bet · GH01UbU8 · 1994-04-14 00:00:00 — att dennaanslagspost minskas eller i varje fall redovisas införriksdagen före regeringsbeslut.Utskottet noterar att i propositionen anges att underanslagsposten Till regeringens disposition på 86 439 000 krhar beräknats följande medel, dels förforskning i nätverk med universitet och högskolor med fastaforskningsresurser, dels förforskningssamverkan med näringslivet, dels 10 miljoner förforskning och forskarutbildning vid iJönköping. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärönskvärt med en mer detaljerad redovisning till överdessa medels fördelning, särskilt som medlen i förhållande tillde redovisade anslagsposterna för forskningsstöd i övrigt utgörhuvudparten av anslaget. Regeringen har -- -- beslutat om fördelning av till nätverk förforskning och forskarutbildning mellan universitet ochhögskolor för /94. Enligt beslutet avserregeringen att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 pröva fråganom fortsatta anslag av väsentligen samma storleksordning, motbakgrund av de redovisningar som högskolorna skall lämna övernätverkssamarbetet. Fördelningen av medlen förforskningssamverkan med näringslivet bereds inomdepartementet. Utskottet anser därför inte att börgöra något uttalande i frågan. Motion 1993/94:Ub681 yrkande 4bör således avslås.Lokalkostnader för forskning vid mindre och medelstorahögskolor tas upp i motion 1993/94:Ub694 (s). Enligt dennabör högskolor utan fakultetsanslag ges ett lokalstöd förforskning som motsvarar av vad de faktiskt drar in iersättning för lokalkostnader från externa finansiärer.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag i sådant syfte.Utskottet hänvisar till vad som anförs inledningsvis (avsnitt1) i detta betänkande om beräkningen av medel förlokalkostnader under anslagen till grundutbildning fr.o /95. När det gäller forskning ochforskarutbildning skall forskningsråden fortsättningsvis svaraför de lokalkostnader som är hänförliga till den verksamhet sområden finansierar. I vad avser externa uppdrag skall högskolanenligt avgiftsförordningen (1992:191, ändr. 1993:431) ta utersättning av uppdragsgivaren med tillämpning av principen omfull kostnadstäckning. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /94:Ub694.5.40 Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskningFrån anslaget utgår ersättning till vissa landsting/kommunerenligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m.Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen i propositionen, tillstyrker att riksdagentill Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskningför /95 anvisar ett ramanslag på1 487 495 000 kr.5.41 har till uppgift att på nationell nivågranska kvaliteten i verksamheten vid universitet och högskolorsamt främja utvecklingen av kvalitet och kvalitetssystem ihögskoleverksamheten. arbetsuppgifter ochorganisation framgår av förordningen (1993:886) med instruktionför Kanslersämbetet.I sin förenklade anslagsframställning har Kanslersämbetetredovisat förslag till verksamhetsmål för vart och ett avföljande fyra program, nämligen strategiska projekt, nationellautvärderingar, kvalitetsutveckling och uppföljning samtexamensrätt. Regeringen anser att dessa mål, vilka refereras ipropositionen, är väl avvägda och bör ligga fast undertvåårsperioden /95--1995/96.Regeringen föreslår att till Kanslersämbetetanvisar ett reservationsanslag på för nästabudgetår.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.I motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 17 begärs en utredningom möjligheterna att inrätta ett gemensamt studentverk.Motionärerna vill att och Verket förhögskoleservice skall slås samman. Detta skulle leda till entydligare ansvarsfördelning och större demokratisk insyn samtbättre information till studenterna.Utskottet vill framhålla att Verket för högskoleservice (VHS)och är två myndigheter med helt olikainriktning. Huvuddelen av VHS uppgifter består i att ge serviceåt universitet och högskolor. Utskottet redogör närmare fördetta i det