bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Det bör övervägas, säger regeringen,om nya metoder för studiefinansiering kan utvecklas i syfte attöka effektiviteten och höja examinationsgraden. En sådanmöjlighet är att ge universitet och högskolor frihet att -- omman så önskar -- skapa en "studiefinansieringstrappa", därdoktoranden får successivt bättre ekonomiska villkorallteftersom studierna framskrider.På det sistnämnda yrkas avslag i motion 1993/94:Ub64 (v)yrkande 18. Motionärerna påminner om förslag itidigare motioner om medel för omvandling av ytterligare 1 000utbildningsbidrag till doktorandtjänster.Utskottet konstaterar att regeringen inte lagt fram någotförslag om studiefinansieringstrappa för riksdagensställningstagande. Den närmare innebörden av begreppet framgårinte heller av propositionen. Enligt beslut harregeringen för varje läroanstalt föreskrivit ett visst minstabelopp inom varje fakultet som skall avsättas förstudiefinansiering i forskarutbildningen. I regleringsbrevetför innevarande budgetår har regeringen föreskrivit att medlenavser doktorandtjänster men, om särskilda skäl föreligger, ävenfår användas för förlängning av utbildningsbidrag tilldoktorander som innehaft sådant föregående budgetår.Utbildningsbidrag kan alltså enligt regeringens beslut intelängre utdelas till nya doktorander. -- Utskottet noterar attdet redan nu är möjligt för universitet och högskolor att i deavtal som reglerar lönerna på doktorandtjänster skriva in ensådan förändring av villkoren som skisseras i propositionen.Utskottet anser inte att bör göra någottillkännagivande i enlighet med motion 1993/94:Ub64 yrkande 18,som alltså avstyrks.5. DonationsfastigheterI samband med att staten skulle föra över äganderätten tillvissa universitets- och högskolefastigheter till har frågan väckts i vad mån staten kan ansesha rätt att så förfoga över universitetens och högskolornasdonationsfastigheter att äganderätten till dem överlåtstill ett statligt fastighetsbolag som har till uppgift att påaffärsmässiga grunder erbjuda universitet och högskolorlokaler. Regeringen gör nu ett klarläggande av vad som fåranses gälla i fråga om disposition och förvaltning avuniversitetens donationsfastigheter.Enligt regeringens bedömning får anses gälla att, om statenhar mottagit en gåva under vissa bestämda förutsättningarbeträffande gåvans användning och disposition, staten inte utanstöd i lag ensidigt kan bestämma sig för att disponeradonationen på annat sätt. Statens ställning som gåvomottagareskiljer sig i detta hänseende inte från andra rättssubjekts.Villkor som är knutna till en gåva skall respekteras, om gåvantas emot. Har en fastighet donerats, anför regeringen, så attdonationen varit avsedd att komma ett universitet till godo ochkanske till yttermera visso också stå under universitetetsdirekta förvaltning och disposition, kan det sålunda inte frånrättslig synpunkt anses tillåtligt att staten utan vidaredisponerar egendomen för förmögenhetsbildning i ett statligtaktiebolag eller på annat sätt som inte innefattar fullgodagarantier för att kommer i åtnjutande av denförmån av fastigheten som givaren avsett. Som huvudregel måsteenligt regeringen gälla att staten i enlighet medförutsättningarna för donationen behåller egendomen och sertill att den används för det avsedda ändamålet, varvid defastigheter som ställts under bör förbli där. Om staten börjar hanteradonationsegendom på ett sätt som inte kan ha varit donatorernasmening, är risken uppenbar att benägenheten att ge donationertill lärosätena avtar kraftigt. Den ståndpunkt som utvecklas ipropositionen ligger enligt regeringen i linje med detprinciputtalande som utbildningsutskottet gjorde i sittyttrande till finansutskottet i ärendet om ny organisation förförvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m.