansieringen.1993/94:Sk633 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom möjligheter för kommuner att överlåta lokaler inom denkommunala förvaltningen utan att behöva utlösa ny lagfart.1993/94:A428 av m.fl. (s) vari yrkas2. att hos regeringen begär en undersökning av annanlämplig beräkningsgrund för fastighetsskatten på fastigheter iattraktiva skärgårdsområden än taxeringsvärdet i syfte attskatten bättre skall anpassas till fastighetens bruksvärde.1993/94:A470 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avfastighetstaxeringen i skärgården.1993/94:Bo250 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sänka byggmomsen till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det taxerade markvärdet bör uppgå tillmaximalt för en normal villafastighet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sänka fastighetsskatten till0,5 %.UtskottetFastighetsbeskattning och fastighetstaxeringFastighetsskatten omfattar småhusenheter, hyreshusenheter samtbostadshus med tomtmark på lantbruksenhet.Skattesatsen för egnahem är års taxering 1,5 %av taxeringsvärdet. Fastighetsskatten för hyreshusenheter är inormalfallet av taxeringsvärdet.Fastighetsskatt utgår inte för lokaler eller förindustrifastigheter.Utan annan motivering än att fastighetsskatten skattemässigtbör jämställas med andra kapitaltillgångar föreslås i Nydemokratis partimotion Bo250 yrkande 5 att denna skatt sänkstill 0,5 %.Riksdagen fattade 1993 beslut om utformningen avfastighetsbeskattningen. Detta beslut bör inte nu omprövas.Motionen avstyrks.Med samma motivering avstyrker bostadsutskottetVänsterpartiets partimotion Sk352 yrkande 28 om attfastighetsskatt bör tas ut även för industrifastigheteroch yrkande 29 om att fastighetsskatt från inkomståret 1996skall återinföras på kommersiella lokaler.I motion Sk326 (s) yrkande 2 föreslås att för fastigheter medvärdeår 1991 och senare fastighetsskattefriheten förlängs medminst två år.Fastighetsskatt utgår inte efter detatt huset uppförts. Halv fastighetsskatt tas ut under de därpåföljande fem åren. Vissa övergångsregler, som reducerar skatten,finns för såväl hyreshus som småhus.Bostadsutskottet är inte berett föreslå en omprövning av deregler för uttag av fastighetsskatt som infördes i samband med1991 års skattereform. Motion Sk326 (s) yrkande 2 avstyrks.I samma motion föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om en proportionering efterkalenderår av underlaget för fastighetsskatt och tillämpadeskattesatser för företag med brutet räkenskapsår.I yttrandet 1993/94:BoU3y till skatteutskottet hösten 1993behandlade utskottet ett motionsyrkande med samma lydelse somdet nu aktuella. Utskottet anförde då att starka skäl finns somtalar för en sådan proportionering som motionärernaeftersträvar. Utskottet anförde attFastighetsbeskattningsutredningen har att överväga hur uttagetav fastighetsskatt för företag med brutet räkenskapsår skallutformas. Den då behandlade motionen avstyrktes med hänvisningtill pågående utredningsarbete.Utredningen har ännu inte redovisat resultatet av sitt arbete.Utskottet vidhåller sin uppfattning från hösten 1993.Utredningsarbetet och den fortsatta beredningen av det böravvaktas. Med det anförda avstyrks motion Sk326 (s) yrkande 1.I motion Sk302 (s) anförs att nuvarande regler för debiteringav fastighetsskatt innebär att underlaget för skatten skalljämkas om fastigheten byter ägare under beskattningsåret. Dessaregler innebär enligt motionärerna krångliga rutiner. I motionenföreslås att den som är ägare till fastigheten vid årets ingångskall vara skyldig att betala skatten . Vidöverlåtelse under beskattningsåret får skatten regleras mellanparterna.Den i motionen upptagna frågan ingår bland dem somFastighetsbeskattningsutredningen har att överväga. Resultatetav det pågående utredningsarbetet och den fortsatta beredningenav det bör avvaktas även i vad avser detta motionsförslag.I den mån motion Sk302 (s) inte kan anses tillgodosedd med vadnu anförts bör den avstyrkas.I motion Sk325 (kds) föreslås en utredning ombostadsrättshavares möjligheter att dra av sin andel avföreningens räntor i inkomstslaget kapital.