följande. huvuduppgift är attfrämja kvaliteten i verksamheten vid universitet och högskolor.Det åligger ämbetet enligt instruktionen att sammanfatta ochpublicera resultaten av utförda utvärderingar. Riksdagenbeslutade om den centrala myndighetsorganisationenför högskolan (prop. 1991/92:76, bet. UbU18, rskr. 195).Utskottet kan inte finna att det därefter har kommit fram någraskäl till att skall ändra beslutet i fråga, varförmotion 1993/94:Ub714 yrkande 17 avstyrks.5.42 Verket för högskoleserviceArbetsuppgifter och organisation för Verket förhögskoleservice (VHS) framgår av förordningen (1992:397) medinstruktion för verket.De övergripande målen för VHS är att i enlighet med deuppdrag som lämnas av regeringen samt av universitet ochhögskolor inom ochJordbruksdepartementets områden dels utföra uppgifter, sommed fördel kan göras samordnat för universitet och högskolor,dels biträda universitet och högskolor medspecialistkunskap, dels följa upp verksamheten viduniversitet och högskolor i samarbete med dessa och ianslutning till detta ha beställarkompetens för statistik.Verket skall främja internationalisering av den högreutbildningen, bedriva ekonomiskt gynnsam upphandling samtinformera i samhället om verksamheten vid universitet ochhögskolor.VHS är en serviceorganisation inom högskolesystemet.Verksamheten skall huvudsakligen finansieras genom uppdrag frånuniversitet och högskolor. I takt med att denuppdragsfinansierade verksamheten byggs ut skall stödet viaanslagsfinansiering successivt minska. Enligt den budgeteringsom verket redovisat i den fördjupade anslagsframställningenkommer verksamheten att vara avgiftsfinansieradtill , vilket med god marginal överstiger de krav somregeringen ställt.Regeringen föreslår att godkänner att denövergripande målsättningen för verksamheten inom VHSansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringenförordat i avsnittet Slutsatser. Där anges att de övergripandemålen för VHS verksamhet bör ligga fast. VHS förefaller enligtregeringen att för nästa budgetår kunna uppfylla de krav påavgiftsfinansiering som regeringen ställt i demyndighetsspecifika direktiven. För /95 föreslårregeringen att kostnaderna för antagningen av studentermotsvarande skall föras bort från VHSramanslag. Motsvarande belopp beräknas under universitetens ochhögskolornas grundutbildningsanslag.Utskottet anser att bör lämna begärt godkännande.I övrigt beräknas under anslaget till följd avatt VHS får beställaransvaret för högskolestatistik (prop.1992/93:101, bet. FiU7, rskr. Vidare har beslutats (prop.1992/93:170, bet. UbU15, rskr. 388) att VHS skall varaansvarigt administrativt organ för SUNET. VHS bör därförtilldelas ett driftsanslag för SUNET motsvarande 18 928 000kr. Beloppet motsvarar användaravgiften för berörda universitetoch högskolor och har förts bort från resp.grundutbildningsanslag och fakultetsanslag.Sammantaget föreslår regeringen ett anslagsbelopp tillVHS på för nästa budgetår.Utskottet, som inte har något att invända mot regeringensmedelsberäkning, tillstyrker att anvisar ettramanslag på det begärda beloppet.I motion 1993/94:Ub602 (m) betonas att det är viktigt att enenda instans förmedlar information rörande svenskensmöjligheter att studera utomlands och möjligheterna förstuderande från andra länder att studera i . Den somsöker information måste kunna vända sig till ett ställe medsina frågor och sedan eventuellt bli hänvisad vidare.Utskottet erinrar om att i ett utredningsbetänkande som ladesfram , (Ds 1993:76) Utlandsstudier ochinternationella utbildningskontakter, föreslås Verket förhögskoleservice, , och få ansvar för olika inriktningar avinformation till studerande både i och utomlands.Enligt vad utskottet inhämtat bereds frågan iUtbildningsdepartementet. Utskottet, som har förståelse förmotionärens synpunkter, anser att regeringens ställningstagandei ärendet bör inväntas. Motionen bör därför avslås avriksdagen.Ett fristående av svenska ochutländska utbildningar föreslås i motion 1993/94:Ub613(c). Institutet måste ha resurser för att snabbt kunna