(1992/93:UbU4y). Utskottet anförde att "av universitet ochhögskolor mottagna donationer måste anses vara riktade tillvisst enskilt lärosäte och inte till staten mer allmänt".Finansutskottet anförde i ärendet bl.a. att utskottet inte hadenågot att erinra mot att de unika donationsfastigheter somförvaltades av universiteten stannade kvar i dennaförvaltningsform (bet. 1992/93:FiU8).Den sålunda klargjorda principen bör enligt regeringen ocksågälla fastigheter som sedermera förkovrats med statliga medel,eftersom byggnader och annat som ingår i fastigheten numerainte kan skiljas ut från fastigheten utan särskildlagstiftning. I konsekvens härmed bör, heter det ipropositionen, emellertid också omvänt gälla att, om ettlärosäte använt medel från en donation för investeringar i enstatlig, icke donerad fastighet, detta inte kan åberopas föratt en sådan fastighet skall börja behandlas somdonationsfastighet. Det förhållandet att en donationsfastighetbehåller sin status som sådan, även om staten sedermera uppförbyggnader på den för andra medel än donationsmedel, innebärdock inte något hinder för att staten, såsom ägare tillfastigheten i dess helhet, lägger förvaltningsansvaret för markoch för byggnader på skilda statsorgan, om det skulle anseslämpligt.De bedömningar i principfrågorna som regeringen gör finnerregeringen skäl att underställa för godkännande isyfte att uppnå en större säkerhet för donationerna i en direktoffentlig förvaltning.Med anledning av propositionen i denna del har väckts tvåmotioner. Enligt motion 1993/94:Ub58 (m) blir konsekvensen avregeringens resonemang bl.a. att staten fritt kan förfoga överde byggnader som uppförts helt eller med stort inslag avdonerade medel på statlig mark. Därmed skulle det vara möjligtatt överlåta sådana till ett statligt fastighetsbolag.Motionären ifrågasätter om detta varit avsikten. Han föreslåratt frågan prövas ytterligare. För att nå en praktisktfungerande lösning , bör det vara möjligt för statenatt upplåta mark med tomträtt till ett statligt bolag.Likartade konstateranden görs i motion 1993/94:Ub62 (fp), ivilken motionären anför, med hänvisning till det som sägs ipropositionen, att gamla donationer till universiteten iUppsala och inte kan överföras till det statligafastighetsbolaget, utan skall förvaltas av statsorgan, medannyare donationsbyggnader på statlig mark kan överföras till detstatliga fastighetsbolaget. Motionären ställer också fråganhuruvida det är respektive universitet eller som skall förvalta donationsfastigheter.Utskottet vill med anledning av propositionen i denna del ochmotionerna anföra följande.Utskottet finner anledning att såsom grundläggande principslå fast att staten, när en donation har tagits emot som ärriktad till ett universitet eller en högskola, måste respekterade villkor som är knutna till donationen. Utskottet haruppfattat propositionen så att även regeringen hävdar dennaprincip. Regeringen anför bl.a.: "Förutom de rent rättsligaprinciper som kan åberopas för en sådan hållning i frågan kanockså anföras att ett motsatt förfarande skulle stå i strid medvanliga hedersbegrepp." s. 145) Med anledning av vad somanförs i motionerna vill utskottet klarlägga att om ettlärosäte tagit emot en donation, riktad till lärosätet, och enbyggnad uppförs på statlig mark väsentligen med medel urdonationen, skall den förbli i statens ägo, om detta är en avdonator klart angiven förutsättning för donationen.Beträffande den av motionärerna aktualiserade frågan omanvändande av tomträttsinstitutet, utgår utskottet från attmotionärerna åsyftar upplåtande av donerad mark med tomträtt.Utskottet anser att bör avstå från att uttala sigprinicipiellt i denna fråga. Enligt utskottets uppfattning bören sådan fråga kunna prövas från fall till fall och avgöras medstöd i föreliggande donationsvillkor.I den mån förvaltningen av en donationsfastighet enligtdonationsvillkoren skall åvila ett universitet följernaturligen att på egen hand har att avgöra vemsom skall anlitas för uppgiften.Med det anförda föreslår utskottet att godkännervad