bet · GI01JoU7 · 1994-12-08 00:00:00 — Utskottet avstyrkermotionen i denna del.Ett svenskt miljöprogram inom ramen för EG:s förordning2078/92Strukturstödet till mindre gynnade områden inkl. miljöstödtill vall och beteSom framhålls i proposition 75 bör inriktningen avtillämpningen i av den gemensamma jordbrukspolitiken påflera punkter få en annan utformning än vad som föreslagits iproposition 19. Utskottet delar den mening som framförts i densocialdemokratiska motionen U16 att det är rimligt att i förstahand använda andra utgångspunkter än rena konkurrensaspekter vidbedömningen av hur vi i skall hantera EG:s struktur- ochLFA-stöd. En viktig utgångspunkt blir vår förmåga att överstatsbudgeten finansiera den svenska andelen av strukturstödenvilken i de flesta fall uppgår till av det totalastödbeloppet. Här måste det ske en politisk bedömning av hurmycket subventioner som skall läggas på jordbruket i förhållandetill andra utgiftsbehov för skola, vård, försvar osv. En annanviktig utgångspunkt blir hur vi ser på den svenskalivsmedelsproduktionens framtid.Utskottet godtar regeringens förslag att som medlem avEU inför ett miljöprogram bestående av tre delprogram inom ramenför förordning (EEG) nr 2078/92. Det svenska programmet skallvara i linje med livsmedelspolitiska beslut. Ettdelprogram skall vara att stödja bevarandet av vissa från natur-och kulturmiljösynpunkt särskilt värdefulla odlingslandskap. Iett andra delprogram skall stöd lämnas för att återställa ochbevara miljön i miljökänsliga områden. I ett tredje delprogramskall stöd lämnas för ekologisk odling. Som anmäls ipropositionen bör regeringen återkomma i 1995 årsbudgetproposition med förslag till anslagsram förmiljöprogrammet.Utskottet vill särskilt framhålla det angelägna i att utformastödformerna inom lantbruket så, att det finns program sombaseras på större miljöhänsyn i det konventionella jordbruket.Utskottet förordar mot den bakgrunden att ett tillägg görs tillmiljöprogrammet. Ett generellt arealstöd till vall och betesmarkskall kunna utgå inom miljöprogrammet i stödområdena 1--4 samt iområden som avsatts för s.k. LFA-stöd i mindre gynnade områden isödra skogs- och mellanbygder. Utskottet tar inteställning till vilka belopp eller nivåer som bör gälla. Även idenna fråga bör regeringen återkomma med preciseringar.I anslutning till den förra regeringens förslag i proposition19 om delprogrammet resurshushållande jordbruk (en del avmiljöprogrammet) föreslår utskottet att regeringen återkommermed ett nytt och bättre genomarbetat förslag såvitt avserresurshushållande konventionellt jordbruk.Den förra regeringens förslag i proposition 19 om strukturstödoch s.k. LFA-stöd i skogs- och mellanbygderföranleder i övrigt inga invändningar i utskottet.Utskottet anser det angeläget att regeringen tillsätter enparlamentarisk arbetsgrupp som kan följa myndigheternasutvärdering och uppföljning av medlemskapets miljökonsekvenser.Vad utskottet anfört om arealstöd till vall och betesmark, omresurshushållningsprogram och om en parlamentarisk arbetsgruppbör med anledning av motion Jo7 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet delar i stor utsträckning de synpunkter som framförsi motion Jo7 om s.k. kollektiva nyttigheter (yrkande 2).Förslagen i de båda propositionerna och i Jordbruketsmiljöprogramutredning handlar i stor utsträckning om kollektivanyttigheter i jordbruket (naturvård, odlingslandskap, biologiskmångfald m.m.) och i vilken utsträckning näringen kantillhandahålla respektive ersättas för dessa nyttigheter.Utskottet delar motionärernas mening att det finns anledning attnärmare belysa prissättningen och tillhandahållandet av dessanyttigheter i en särskild utredning.Riksdagen bör med anledning av yrkande 2 i motionen i ettsärskilt uttalande ge regeringen till känna vad utskottet anförtom utredning av kollektiva nyttigheter.Delprogrammen för landskapsvårdande åtgärder och miljökänsligaområdenUtskottet tillstyrker regeringens förslag