bet · GH01UU23 · 1994-05-19 00:00:00 — Ändringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() m.m. 1993/94UU23Sammanfattning av betänkandetRiksdagen godkände med anledning avregeringens proposition 1991/92:170 avtalet mellan Europeiskaekonomiska gemenskapen (EEG) och Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) och deras medlemsstater samtmedlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA),bland dem , om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(). Till följd av utebliven ratifikation av Schweizjusterades avtalet genom särskilt protokoll den 17 mars 1993.Schweiz är därmed inte part i avtalet. trädde ikraft den 1 januari 1994.De rättsakter som ingår i är sådana som antagitsoch publicerats inom Europeiska gemenskaperna (EG) senast den31 , vilket datum enligt avtalsparterna avförhandlingstekniska skäl utgjort "brytpunkt" för integrering iavtalet.EG:s regelverk utvecklas emellertid fortlöpande. har en dynamisk karaktär i det att avtalet avsesutvecklas parallellt med . den1 --har EG antagit närmare500 rättsakter som har relevans för . Den genomavtalet upprättade gemensamma har den 21 mars1994 fattat beslut om att ändra bilagor så attdessa rättsakter integreras i avtalet. har också beslutat om ändringar i vissa protokolltill EES-avtalet.I betänkandet behandlas regeringens förslag i proposition1993/94:203 om godkännande av dessa ändringar i ochavtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av enövervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet). Derättsakter som integreras i täcker i stort alla desakområden som ingår i avtalet. I fråga om övervakningsavtalethar vissa protokoll ändrats.Betänkandet behandlar även propositionens förslag till deändringar i lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) som föranleds av ändringarna i EES-avtaletoch i övervakningsavtalet. Vidare behandlas de i propositionenframlagda förslagen till ändringar i ytterligare ett antal lagarsom anknyter till . I propositionen föreslås attflertalet lagändringar skall träda i kraft den dag regeringenbestämmer.I anslutning till regeringens förslag behandlar utskottet enmotion från som väckts med anledning avpropositionen.Utrikesutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälleatt avge yttrande över propositionen jämte den motion som väcktsmed anledning av regeringens förslag. Yttranden har avgivits avlagutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet,trafikutskottet samt bostadsutskottet. Yttrandena har intagits ibilaga 1 till betänkandet. I bilaga 2 har intagits de ipropositionen framlagda lagförslagen.Lagutskottet behandlar i sitt yttrande förslaget till lag omändring i produktsäkerhetslagen, förslaget till lag om etteuropeiskt miljömärkningssystem samt förslaget till lag omändring i lagen om märkning av hushållsapparater.Socialförsäkringsutskottet behandlar i sitt yttrande förslagettill lag om ändring i lagen om samordning av systemen för socialtrygghet när personer flyttar inom EES-området samt diskuterar idetta sammanhang även vissa andra konsekvenser avEES-anpassningen av den svenska trygghetslagstiftningen.Socialutskottet tillstyrker propositionen i de delar som berörutskottets beredningsområde.Trafikutskottet tillstyrker i sitt yttrande regeringensförslag till lag om upphävande av lag om tillämpning avavtal mellan , och EEG om civil luftfart samtförslaget till lag om ändring i luftfartslagen.I bostadsutskottets yttrande uppmärksammas särskilt frågan ominförlivandet i svensk lagstiftning av ett direktiv omeffektivitetskrav för vissa värmepannor.I propositionen läggs även fram vissa andra lagförslag medanknytning till , nämligen förslag till ändring iepizootilagen, i lagen om bekämpande av salmonella hos djur, iutsädeslagen samt förslag till lag om jordbruksprodukter ochlivsmedel som är ekologiskt framställda.Utskottet tillstyrker att godkänner regeringensförslag till ändringar i avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet () och avtalet mellan EFTA-staternaom upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol(övervakningsavtalet). Utskottet förordar vidare att riksdagenantar de lagförslag som framläggs i propositionen.Som framgått ovan gäller ett av de i propositionen framlagdaförslagen en ny lag om jordbruksprodukter och livsmedel som ärekologiskt framställda. Med hänvisning till den vikt somriksdagen fäster vid utvecklingen av ekologisk odling föreslårutskottet att ger regeringen till känna att dekonsekvenser som den föreslagna lagen kan få noga bör följassamt att de åtgärder vidtas som är önskvärda och möjliga för attinte den nya lagstiftningen skall innebära svårigheter försvensk ekologisk odling.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats en meningsyttring frånVänsterpartiets suppleant. I proposition 1993/94:203 hemställs1. att godkänner Gemensamma EES-kommitténs beslutden om ändring i bilagor samtprotokoll 47 till ,2. att godkänner Gemensamma EES-kommitténs beslutden om ändring i protokoll 1 till EES-avtaletoch beslut om ändring i protokoll 21 till samma avtal,3. att godkänner avtalet mellan EFTA-staterna den 21mars 1994 om ändring i protokollen 2 och 3 till avtalet mellanEFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och endomstol samt avtalet mellan EFTA-staterna om ändringi protokoll 4 till samma avtal,4. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1317) om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES),5. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1776) om samordning av systemenför social trygghet när personer flyttar inom Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES),6. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:584) om medicintekniskaprodukter,7. att antar regeringens förslag tilllag om upphävande av lagen (1992:138) om tillämpning av avtalmellan , och EEG om civil luftfart,8. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i luftfartslagen (1957:297),9. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i epizootilagen (1980:369),10. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonellahos djur,11. att antar regeringens förslag tilllag om jordbruksprodukter och livsmedel som är ekologisktframställda,12. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i utsädeslagen (1976:298),13. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i produktsäkerhetslagen (1988:1604),14. att antar regeringens förslag tilllag om ett europeiskt miljömärkningssystem,15. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1232) om märkning avhushållsapparater.De i propositionen framlagda lagförslagen har intagits ibilaga 2 till betänkandet. 1993/94:U11 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:203,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nya propositioner med anledning av deförslag som aktualiserats i proposition 1993/94:203,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regeringsinitiativ för att integrerariksdagen i EES-beslutsmekanismen.Ärendet och dess behandling i riksdagenRiksdagen har med anledning av regeringensproposition /92:170 godkänt avtalet mellan Europeiskaekonomiska gemenskapen (EEG) och Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) och deras medlemsstater samtmedlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA),bland dem , om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() (bet. 1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18). Till följdav utebliven ratifikation av har avtalet justerats genomprotokoll (prop. 1992/93:225, bet.1992/93:EU3, rskr. 1992/93:404). Protokollet innebär att Schweizinte är part i avtalet. För furstendömet gällerenligt protokollet vissa bestämmelser om ikraftträdande . trädde i kraft den 1 januari 1994.EES-avtalet omfattar en huvuddel med 129 artiklar, 48protokoll och 22 bilagor. I bilagorna görs hänvisningar till ca1 600 rättsakter som med nödvändiga anpassningar har integreratsi avtalet. Till avtalet är fogat ett antalprotokollsanteckningar och förklaringar jämte vissskriftväxling.De rättsakter som ingår i avtalet