regeringen förordar om dispositionsrätten till ochförvaltningen av universitetens donationsfastigheter och avslårmotionerna 1993/94:Ub58 och 1993/94:Ub62.6. Övriga utbildnings- och forskningsfrågorI motion 1993/94:Ub64 (v) yrkande 4 beklagar motionärerna attinte lärarna omfattas av de utvecklingsprogram för akademisktledarskap som tagit initiativ till.Lärarna behöver också vidareutbildning eftersom de utgörgrunden för allt ledarskap i högskolan. Enligt motionärernamålar regeringen upp ett motsatsförhållande mellan detkollegiala beslutsfattandet och den egna modellen med mycketstarka rektorer och förvaltningschefer. Mer resurser bör satsaspå att involvera lärare, doktorander och fackliga företrädare ibeslutsprocessen, framhålls det i motionen.Utskottet vill med anledning av motionen peka på attregeringen i propositionen betonar att det stora ansvar somhögskolereformen innebär för universitet och högskolor ställernya och ökade krav på ledningarna vid lärosätena. Denviktigaste uppgiften för styrelser och rektorer är att svaraför den långsiktiga planeringen. Därutöver är det ledningensansvar att själv utforma de interna principerna förresursfördelning samt skapa en ändamålsenlig internbeslutsstruktur. För att stärka ledningskompetensen harUtbildningsdepartementet tagit initiativ till ettutvecklingsprogram för akademiskt ledarskap.Utskottet konstaterar att detta utvecklingsprogram i förstahand vänder sig till rektorer och förvaltningschefer. Utskotteterinrar om att det genomförs ett särskilthandlingsprogram för pedagogisk utbildning för att höjakompetensen hos universitetens och högskolornas lärare.Riksdagen beslutade om särskilda treåriga resurstillskotthärför vid föregående i samband med behandlingen avpropositionen om förstärkning av den grundläggandehögskoleutbildningen (prop. 1992/93:42, bet. UbU5, rskr. 159).Vad särskilt gäller beslutsprocessen erinrar utskottet om attgrundläggande bestämmelser om vissa strategiska högskoleorganoch deras sammansättning återfinns i högskolelagen ochhögskoleförordningen. Av bestämmelserna framgår att lärare ochstudenter ingår i flertalet beslutsorgan till skillnad frånfackliga företrädare. Utskottet är inte berett att föreslånågra ändringar beträffande beslutsorganens sammansättning.Regeringen understryker i propositionen att den kollegialabeslutstraditionen inte får tillåtas motverka en angelägenutveckling mot ett tydligt ledarskap för ellerhögskolan i dess helhet. Utskottet instämmer i uppfattningenatt lärosätenas förändrade situation ställer nya krav på ettförändrat ledarskap. Enligt utskottet bör det inte råda någotmotsatsförhållande mellan de grundläggande bestämmelserna ombeslutsfattande och behovet av ett tydligt ledarskap.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Vänsterpartiet tar i motion 1993/94:Ub64 (v) yrkande 8avstånd från vad de uppfattar som regeringens förslag att påsikt avpolitisera forskningsråden.Utskottet konstaterar att regeringen inte för fram någotförslag beträffande forskningsrådsorganisationen. Däremotframgår av propositionen att regeringen avser att föranstaltaom en översyn av forskningsrådsorganisationen inför kommandeforskningsproposition. Regeringen hänvisar till förändringarnai rådens omvärld (prop. s. 141 f.).Utskottet anser att varken propositionen i denna del ellerförevarande motionsyrkande bör föranleda ett uttalande avriksdagen. Motionsyrkandet bör därför avslås.I propositionen (s. 35) sägs att förutom de konstnärligautbildningarna kan vissa delar av lärarutbildningarna ochyrkesteknisk högskoleutbildning utgöra exempel på utbildningardär det nära sambandet med forskning inte är relevant.Utskottet vill för sin del konstatera att uttalandet rimligenbör förstås så, att vissa utbildningar -- eller delar avutbildningar -- främst baseras på annan kunskapsbildning än denvetenskapliga, såsom beprövad erfarenhet. Där vetenskapliggrund är möjlig att åstadkomma bör den naturligtvis