att nuvarandeprogram för att stödja bevarandet av vissa från miljö- ochkulturmiljösynpunkt särskilt värdefulla odlingslandskap ochnaturområden skall inordnas och vidareutvecklas som ettdelprogram. Ett omfattande analys- och inventeringsarbete hartagits fram för programmet, och det har utvecklats vidare iutredningen om förstärkta miljöinsatser i jordbruket. Dettaarbete bör utgöra grunden för utformningen av ett regelverk iöverensstämmelse med förordningen (EEG) nr 2078/92 under år1995.Utskottet har heller ingen erinran mot att det nuvarandeNOLA-programmet för ersättning till brukare för fortsatt beteoch slåtter på marker med dokumenterat höga naturvårdsvärdensamordnas med åtgärder för återställande av våtmarker,gärdesgårdar och dikesrenar.Delprogram för ekologisk odlingUtskottet kan i allt väsentligt ställa sig bakom regeringensförslag till delprogram för ekologisk odling. Ersättning skalllämnas till dem som helt ställer om till ekologisk odling. Ettpermanent stöd som innefattar både kompensation förinkomstbortfall och incitament bör lämnas till jordbrukare somförbinder sig att odla ekologiskt. mening kommer därvid stödet att successivt trappasupp för odlare efter hand som deras odling ställs om efter deregler som gäller för ekologisk odling, i enlighet med kontraktsom tecknas med varje odlare. Det bör ankomma på regeringen attbesluta om de närmare reglerna för ersättningen. Som anges ipropositionen skall dessa utformas efter det mål som riksdagenantagit, nämligen att av åkerarealen bör vara ekologisktodlad . Detta förutsätter att den ekologiskt odladearealen ökar med i genomsnitt ca 50 000 ha fram till år2000. En uppföljning och utvärdering av i vilken utsträckningstödet är tillräckligt för att nå de av uppställdamålen bör ske efter det att programmet införts.Det anförda innebär att motionerna Jo7 (v) yrkandena 6 och 7,Jo8 (kds) yrkandena 4--8, Jo10 (mp) yrkande 3, Jo11 (c) yrkande3, U10 (s) samt U15 (v) yrkande 14 i denna del i viss omfattningtillgodoses. I den del motionerna tar upp olika detaljfrågor omvillkoren för och utformningen av stödet till ekologisk odlinganser utskottet att det bör ankomma på regeringen att närmareöverväga dessa frågor. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna såvitt nu är i fråga synes ej påkallad.Riksdagen bör således med de ändringar som föreslagits i detföregående godkänna det som regeringen förordat om ettmiljöprogram inom ramen för EG:s förordning 2078/92. Därmedavstyrks följande motioner i den mån de ej tillgodosetts,nämligen motionerna Jo6 (fp) yrkande 1 i denna del, Jo8 (kds)yrkandena 2, 3, 9, 11 och 13, Jo9 (m) yrkande 1, Jo10 (mp)yrkandena 1, 2 delvis, 4 och 5, Jo11 (c) yrkande 1 samt U14(kds) yrkandena 1 och 2.Motion U16 (s) yrkandena 15 och 17 är med utskottetsställningstaganden i huvudsak tillgodosedd och påkallar ingenytterligare åtgärd.Utskottet betonar att någon ändring av reglerna förNOLA-bidrag inte är aktuell och delar således inte den oro somuttryckts i motion Jo10 (mp). Någon särskild åtgärdmed anledning av yrkande 6 i motionen är alltså inte påkallad.Utskottet delar den mening som framförs i motionerna U8 (mp)yrkande 3 och U14 (kds) yrkande 5 att jordbrukare som driverekologisk odling bör kunna undantas från krav på träda förutfående av arealbidrag enligt . Som motionärernaframhåller är spannmålsavkastningen lägre per arealenhet i detalternativa jordbruket, varför målet om minskad produktion redannås. Enligt utskottets mening bör regeringen driva frågan om attfå till stånd en särregel för det ekologiska jordbruket sominnebär att en anslutning till trädesprogrammet skall varafrivillig. bör göra ett särskilt uttalande tillregeringen i denna fråga.Som anförs i propositionen avser regeringen att tillsammansmed näringen utarbeta en strategi för marknadsföring av svenskakvalitetsprodukter. Därvid kommer man att dra fördel av deerfarenheter som vunnits i tidigare marknadsföringskampanjer.Utskottet finner inte skäl att