är sådana som antagits ochpublicerats inom Europeiska gemenskaperna (EG) senast den31 , vilket datum enligt avtalsparterna avförhandlingstekniska skäl utgjort "brytpunkt" för integrering iavtalet.EG:s regelverk utvecklas emellertid fortlöpande. har en dynamisk karaktär i det att avtalet avsesutvecklas parallellt med . den1 --har EG antagit närmare500 rättsakter som har relevans för . Den genomavtalet upprättade gemensamma har den 21 mars1994 fattat beslut om att ändra bilagor så attdessa rättsakter integreras i avtalet.Den gemensamma beslut om ändring i EES-avtaletsbilagor omfattar också en ändring i protokoll 47 tillEES-avtalet om avskaffande av tekniska handelshinder för vin.Ändringen innebär att det till protokoll 47 harfogats en bilaga 2 om det ömsesidiga kontrollsamarbetet inomvinsektorn. Syftet med samarbetet är att se till att reglernaför handel med vin, dvs. alla regler som finns i protokoll 47,följs. De överträdelser som särskilt nämns är överträdelser ifråga om sammansättning och vissa egenskaper hos produkterna,märkning och presentation samt tillverkning och saluhållande.Varje land skall se till att lämpliga kontroller görs, antingensystematiskt eller stickprovsvis.En sammanfattning av EES-relevanta rättsakter som antagits ochpublicerats inom EG --den 1januari 1993 har genom försorg utgivits ien grönbok ": aktuella nytillkomna rättsakter".Diskussioner och samråd rörande rättsakter m.m. som föreslåsingå i har ägt rum inom ramen för de referensgruppermed företrädare för myndigheter och organisationer somupprättats inom . I vissa fall har förslag tilllagstiftning gjorts till föremål för särskild remissbehandling.Regeringen har, med förbehåll för ratifikation, genom beslut den3 godkänt att den beslutarom ändring av vissa bilagor till samt protokoll 47till . Gemensamma EES-kommitténs beslut har fogatstill propositionen i svensk och engelsk text (bilagorna 1och 2). Till beslutet är fogat vissa gemensamma och enskildauttalanden.Därutöver har den 8 februari 1994beslutat om ändring i protokoll 1 och 21 till EES-avtalet.Regeringen har, med förbehåll för ratifikation, genom beslut den3 godkänt att Gemensamma EES-kommittén fattarnyssnämnda beslut. Gemensamma EES-kommitténs beslut har fogatstill propositionen i svensk och engelsk text (bilagorna 3och 4).Besluten är upprättade på samma språk som , dvs. denio officiella EU-språken samt finska, isländska, norska ochsvenska. Alla språkversionerna äger lika giltighet. Beslutenträder i kraft under förutsättning att deavtalsslutande parterna har anmält till att dekonstitutionella kraven har uppfyllts. Om så inte sker, kommerändringarna att träda i kraft senare enligt närmare bestämmelseri artikel 103 i EES-avtalet.Vidare har avtal träffats mellan EFTA-länderna om ändring iprotokoll 2, 3 och 4 till avtalet mellan EFTA-staterna omupprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol(övervakningsavtalet). Avtalen har fogats till propositionen isvensk och engelsk språkdräkt (bilagorna 5 och 6). Avtalen ärupprättade på engelska, franska, tyska samt finska, isländska,norska och svenska språken. Avtalen om ändringar iövervakningsavtalet träder i kraft som EES-kommitténsbeslut om ändring i avtalets bilagor och protokoll 47 tillEES-avtalet eller den dag då godkännandeinstrumenten deponerats,om den dagen är senare.Utrikesutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälleatt avge yttrande över propositionen jämte de motioner somväckts med anledning av regeringens förslag. Yttranden haravgivits av lagutskottet, socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, trafikutskottet samt bostadsutskottet.Yttrandena har intagits i bilaga 1 till betänkandet.Sammanfattande redogörelse för ändringarna i är ett folkrättsligt avtal som har särdrag vilkasammanhänger med dess nära samband med det EG-rättsligasystemet. De EG-regler som tas över genom avtalet rör främst des.k. fyra friheterna, dvs. fri rörlighet för varor, personer,tjänster och kapital, men även vissa angränsande områden, t.ex.sociala