Även denna fråga ingår bland demFastighetsbeskattningsutredningen har att överväga. Resultatetav utredningens arbete bör avvaktas. Motion Sk325 (kds) avstyrksmed hänvisning till det anförda.I motion Sk303 (s) föreslås göra etttillkännagivande till regeringen om att kommuner med stortinslag av fritidsfastigheter bör kompenseras för de kostnadersom fastigheterna utgör för kommunens ekonomi. Detta bör enligtmotionärerna kunna göras genom att skatteintäkter frånfastigheterna tillförs den kommun i vilken fastigheten ärbelägen. Ett alternativ är enligt motionen att frågan beaktas idet förslag till kostnadsutjämning mellan kommunerna som förnärvarande utreds.Inkomster av fastighetsskatten tillfaller staten. Fram tillslutet av fanns en s.k. garantiskatt på fastigheter.Inkomsten av denna tillföll kommunerna. Inom ramen för statensbidrag till kommunerna har beaktats att de inte längre erhållerinkomst från skatt på fastigheter. Det bör för övrigt erinras omatt en utredning pågår om hur statens bidrag till kommunernaskall utformas fr.o.m. . Utan att det särskiltanges i utredningens direktiv får det anses givet att även den imotion Sk303 (s) upptagna frågan kommer att övervägas avutredningen. Syftet med motionen får vid denna uppfattning ansestillgodosett.I motionerna A428 (s) yrkande 2 och A470 (fp) yrkande 3föreslås en utredning av reglerna för taxeringen av fastigheteri skärgårdskommuner. Motionärerna efterlyser regler som bättreän de nuvarande anpassar fastighetsskatten till fastighetensbruksvärde.Bl.a. den av motionärerna aktualiserade frågan övervägs av denpågående skärgårdsutredningen. Utredningens resultat ochberedningen av det bör avvaktas. Motionerna avstyrks.Även i Ny demokratis partimotion Bo250 yrkande 5 tas uppfrågor om fastighetstaxering och fastighetsbeskattning.Motionärerna anför bl.a. att det taxerade markvärdet maximaltbör uppgå till för en normal villafastighet.Förutom att frågan om fastighetsbeskattningen -- som ovanframgått -- utreds av har dendelvis också anknytning till den problematik somSkärgårdsutredningen behandlar.Eftersom den i Ny demokratis partimotion Bo250 yrkande 6aktualiserade frågan uppmärksammas av pågående utredningar börmotionsförslaget inte nu föranleda någon åtgärd.Skattereduktion vid reparation och underhåll av bostäderI ROT-program ingår ett system med skattereduktionför arbetskostnad i samband med reparation och underhåll avbostadshus. Skattereduktionen ges för arbeten utförda underperioden --. För egnahemges av kostnaden i reduktion, dock högst . Förhyres- och bostadsrättshus ges högst iskattereduktion per bostadshus (taxeringsenhet) eller ett beloppmotsvarande fastighetsskatten för år 1993.Under årets allmänna motionstid har ett antal motioner väcktsmed förslag om förändringar av villkoren för skattereduktion.Dessa förslag är till stor del föranledda av bedömningen att detförekommer många "svartjobb" inom byggsektorn. Mer förmånligavillkor för skattereduktionen anses vara ett sätt att minskadetta problem.En höjd reduktionsnivå till av kostnaden föreslås imotion Sk313 (c). Dessutom föreslås att regeringen bör övervägamöjligheten att förlänga systemet . I motion Sk349 (c) föreslås att ettreparationsavdrag på högst införs. Materialkostnadenbör enligt motionärerna få ingå i avdraget upp till samma beloppsom arbetskostnaden. Enligt vad som föreslås i motion Sk357 (c)bör underlagsbeloppet för skattereduktionen höjas till70 och även materialkostnaden berättiga till