förorda något riksdagsuttalandemed anledning av motion Jo11 (c) yrkande 2.Utskottet har ingen annan mening än den som framförs ivänsterpartiets motion Jo7 yrkande 1, att en sektor somlantbruket måste kunna producera konkurrenskraftigt utansubventioner. Motionsyrkandet ligger väl i linje med allmäntvedertagna bedömningar om jordbrukspolitikens inriktning och börinte föranleda någon särskild åtgärd från sida.Utskottet avstyrker även yrkande 4 i motionen. Regionindelningenav spannmålsstödet har behandlats i utskottets yttrande JoU2ytill utrikesutskottet.Utskottet har ovan uttalat sig angående de mer övergripanderiktlinjerna för strukturstöd och LFA-stöd. Det finns förnärvarande inget underlag för att gå närmare in på sådanadetaljfrågor som t.ex. dispensregler från arealkravet, stöd tillhjortköttsproduktion och stödområdesindelningen i vissakommuner eller län. Utskottet utgår givetvis från att regeringeni det fortsatta arbetet uppmärksammar kraven på mer eller mindretillfälliga övergångslösningar, som t.ex. behovet av modifieradearealkrav enligt motion U17 yrkande 2. När det gällerhjortköttsproduktionen utgår utskottet likaledes från attregeringen undersöker möjligheterna att stödja denna produktioninom ramen för de befintliga stödprogrammen. Utskottet är dockinte berett att nu förorda ett särskilt stöd till dennaproduktion. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U17yrkandena 2 och 4 och U23.Utskottet är inte berett att i detalj pröva frågan omavgränsningen av de tre delområden -- A, B och C -- som förordasi proposition nr 19 för tillämpningen av EG:s stöd till mindregynnade områden i . Frågan om tillämpningen avdessa stöd, liksom deras inriktning, måste avgöras med hänsyntagen till EG-reglernas mycket klara kriterier i fråga om bl.a.inkomstnivåer. Motsvarande gäller avgränsningen av stödområde 4i norra . Enligt vad utskottet erfarit pågår f.n.överläggningar med kommissionen i frågan. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionerna U7 (c), U18 (c), U19(s), U20 (s) och U21 (c) yrkande 5.Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra 1994/95:75Avtalet mellan och EU innebär att harmöjlighet att lämna producentstöd på nationell nivå. Denna formav långsiktiga stöd skall vara avsedd att säkerställa attjordbruksverksamhet kan behållas i särskilda regioner. Stödenfår även differentieras mellan regioner. De regioner somomfattas av bestämmelserna är stödområdena 1--3. Stödet får varaknutet till fysiska produktionsförhållanden eller tillhistoriska produktionsmönster för varje gård men inte tillframtida produktion eller leda till ökad produktion. För attbehålla traditionell primärproduktion och bearbetning i regionenföreslår regeringen att nationellt stöd till ett belopp av högst600 används för att komplettera de av EUmedfinansierade stödformerna. Det nationella stödet bör ihuvudsak utformas som ett produktionsanknutet stöd. Dettainnebär effektivare styrning till stödberättigade företag och enkraftig begränsning av negativa omfördelningseffekter, jämförtmed de förslag som lades fram i proposition 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen.Inom EU finns möjlighet att ge stöd till s.k. mindre gynnadeområden. Dessa stöd skall lämnas som areal- eller djurbidrag.För att utnyttja dessa stöd krävs medfinansiering frånmedlemslandet. De i propositionen föreslagna åtgärderna inomramen för miljöprogrammet kommer att i betydande utsträckning gåtill jordbruket i norra . För att betonaproduktutvecklingens avgörande betydelse föreslår regeringen attde möjligheter som öppnas inom ramen för omstöd till förädling och marknadsföring av jordbruksprodukterutnyttjas. Startstöd skall också kunna utgå för att gynnastrukturutvecklingen i regionen. Regeringens syn på stödetsuppläggning och tekniska konstruktion skiljer sig från förslageni proposition 1994/95:19 i första hand genom uppräkningen av detnationella stödet. Utöver de här redovisade stödformernatillkommer dessutom stöd