frågor, konsumentskydd, miljö, forskning och utbildning.Den fria rörligheten förutsätter även ett system för frikonkurrens. innehåller också regler förinstitutionell uppbyggnad med gemensamma organ och procedurerför utveckling, administration, belutsfattande och tvistlösning.De rättsakter som integrerats i avtalet fördelas på de 22bilagorna till för skilda sakområden, såsom , Social trygghet, Etableringsrätt, Finansiellatjänster, Transport, Konkurrens och Offentlig upphandling.Närmare redovisning av ändringarna lämnas i propositionensavsnitt 4--15 som behandlar rättsakterna under resp.departements verksamhetsområde.De rättsakter som omfattas av Gemensamma EES-komitténs besluthar publicerats i en särskild utgåva, i 6 band, avEES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiellatidning (EGT).Sammanfattning av motionenI motion U11 av m.fl. (v), som väckts medanledning av regeringens förslag (prop. 1993/94:203), begärs attriksdagen skall avslå propositionen (yrkande 1). I motionenanförs att informationen om de rättsakter som genom deföreslagna ändringarna i bilagor skall integreras iavtalet är alltför knapphändig för att skall kunnafatta beslut. menar att det är djuptotillfredsställande ur demokratisynpunkt att rättsakternas textendast kommer att bli fullständigttillgänglig, i svensk språkdräkt, för ledamöter. Motbakgrund av en del rättsakters långtgående detaljreglering ansermotionärerna att ett resonemang om hur den s.k.subsidiaritetsprincipen skall utvecklas också hadevarit på sin plats i propositionen.I ljuset av ett eventuellt nej i folkomröstningen om svensktmedlemskap i är det särskilt angeläget, anförs det vidare imotionen, att EES-processen förankras demokratiskt. Regeringenbör därför ges i uppdrag -- föreslås det i yrkande 2 -- attåterkomma till med mer lättbegripliga och pedagogisktuppställda propositioner som behandlar de olika rättsakternaämnes- eller departementsvis och på sådana villkor attriksdagens ledamöter har tillgång till samtliga rättsakter påsvenska. Den nu föreliggande propositionen föreslås såledesåterförvisad och uppdelad på mindre områden.I motionen framhålls som angeläget att parlamentet så långtmöjligt integreras i beslutsmekanismer.Motionärerna menar att inga hinder torde föreligga för attEG-kommissionen redan under beredningsfasen av rättsakter låterEES-parlamenten få tillgång till förslag och basmaterial.Beslutstakten om cirka en rättsakt per dag borde inte föranledanågon större arbetsbelastning i parlamenten. Enligt motionenskulle en bredare politisk förankring och en mer demokratiskbeslutsprocess kunna medföra ett hållbarare ochsannolikt främja tillämpningen av avtalet. I yrkande 3 begärsatt , mot denna bakgrund, som sin mening skall geregeringen till känna att regeringsinitiativ bör tas för attbättre integrera i EES beslutsmekanism. Allmänna övervägandenEES-avtalet och dess konsekvenser belystes ingående dåriksdagen tog ställning till frågan om Sverigeskulle tillträda avtalet. I sitt av godkändabetänkande /93:EU1 bedömde avtalet både frånett mera övergripande perspektiv och med utgångspunkt i de olikasamarbetsområden som det omfattar. Med anledning av motionerägnade utskottet särskild uppmärksamhet åt frågor om avtaletsekonomiska betydelse för och dess grundlagsenlighet,åt de regionalpolitiska konsekvenserna samt miljö- ochkonsumentskyddsaspekterna samt åt frågor rörande arbetsrätten,arbetsmiljön och jämställdheten. Till grund för EES-utskottetsställningstaganden låg bl.a. yttranden som avgivits av 15 andrautskott.Sammanfattningsvis fann att avtalet gerbetydande fördelar för men att det inte är helt frittfrån avigsidor. Bland fördelarna pekade utskottet på att denfria rörligheten för personer ger medborgarna i Sverigemöjlighet till nya erfarenheter och kontakter över gränserna.Vidare kunde EES-samarbetet allmänt sett leda till en bättreekonomisk utveckling i än vad som annars skulle varamöjligt. En öppen marknad för offentlig upphandling kunde bli avsärskilt stor betydelse för viktiga