reduktionmed högst samma belopp som reduktionen för arbetskostnaden.I tre motioner föreslås att även andra än fastighetsägare börkunna få utnyttja skattereduktionen. Enligt vad som anförs imotion Sk332 (m) behöver ibland inte bostadsrättsföreningarutnyttja skattereduktionen för åtgärder i gemensamma utrymmenm.m. Däremot kan enskilda lägenheter vara i behov avreparationsarbeten. Nuvarande regler för skattereduktionen samtansvarsfördelningen mellan bostadsrättsföreningen och deenskilda medlemmarna gör dock att skattereduktionen inte kanutnyttjas i dessa fall. Motionären föreslår mot denna bakgrundatt de enskilda medlemmarna i en bostadsrättsförening skall fåutnyttja skattereduktionen om inte föreningen använder dennamöjlighet fullt ut. Motsvarande förslag återfinns även imotionerna Sk313 (c) och Sk348 (s). I dessa motioner föreslåsemellertid att skattereduktionen bör få utnyttjas såväl avenskilda hyresgäster som av bostadsrättsinnehavare.I motion Sk358 (kds) förordas en förändrad nivå påskattereduktionen och en utökning av vad som omfattas avreduktionen. Motionärerna föreslår en utredning dels av destatsfinansiella effekterna av dessa åtgärder (yrkande 1), delsav möjligheterna att låta skattereduktionen omfatta utbyte avgamla värmepannor mot nya och energisnåla (yrkande 2). Riksdagenbör enligt vad som föreslås i motion Sk338 (m) begära attregeringen överväger formerna för ett avdragssystem förreparation och underhåll av bostäder.Bostadsutskottet gör följande överväganden vad avser deaktuella motionsförslagen om ändrade villkor för skattereduktionför reparationer.Flertalet av förslagen om förändrade villkor förskattereduktionen motiveras med att omfattningen av s.k.svartjobb inom byggsektorn skulle minska. delarmotionärernas uppfattning att åtgärder bör vidtas i syfte attkomma till rätta med problemet med svartjobb. Det är såledesangeläget att olika åtgärder vidtas för att minska omfattningenav det. Skattereduktionssystemet avser dock endast åtgärder somvidtas fram till utgången av . Förändrade villkor förskattereduktionen skulle därför endast ge en mycket tillfälligeffekt på omfattningen av svartjobben. Andra åtgärder bör därförövervägas för att minska problemet.Det andra argumentet som förs fram i flera motioner förförändrade skattereduktionsregler är att sysselsättningseffektendärigenom förbättras. Utskottet har stor förståelse för dettaargument. Sysselsättningsläget inom byggsektorn var ett avskälen till att skattereduktionen för reparationer tillkom.Rapporter från visar också attskattereduktionen fått en bredanvändning. Över 100 000 ansökningar om skatteavdrag hadeinkommit t.o.m. utgången av februari månad i år.Arbetslösheten inom sektorn ligger emellertid fortfarande påen sådan nivå att fortsatta statliga insatser speciellt riktademot byggsektorn är motiverade. Det är också mot denna bakgrundsom har beslutat att utöver de medel somtidigare anslagits ytterligare 1,5 miljarderkronor skall användas för reparations- och ombyggnadsåtgärder.Riksdagsbeslutet innebar att regeringen gavs i uppdrag attbesluta om lämplig inriktning av åtgärderna (1993/94:AU21).Något statsfinansiellt utrymme för ytterligare ROT-åtgärderutöver vad som följer av detta beslut har bostadsutskottet inteansett föreligga vid sin behandling av motioner med sådanayrkanden (1993/94:BoU14). Detsamma torde gälla för de nuaktuella motionsförslagen om mer förmånliga villkor förskattereduktionen.Bostadsutskottet föreslår att skatteutskottet avstyrkermotionerna Sk313 (c) i motsvarande del, Sk349 (c) och Sk357 (c)om en höjning av nivån för skattereduktionen m.m.Vad gäller förslag i vissa motioner att låta även enskildabostadsrättsinnehavare och hyresgäster utnyttjaskattereduktionssystemet är bostadsutskottet medvetet om attsystemet inte utnyttjas fullt ut av alla