även gesutvecklingsmöjligheter. Användning av löntagarfondsmedel till högre utbildning ochforskning1. beträffande användningen av löntagarfondsmedlenatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1i denna del och 1993/94:Ub75 yrkande 1 godkänner vad utskottetanfört,res. 1 (s)2. beträffande stiftelse för särskild kompetensutvecklingutom såvitt avser profilforskningatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del,yrkandena 2 och 11, 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 i motsvarandedelar, 1993/94:Ub682 yrkandena 1, 2 och 3, 1993/94:Ub686 och1993/94:Ub722 yrkande 2 bemyndigar regeringen att bildastiftelse för forskarutbildning vid mindre och medelstorahögskolor, främjande av informationsteknologianvändning samtför forskarutbildning på områden av betydelse för näringslivetsamt för omstrukturering av industriforskningsinstituten,res. 2 (s) - villk. (v) - delvis3. beträffande profilforskning vid mindre och medelstorahögskolor, m.m.att med bifall till regeringens förslag avslårmotionerna 1993/94:Ub52, 1993/94:Ub56 yrkande 1, 1993/94:Ub57yrkande 2, 1993/94:Ub64 yrkandena 10 och 12, 1993/94:Ub68yrkande 1 och 1993/94:Ub83,res. 3 (s)men. (v) - delvis4. beträffande högskole- och utbildningspolitikenatt avslår motionerna 1993/94:Ub365 yrkande 15 och1993/94:Ub714 yrkande 1,res. 4 (nyd)men. (v) - delvis5. beträffande en gemensam forskningsorganisation förmindre och medelstora högskoloratt avslår motion 1993/94:Ub681 yrkande 5,res. 5 (s)6. beträffande tjänsteforskning m.m.att avslår motion 1993/94:Ub64 yrkande 17,men. (v) - delvis7. beträffande livsmedelsforskningatt avslår motion 1993/94:Ub65,8. beträffande Risk- och beredskapscentrum i Karlstadatt avslår motionerna 1993/94:Ub54, 1993/94:Ub56yrkandena 3, 4 och 5 samt 1993/94:Ub73,men. (v) - delvis9. beträffande skogsindustriell forskning vid iKarlstadatt avslår motion 1993/94:Ub69,10. beträffande behovet av utbyggnad av högre utbildningoch forskning i Stockholmsregionenatt avslår motionerna 1993/94:Ub63, 1993/94:Ub81yrkande 1 och 1993/94:Ub82 yrkande 1,11. beträffande bemyndigande att vidta förberedelseåtgärderför etablering av en ny universitetsstruktur iStockholmsområdetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ub59 yrkandena 1, 2 och 3,1993/94:Ub64 yrkande 9, 1993/94:Ub66, 1993/94:Ub67,1993/94:Ub74 yrkandena 6 och 8 i denna del, 1993/94:Ub77yrkande 1, 1993/94:Ub81 yrkandena 2, 3 och 5, 1993/94:Ub82yrkandena 2, 3 och 5, 1993/94:Ub622, 1993/94:Ub672,1993/94:Ub700, 1993/94:Ub723, 1993/94:T214 yrkande 4,1993/94:A455 yrkande 5 och 1993/94:A456 yrkande 7 lämnarregeringen det begärda bemyndigandet,res. 6 (s)men. (v) - delvis12. beträffande universitetsutbildningsuppdragatt avslår motion 1993/94:Ub59 yrkande 4,13. beträffande vissa centra vid Novumatt avslår motion 1993/94:A456 yrkandena 8 och 9,14. beträffande vidare decentralisering avhögskoleutbildningen i länatt avslår motion 1993/94:Ub59 yrkande 5,15. beträffande en särskild beslutsordning för samordningav vissa lokalförsörjningsfrågor i Stockholmsområdetatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub74 yrkande7, 1993/94:Ub77 yrkande 2, 1993/94:Ub81 yrkande 4 och1993/94:Ub82 yrkande 4 godkänner vad regeringen förordat,res. 7 (s)16. beträffande samlokalisering av konstnärliga högskolor iStockholmatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande5, 1993/94:Ub74 yrkande 8 i denna del, 1993/94:Ub81 yrkande 7och 1993/94:Ub82 yrkande 7 godkänner vad regeringen anfört,res. 8 (s)men. (v) - delvis17. beträffande lokaliseringen av iStockholmatt avslår motionerna 1993/94:Ub81 yrkande 6,1993/94:Ub82 yrkande 6, 1993/94:Ub662 och 1993/94:A456 yrkande10,res. 9 (s)18. beträffande stiftelse för forskning ochforskarutbildning vid en ny universitetsstruktur i södraStorstockholmatt med bifall till regeringens förslag och avslagpå motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del och1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 