branscher av det svenskanäringslivet. Avskaffandet av handelshinder ökade enligtutskottet de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Enökad effektivitet och konkurrens följde med ett EES-samarbete,och det gav konsumenterna vinster. En väsentlig fördel medEES-avtalet ansåg utskottet också vara att vi får nya och bättreförutsättningar att påverka miljöpolitiken i ochvärlden i övrigt. Detta var av särskild betydelse, eftersommånga miljöfaror är regionala eller globala.Nackdelarna med avtalet fann inte lika tungtvägande och påpekade att de ofta kan motverkas. Utskottet togavstånd från sådana påståenden som att avtalet skulle inskränkaallemansrätten och att kvinnornas situation skulle försämras.Också ur miljösynpunkt ansåg utskottet att de positivaeffekterna av avtalet överväger. När det gällde arbetsrätten ocharbetsmiljön fann utskottet inte några bärande skäl mot avtalet.I ett par av de yttranden som avgivits av andra utskott berörsden kritik mot proposition 1993/94:203 som framförs iVänsterpartiets motion framhåller i sitt yttrande (1993/94:LU4y) att delagförslag som berör lagutskottets beredningsområde, nämligenförslaget till lag om ändring i produktsäkerhetslagen(1988:1640), förslaget till lag om ett europeisktmiljömärkningssystem och förslaget till lag om ändring i lagen(1992:1232) om märkning av hushållsapparater (lagförslagen13--15), beretts i sedvanlig ordning. Sålunda har förslaget tilländringar i produktsäkerhetslagen föregåtts av en utredning,, som presenteratsitt arbete i delbetänkandet (SOU 1993:88) Produktsäkerhetslagenoch EG. I utredningsdirektiven, som beslutades för över ett årsedan, finns en översiktlig presentation på svenska av EG:sproduktsäkerhetsdirektiv. Betänkandet har remissbehandlats.Frågan om vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för attinförliva EG:s miljömärkningsförordning med svensk rätt har påCivildepartementets uppdrag utretts av en särskild utredare.Uppdraget redovisades i en promemoria den 1 december 1993.Promemorian, som bl.a innehåller en genomgång på svenska avhuvudpunkterna i förordningen, har remissbehandlats. När detgäller de i propositionen föreslagna ändringarna i lagen ommärkning av hushållsapparater har inomCivildepartementet upprättas en promemoria med förslag till deändringar i lagen som behövs för att införliva det nya s.k.energidirektivet i svensk rätt. Också denna promemoria harremissbehandlats.Trafikutskottet delar den i v-motionen uttalade uppfattningenatt regeringens redogörelser för om de europeiskaintegrationsfrågorna kan förbättras så att t.ex. innebörd ochkonsekvenser av olika rättsakters införlivande med svensk rättanges mer fullständigt än i föreliggande proposition. Utskottet,som förutsätter att fortsättningsvis så sker, anser emellertidatt bör söka medverka till att tilläggsavtalet träder ikraft vid den avsedda tidpunkten, . Något sådantuppskov som ett bifall till motion 1993/94:U11, yrkandena 1 och2, skulle innebära, kan utskottet därför för sin del inteförorda. anser därför att utrikesutskottet böravstyrka dessa motionsyrkanden.Med anledning av vad som anförs i motion U11 (v) villutrikesutskottet för sin del erinra om att beslutsprocedureninom EES och de konstitutionella aspekterna på den utförligtbehandlades i betänkandet /93:EU1. slog därvidfast att inte innebär att vi på något EES-organöverlåter befogenheten att besluta om föreskrifter som skalltillämpas här i landet. För att nya EES-regler skall bligällande inom fordras det i varje särskilt fall ettefterföljande beslut från svensk sida varigenom bestämmelsernainförlivas med svensk rätt. I likhet med konstitutionsutskottetkonstaterade att avtalet inte innehåller någonbestämmelse som innebär att framtida avtalsändringar fårautomatisk giltighet i . Utskottet framhöll vidare attbeslut i skall fattas i enhällighet och genomöverenskommelse. När biträder ett sådant beslut blir deträttsligt sett jämställt med andra internationella avtal somSverige ingår. Av framgår, fortsatte ,att beslut inte blir