till landsbygdsutveckling i regionen.Vid ett EU-medlemskap kommer även avseendearealbidrag att tillämpas. Regeringens förslag till indelning iproduktionsområden för nivåer på arealbidraget innebär en mindrespännvidd mellan olika produktionsområden och minskar därmedeventuella svårigheter i stödområde 4. Jordbruket i norraSverige kommer genom denna åtgärd att tillföras ca 315 miljonerkronor. Den sammantagna nettoeffekten av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP), i förhållande till nuvarande stöd, förjordbruket i norra beräknas bli ca 230 miljoner kronor.Den gemensamma jordbrukspolitiken finansieras av EU:sjordbruksbudget.Regeringen föreslår att stödet till jordbruket i norra så att kostnadstäckningsgraden i stort sett kanbehållas oförändrad över tiden.För att uppnå oförändrad kostnadstäckningsgrad för budgetåret1995/96, i jämförelse med situationen , krävs ett totaltbidrag om ca . Genom att utnyttja de olikastöd som nämnts ovan kan denna nivå upprätthållas och enväsentlig del finansieras av EU:s jordbruksfond.Disposition av anslaget Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra nuvarande systemet för bidrag till jordbruket i norraSverige kommer att upphöra vid medlemskap i . Detta innebäratt några pristillägg enligt nuvarande system för produktionefter tidpunkten för medlemskap inte kan utgå. Vid utbetalningenav de särskilda direktbidrag som utgår inom ramen för stödetmåste också hänsyn tas till tidpunkten från vilken ett nyttstödsystem skall gälla.Det anvisade anslaget Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra bör dock vid ett medlemskapfå disponeras under /95 för utbetalningar av detsärskilda nationella stöd som därvid förutsätts utgå.Förslag i proposition 1994/95:19 om stöd till jordbruket inorra för stödet till jordbruket i norra skallenligt propositionen ligga fast vid ett EU-medlemskap.De stödsystem som bör utnyttjas skall bygga på detförhandlingsresultat som uppnåtts vid förhandlingarna med EU.Stödet skall utgöras av dels EG:s stöd till mindre gynnadeområden/bergsjordbruk, dels stöd inom ramen för EG:smiljöprogram för jordbruket (miljöstöd-nord). Därutöver skallutnyttjas det i avtalet överenskomna stödet till nordligtjordbruk för stödområdena 1, 2a, 2b och 3. Den sammanlagdakostnaden för stöden beräknas till 1 044 miljoner kronor.Stödet bör utformas så att omfördelningseffekterna i förhållandetill nuvarande stöd blir så små som möjligt. Så långt möjligtbör stöden knytas till krav på djurinnehav, i första hand tillmjölkkor. Stora förändringar i stödnivå bör kunna överbryggasgenom tillämpning av tillfälliga nationella stöd.Stödet i område 4 är begränsat till högst 20 mjölkkor.Även miljöstöd-nord bör utnyttjas maximalt och lämnas som stödför vall- och betesareal. I område 4 bör dock en viss reduceringav stödet ske.Slaktsvins-, smågris- och äggproduktionen bör erhållanationellt stöd i form av djurbidrag utöver det stöd som lämnasinom ramen för stödet till mindre gynnade områden och som ihuvudsak kommer svinuppfödarna till del. Produktionsstödet tillsmågris- och äggproduktionen samt det införda stödettill slaktsvin upphör helt i område 4.För stödet till mindre gynnade områden som utbetalas tillpensionärer erhåller medlemslandet ingen medfinansieringfrån EG. Det föreligger enligt propositionen inga skäl för attde produktionsstöd som stödet till mindre gynnade områden ochdet nationella stödet utgör skall lämnas till pensionärer.MotionernaProposition 1994/95:75I motion Jo6 (fp) yrkas att regeringens förslag beträffandestöd till jordbruket i norra samt dispositionen avanslaget Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige avslås (yrkande 1 delvis). Enligt motion Jo7 (v) yrkande8 är den procentuella andelen så låg i de nordligastelänen att all jordbruksmark är bevarandevärd och bör omfattas avberörda ersättningar. Enligt motionärerna finns det en storandel arrenden utan skriftliga avtal i norra . För attgarantera att även dessa ingår i den