bostadsrättsföreningaroch hyresvärdar. Det bör, med hänvisning till vad ovan anförts,erinras om att möjligheten att erhålla skattereduktion förreparation av bostäder inom ramen ROT-programupphör vid utgången av . Oavsett det lämpliga i attgenomföra motionärernas förslag får det anses mindre välbetänktatt nu ändra reglerna för under vilka förutsättningar avdragskall medges.Med hänvisning till vad ovan anförts anser bostadsutskottetatt även förslagen i motionerna Sk313 (c) i motsvarande del,Sk332 (m) och Sk348 (s) om möjligheterna också för andra änfastighetsägare att erhålla skattereduktion bör avslås.Bostadsutskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga atttillstyrka förslagen i motionerna Sk338 (m) och Sk358 (kds) omomfattningen av de åtgärder som bör berättiga till avdrag m.m.Även beträffande förslagen i dessa motioner hyser utskottetstarka betänkligheter att föreslå ändring av reglerna under dentrots allt begränsade återstående period som avdrag kan medges.Övriga frågorI motionerna Sk631 (m) och Sk633 (s) tas upp frågan ombefrielse från stämpelskatt för lagfart vidfastighetsöverlåtelser. En översyn av reglerna föreslås i motionSk631 (m).Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen inom korttillsätta en utredning med uppgift att se över reglerna omstämpelskatt. Resultat av denna utredning bör avvaktas.Motionerna bör avstyrkas i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad nu anförts.Ny demokrati föreslår i sin partimotion Bo250 yrkande 4 attbyggmomsen, dvs. mervärdesbeskattningen av byggverksamhet, börsänkas till . Enligt motionärerna skulle en sänkning avmomsen ge möjlighet att minska subventioner och bidrag och geförutsättningar för en naturlig konkurrens på byggmarknaden.Bostadsutskottet anser att Ny demokratis partimotion Bo250yrkande 4 om en sänkning av byggmomsen till bör avstyrkas.Det statsfinansiella läget medger inte att en skattesänkningenligt motionsförslaget genomförs.Stockholm den 29 mars 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), LennartNilsson (s), (), (), RuneEvensson (s), (), Bo G Jenevall (nyd), BrittaSundin (s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () varitnärvarande vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Fastighetsskattens nivåBo G Jenevall (nyd) anser att den del av utskottets yttrandesom under rubriken och fastighetstaxeringbörjar med "fattade" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Fastighetsskattens negativa effekter är väl kända. Inteminst under de senaste årens turbulens på fastighetsmarknadenhar denna skatt i många fall bidragit till att olikafastighetsägare försatts i ohållbara situationer.Starka skäl talar för att fastighetsskatten böravvecklas. Som ett steg i denna riktning bör skatteutskottetställa sig bakom förslaget i Ny demokratis partimotion om attfastighetsskatten möjligt bör sänkas från till0,. Detta skulle innebära att fastighetsskattenskattemässigt jämställdes med beskattningen av andrakapitaltillgångar.2. Förlängd befrielse från fastighetsskattOskar , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken och fastighetstaxering börjar med"är" och slutar med "yrkande 2 avstyrks" bortha följande lydelse:I motion Sk326 (s) yrkande 2 påtalas ett problem som uppståtttill följd av vissa övergångsregler för befrielse frånfastighetsskatt. Som anförs i motionen innebär dessa regler atthus byggda kommer att påföras fastighetsskatttidigare än hus byggda . Motionärernaframhåller att denna ordning är särskilt olycklig med tanke påatt 1991 och årgångar redan är hårt belastade iekonomiskt hänseende.Bostadsutskottet delar motionärernas oro för den ekonomiskasituationen i de aktuella årgångarna. Mycket talar därför föratt den lösning som föreslås med en förlängd skattebefrielse medytterligare bör genomföras.