folkrättsligt bindande fören part förrän konstitutionella krav uppfyllts. För delinnebär det att bestämmelserna i 10 kap. 1 och 2 §§regeringsformen blir tillämpliga vid beslut i EES-kommittén.Enligt 10 kap. 1 § regeringsformen får regeringen ingåinternationella överenskommelser. I 2 § föreskrivs attregeringen inte får ingå bindande överenskommelser utan attriksdagen har godkänt dem när överenskommelserna förutsätter attlagstiftningsåtgärder vidtas i eller om de i övrigt rörämnen i vilka skall besluta. Detsamma gäller i principnär det är fråga om överenskommelser av större vikt. I de fallEES-kommittén fattar beslut i en fråga som hör till riksdagensbeslutsområde eller som eljest är av större vikt blir beslutetinte bindande för förrän godkänt det. Rörbeslutet ett ämne som endast hör till regeringenskompetensområde blir det däremot bindande för när detträder i kraft. I båda fallen måste beslutet, som tidigaresagts, sedan införlivas med svensk rätt för att de nya reglernaskall kunna tillämpas i Sverige.Som framgår av det anförda tillämpas samma svenskakonstitutionella regler på beslut omtilläggsavtalet (den s.k. skarvacquin) som på andrainternationella överenskommelser. Om ett sådant beslut måsteföljas av lagändringar i skall det godkännas avriksdagen. Utskottet får i detta sammanhang även hänvisa tillvad tidigare uttalat om att regeringen börinformera när fattar beslut om nyaEES-regler som är av större principiell betydelse men som intekräver godkännande. Som exempel på fall då det ärlämpligt att informeras har nämntändringar eller tillägg på avtalsområden där särskildaövergångsarrangemang och andra särlösningar ansetts påkalladeliksom införandet av nya regler beträffande vilka det kan finnasanledning att överväga liknande lösningar. Härutöver har som enallmän riktlinje angetts att information skall lämnas närväsentligt svenska intressen står på spel. harvidare understrukit vikten av att informationen lämnas snarastmöjligt efter det att besluten fattats och i vart fall innanerforderliga svenska föreskrifter utfärdas.Utskottet vill också erinra om uttalanden omsamråd mellan regering och riksdag. Även om det inte finns någonformell skyldighet härtill, bör regeringen inför beslut iEES-kommittén om nya EES-regler informera och samråda medriksdagen i den utsträckning och omfattning som har varit vanlignär det gällt förhandlingarna inför . Utskottet utgårfrån att regeringen under det förfarande som föregårbeslutsfattandet i ävenfortsättningsvis kommer att informera och samråda med riksdageni samma utsträckning som . Sådant samråd rörandetilläggsavtalet (den s.k. skarvacquin) har också kommit tillstånd i EFTA-delegation. redovisade isitt betänkande (1992/93:EU1, s. 141--152) utförligtEES-samarbetets institutionella struktur och ordningen förbeslutsfattande, övervakning och tvistlösning. Bl.a. medanledning av motioner som väckts härom behandlade utskottetvidare frågor rörande medverkan i de nyainstitutionerna.Arbetet med tilläggsavtalet har omfattats av särskildakonsultations- och beslutsarrangemang eftersom EES-avtaletsinstitutionella struktur och ordning för beslutsfattande m.m.inte varit formellt gällande före avtalets ikraftträdande den 1januari 1994. Dessa arrangemang, som fastställdes i enskriftväxling mellan förhandlingsordförandena för EFTA-respektive EG-sidan, innebar i praktiken att de strukturer ochförfaranden som fastställdes under förhandlingarna omEES-avtalet bibehölls för interimsperioden fram tillikraftträdandet. Även arbetet med tilläggsavtalet har såledesletts på tjänstemannanivå av en särskild gemensamchefsförhandlargrupp, () tillvilken fem arbetsgrupper (/IWGs) varitknutna. Arbetsfördelningen mellan grupperna har motsvarat densom gällde också under förhandlingarna om , dvs. engrupp har förhandlat om varor, en om tjänster och kapital, en ompersoners rörlighet, en om s.k. angränsande politikområden samten femte grupp som förhandlat om rättsliga och institutionellafrågor. Under arbetsgrupperna har funnits ett antalexpertgrupper.