bidragsberättigade arealenbör den areal som redovisas till SCB kunna vara underlag förstöd. Enligt motion Jo8 (kds) bör stödet till Norrlandgenomföras i enlighet med de principer som föreslås imiljöstödsutredningen och EU-propositionen (yrkande 14), ochregeringen bör återkomma med övergångslösningar för de gårdar iNorrland som drabbas hårt vid en övergång till mer djurvänlig,extensiv djurhållning (yrkande 15). Enligt motionerna Jo9 (m)yrkande 2 och Jo11 (c) yrkande 4 bör stödet till jordbruket inorra utgå från de riktlinjer som lagts fast iproposition 1994/95:19. I motion Jo10 (mp) yrkande 2 delvistillstyrks de i proposition 1994/95:19 redovisade förslagen ommiljöstöd nord och stöd till mindre gynnade områden i norraSverige.I motion Jo7 (v) framhålls att rennäringen är helt avgörandeför den samiska befolkningen. Regeringen bör därför återkommamed förslag på hur rennäringen skall utvecklas som en del avlivsmedelspolitiken (yrkande 9). Enligt motion Jo8 (kds) yrkande16 bör hos regeringen begära ett förslag tillmiljöprogram för rennäringen grundat på EU:s miljöförordning2078/92.Proposition 1994/95:19Enligt motion U9 (s) delvis bör förslaget beträffandeNorrlandsstödet föregås av en konsekvensbeskrivning innan detgenomförs. Härvid bör bl.a. fördelningseffekterna avmiljöstöd nord analyseras så att man får en bättre bild avfördelningseffekterna. I motion U16 (s) hävdas attNorrlandsjordbruket missgynnas med propositionens förslag.Stödnivån till det södra stödområdet bör enligt motionärernasänkas för att finansiera en uppräkning av Norrlandsstödet.Genom att addera olika stöd kan nivån upprätthållas med en storandel finansiering från och därmed ocksåavlasta den svenska statsbudgeten. Den adderade nivån på stödtill norra bör fastställas till 1,4 mdkr för budgetåret1995/96 (yrkande 16).I motion U11 (m) föreslås en generell sänkning avarealkvoterna för miljöstöd nord med åtföljandejustering av restposten nationellt stöd. Motionärerna anser attde arealkvoter som föreslås överstiger den nivå som krävs föratt klara foderbehovet. Det nationella stödet tillmjölkproduktionen kan då räknas upp, och de rationellaframtidsföretagen drabbas mindre hårt (yrkande 1). Förslag omavdrag till förmån för den nationella reserven i region 1framställs även i motion U21 (c) yrkande 1. Den neddragning på för skapande av reservkvot som föreslås i propositionen harredan skett i region 1, varför detta område initialt inte börutsättas för denna neddragning. Samma argument återfinns även imotion U15 (v) yrkande 14 (delvis). I motion U21 föreslås vidaregenerell sänkning av arealkvoterna för miljöstöd nord (yrkande 2). För arrenden bör gälla att uppgifter lämnade tillSCB skall gälla som arealunderlag för bidrag till miljöstöd nord(yrkande 3). Slutligen begärs ett tillkännagivande om behov avatt ytterligare utreda effekterna av ett slopande avindustristödet med målsättning att finna vägar för attkompensera de borttagna stöden (yrkande 6).Villkoren för stöd till svinproduktion i diskuteras itre motioner. Enligt motion U11 (m) yrkande 2 bör det räcka medatt en tredjedel av spannmålen odlas på gården (enligtpropositionen). Ett likartat förslag framförs i motion U21 (c)yrkande 4. Enligt motion U22 (m) yrkande 1 bör möjligheternatill regionalt stöd för smågris-, slaktsvins- och äggproducenteräven i stödområde 4 undersökas. I sistnämnda motion framhållsvidare att även mjölkproducenter finns bland gruppen storaförlorare. LFA-stödet utgår bara för 20 kor i område 4. Enligtmotionären borde det vara möjligt att med en annorlundautformning av stödet kompensera flertalet producenter för detta(yrkande 2).Enligt motion U9 (s) delvis bör förslaget beträffandeNorrlandsstödet föregås av en konsekvensbeskrivning innan detgenomförs. En stor grupp jordbrukare som är registreradesom pensionärer kommer inte att få vare sig LFA-stöd ellernationellt stöd. För att ge dessa företag en rimlig chans attklara generationsskiften bör någon form av