i motsvarande delar, bemyndigarregeringen att bilda stiftelsen,res. 10 (s) - villk. (v) - delvis19. beträffande stiftelse för internationelltmiljöuniversitetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ub55, 1993/94:Ub61, 1993/94:Ub64yrkandena 1 i denna del och 13 och 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8i motsvarande delar, bemyndigar regeringen att bilda stiftelseför projektet i ,res. 11 (s) - villk. (v) - delvis20. beträffande stiftelse för vårdforskning m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del och1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 i motsvarande delar, bemyndigarregeringen att bilda stiftelse för förstärkt vårdforskningm.m.,res. 12 (s) - villk. (v) - delvis21. beträffande Metallbiologiskt centrum i Uppsalaatt avslår motionerna 1993/94:Ub70 och1993/94:Ub78,22. beträffande stiftelse för internationaliseringatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del ochyrkande 14, 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 i motsvarande delarbemyndigar regeringen att bilda stiftelse för vidgadinternationell samverkan inom utbildning och forskning,res. 13 (s) - villk. (v) - delvis23. beträffande EG:s fjärde ramprogramatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1993/94:Ub64 yrkande 15 bemyndigar regeringenatt delta i beslut om att låta EG:s fjärde ramprogram förforskning och teknisk utveckling omfattas av ,men. (v) - delvis24. beträffande stiftelse för kulturprojektatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del ochyrkande 16 samt 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 i motsvarande delarbemyndigar regeringen att bilda stiftelse förkvalitetsinriktade kulturprojekt,res. 14 (s) - villk. (v) - delvis25. beträffande FoU-projekt för ökat teknikintresse, m.m.att avslår motionerna 1993/94:Ub72 och1993/94:Ub79,26. beträffande lagförslagetatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1i denna del och 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 i motsvarande delarantar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden,res. 15 (s) - villk. (v) - delvis3. Utbyggnaden av eftergymnasial utbildning27. beträffande universitetens resp. de mindre ochmedelstora högskolornas roller när det gäller grundläggandehögskoleutbildningatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub53,1993/94:Ub56 yrkande 2, 1993/94:Ub57 yrkande 1, 1993/94:Ub74yrkande 3 och 1993/94:Ub715 yrkande 1 godkänner vad regeringenförordat,res. 16 (s)28. beträffande fasta forskningsresurser till högskolor somfått rätt att utfärda magisterexamenatt avslår motion 1993/94:Ub68 yrkande 2,29. beträffande nationellt kunskaps- och kompetenslyftatt avslår motion 1993/94:Ub906 yrkandena 1 och 2,res. 17 (s)30. beträffande utbyggnad av den eftergymnasialautbildningen i övrigt samt en ny struktur för kvalificeradyrkesutbildningatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande3, 1993/94:Ub74 yrkandena 1 och 2 samt 1993/94:Ub714 yrkande 4godkänner vad regeringen förordat,res. 18 (s)men. (v) - delvis31. beträffande en större översyn av vuxenutbildningenatt med anledning av motionerna 1993/94:Ub60,1993/94:Ub86 yrkande 13 och 1993/94:Ub906 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. beträffande regionala kunskaps- och kompetenscentraatt avslår motion 1993/94:Ub906 yrkande 7,res. 19 (s)33. beträffande fortsatt satsning på naturvetenskaplig ochteknisk högre utbildningatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub71,1993/94:Ub74 yrkandena 4 och 5 och 1993/94:Ub76 godkänner vadregeringen förordat,res. 20 (s)34. beträffande förslagatt avslår motion 1993/94:Ub365 yrkande 17,res. 21 (nyd)4. beträffande principerna för utformningen avkvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildningatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 6och 1993/94:Ub74 yrkandena 10 och 11 godkänner vad regeringenförordat,res. 22 (s)36. beträffande principerna för resurstilldelning tillkonstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningaratt godkänner vad regeringen förordat,37. beträffande principerna för utformningen avresultatrelaterade fakultetsanslagatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande7, 1993/94:Ub80 och 1993/94:N283 yrkande 8 godkänner vadregeringen förordat,res. 23 (s)men. (v) - delvis38. beträffande studiefinansiering i forskarutbildningenatt avslår motion 1993/94:Ub64 yrkande 18,men. (v) - delvis5. beträffande donationsfastigheteratt med avslag på motionerna 1993/94:Ub58 och1993/94:Ub62 godkänner vad regeringen förordar omdispositionsrätten till och förvaltningen av universitetensdonationsfastigheter,6. beträffande utvecklingsprogram för akademisktledarskapatt avslår motion 1993/94:Ub64 yrkande 4,men. (v)41. beträffande forskningsrådenatt avslår motion 1993/94:Ub64 yrkande 8.men. (v)den 19 maj 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochClaus Zaar (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Användningen av löntagarfondsmedlen (mom. 1), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet delar" och på s. 15 slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bör avslå regeringenslagförslag.Utskottet delar motionärernas uppfattning att AP-fondenstillgångar får användas endast på det sätt som anges i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden (APR),dvs. för pensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andrautgifter avseende försäkringen för tilläggspension (3 § APR).I och med regeringens nu föreliggande förslag har totalt ca30 miljarder kronor tagits från Allmänna pensionsfonden,vilken i stället är i behov av resursförstärkningar.Det svenska pensionssystemet står inför genomgripandeförändringar, där huvudsyftet är att på lång sikt säkra en avgrundbultarna för välfärden. De relativa kostnaderna förpensionerna ökar av en rad skäl: Pensionärerna blir allt fler i förhållande till antaletyrkesverksamma. Pensionssystemet är ytterst tillväxtkänsligt och sårbart vidkonjunktursvängningar. Demografiska förändringar äger rum till följd av högafödelsetal under 1940-talet.Utskottet anser det oförsvarbart att trots det finansiellabehovet i pensionssystemet och det mycket allvarligastatsfinansiella läget nu lägga fram ett förslag som saknarsamband med pensionerna, som regeringen inte bedömttillräckligt angelägna för att prioriteras inom statsbudgeten.Ett alternativ till att låta resterande medel i Fond 92--94kvarstanna i Allmänna pensionsfonden kan vara att låta dessamedel överföras till för att förstärka statensfinanser, minska statsskulden och framtida ränteutgifter.Riksdagen bör sålunda med bifall till motionerna 1993/94:Ub64yrkande 1 i denna del och 1993/94:Ub75 yrkande 1 avslåregeringens förslag om användning av resterande medel frånlöntagarfonderna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande användningen av löntagarfondsmedlenatt med bifall till motionerna 1993/94:Ub64 yrkande1 i denna del och 1993/94:Ub75 yrkande 1 avslår regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglementeför Allmänna pensionsfonden,2. Stiftelse för särskild kompetensutveckling utom såvittavser profilforskning (mom. 2)Vid avslag på reservation 1Lena , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet anser" och på s. 21 slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse:Utskottet förordar avslag på förslaget att upprätta sjustiftelser. Detta utskottets ställningstagande kan motiverasmed flera principiella skäl. Medel som har varit avsedda förhelt andra ändamål som ett led i uppbyggandet av ATP-systemetkommer vid bifall till regeringens förslag att förasöver till privaträttsliga subjekt. Även om medlens förvaltningoch disposition kommer att styras av de riktlinjer som angivitsav statsmakterna, kommer de av regeringen föreslagnastiftelsernas verksamhet att undandras såväl somregeringens inflytande.