övergångslösningövervägas. Även i motion U15 (v) yrkande 14 delvis efterlysesnågon form av övergångslösning för denna kategori jordbrukare.Utskottets övervägandenUtskottet kan i allt väsentligt ställa sig bakom regeringensförslag när det gäller stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . Ett nationellt stöd börsåledes införas som komplettering till de av EU medfinansieradestödformerna. Härigenom förbättras möjligheterna att behållatraditionell primärproduktion och bearbetning i regionen. Detnationella stödet bör utformas som ett produktionsanknutet stöd.Detta bör möjliggöra en effektivare styrning tillstödberättigade företag och begränsa eventuella negativaomfördelningseffekter. Utskottet delar även regeringensbedömningar när det gäller stödet till s.k. mindre gynnadeområden (LFA-stöd), strukturstöden och miljöprogrammet.Utskottets ställningstaganden ovan beträffande ett svensktmiljöprogram inom ramen för EG:s förordning 2078/92 innebär attarealbidrag för vall och betesmark skall kunna utgå istödområdena 1--4. Det anförda innebär att motionerna Jo7 (v)yrkande 8, Jo10 (mp) yrkande 2 delvis, U9 (s) delvis, U16 (s)yrkande 16 och U15 (v) yrkande 14 delvis i allt väsentligt kananses tillgodosedda och bör därför inte föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. Utskottet avstyrker därmed motionernaJo6 (fp) yrkande 1 i motsvarande del, Jo8 (kds) yrkandena 14 och15, Jo9 (m) yrkande 2, Jo11 (c) yrkande 4, U11 (m) yrkande 1 ochU21 (c) yrkandena 1, 2, 3 och 6.När det gäller smågris- och svinproduktionen i norra utskottet anföra följande. Under harrationella enheter för svinproduktion byggts upp i Norrland.Produktionen av svin är mycket betydelsefull försysselsättningen i områdets slakterier och möjligheten attbibehålla rimliga avstånd till slakterianläggningarna för övrigadjur. Utskottet hyser därför en viss förståelse för denosäkerhet som redovisas i motionerna U11 (m) yrkande 2, U21 (c)yrkande 4 och U22 (m) yrkande 1 delvis när det gäller deframtida förutsättningarna för smågris- och svinproduktion inorra . Enligt utskottets mening bör regeringen, isamband med de fortsatta förhandlingarna med EU, särskilt beaktaförutsättningarna för den fortsatta smågris- ochsvinproduktionen i norra . Vad utskottet anfört medanledning av motionerna U11 yrkande 2, U21 yrkande 4 och U22yrkande 1 delvis bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Motion U22 (m) yrkandena 1 delvis och 2 avstyrks.När det gäller de i motionerna Jo7 (v) yrkande 9 och Jo8 (kds)yrkande 16 framförda synpunkterna beträffande rennäringensutveckling som en del av livsmedelspolitiken vill utskottetanföra följande. Enligt proposition 1994/95:19 innebärresultatet av EU-förhandlingarna att rennäringen kan inkluderasi jordbrukssektorn. Detta medför att berörda företag normalt kanfå tillgång till EG:s strukturstöd. Mot bakgrund härav börrennäring innefattas i definitionen av jordbruksföretag.Härigenom kan också EG-medfinansiering av stöd komma i fråga förvissa investeringsåtgärder, vilka är föremål förstatligt glesbygdsstöd i . Utskottet erinrar om attrennäringen omfattas av ett särskilt avsnitt i proposition 19.Bl.a. framhålls att enligt ett särskilt sameprotokoll ianslutningsavtalet har rätt att inom traditionellt samiskaområden ge samerna exklusiva rättigheter som har samband medderas traditionella levnadssätt. Fortsatt nationellt stöd kanges till rennäringen under förutsättning att stödet inte ledertill en ökning av den traditionella produktionsnivån. Iifrågavarande proposition uppmärksammas särskilt behovet avgränsskydd mot tredje land.Utskottet vill för egen del framhålla vikten av attrennäringen även fortsättningsvis erhåller nationellt stöd.Vidare förutsätter utskottet att möjligheterna att lämnastrukturstöd för investeringar m.m. inom ramen för EU:sbestämmelser och i samarbete med livsmedelsindustrin i övrigtutnyttjas. I detta sammanhang bör även samarbetet inom ramen förNordkalottprogrammet uppmärksammas.