värderautbildningar. Motionären pekar på att långa väntetider i dettaavseende skapar problem för nyanlända invandrare när det gälleratt söka arbete eller vidareutbildning. Huvudmän för ett sådantinstitut kan vara, utöver staten, arbetsmarknadens parter.Verksamheten bör till stor del avgiftsfinansieras.Utskottet hänvisar till att VHS enligt sin instruktion skallsvara för bedömningen av utbildningar vid utländska universitetoch högskolor, den s.k. ekvivaleringsverksamheten. Bl.a.värderas den utbildning som invandrare och flyktingar har isyfte att underlätta deras inträde på arbetsmarknaden. VHSanger i anslagsframställningen att den genomsnittligahandläggningstiden för ekvivaleringsärenden skall minska till 4månader under nästa budgetår, vilket överensstämmer med EG:srekommendation. Enligt vad utskottet erfarit avser VHS attbredda bedömningsverksamheten till utländska motsvarighetertill såväl gymnasiala utbildningar som universitets- ochhögskoleutbildningar. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /94:Ub613.5.43 Överklagandenämnden för inrättades den 1 juli 1992med uppgift att pröva överklaganden av vissa beslut inomuniversitetens och högskolornas område enligt närmareföreskrifter av regeringen. har nämnden iuppdrag att också fullgöra kanslifunktioner åt Högskolansavskiljandenämnd.Utskottet tillstyrker att , som regeringen begärt,till anvisar ett ramanslag på3 för nästa budgetår.5.44 Rådet för grundläggande högskoleutbildningRådet för grundläggande högskoleutbildning inrättades som ensjälvständig myndighet . Enligt förordningen(1992:817) med instruktion för rådet har detta till uppgift attfrämja och stödja insatser för att utveckla den grundläggandehögskoleutbildningens kvalitet och pedagogiska förnyelse.För verksamhetsområdena har följande mål lagts fast. Rådetskall främja utvecklingen av den grundläggandehögskoleutbildningen genom att fördela anslag tillexperimentbetonade utvecklingsprojekt, som ligger utom ramenför vad som normalt kan och bör bekostas lokalt. Rådet skallvidare fortsätta att inhämta och sprida kännedom om avslutade,pågående och planerade utvecklingsinsatser av principiell ochnydanande karaktär i och utomlands. Härutöver börsärskilda insatser göras på följande fyra områden, nämligendatorstöd i grundläggande högskoleutbildning, miljöutbildning,jämställdhetsfrågor samt ökad internationalisering avutbildningen.Regeringen beräknar under anslaget till Rådet förgrundläggande högskoleutbildning ett sammanlagt medelsbehov /95 på 41 871 000 kr.Enligt motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 19 bör tillrådet anslå utöver vad regeringenföreslagit. Medelstillskottet bör användas tilljämställdhetsinsatser i kvinnodominerade utbildningar som ledertill arbeten inom vård och omsorg. Motionärerna vill att rådetfår i uppdrag att se över dessa utbildningar och genomföra enomprioritering av utvecklingsarbetet så att lika stor energiläggs på en förbättring av könsfördelningen i kvinnodomineradesom i mansdominerade utbildningar.Utskottet vill påminna om att rådet genom beslutvåren anvisas undertreårsperioden /94--1995/96 för insatser i syfte att främjajämställdheten (prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363).Eventuella behov av ytterligare medel får övervägas inför nästatreårsperiod. Utskottet föreslår att med avslag påmotionsyrkandet till Rådet för grundläggande högskoleutbildninganvisar ett reservationsanslag för nästa budgetår i enlighetmed regeringens förslag.5.45 Kostnader för tekniska högskolasavvecklingsorganisationMed anledning av beslutet om att () skall övergå i stiftelseform fr.o.m. (jfrprop. 1992/93:231, bet. UbU18, rskr. 405) kommer enligtregeringen vissa avvecklingskostnader att uppstå /95, främst förvaltningskostnader men ävenkostnader för viss personal. Till kostnader för Chalmerstekniska högskolas avvecklingsorganisation föreslås ipropositionen ett förslagsanslag på 1 000 kr.Enligt en till utskottet inkommenskrivelse från bör en mening ipropositionstexten (s. 231) som lyder "CTH kvarstår somavvecklingsmyndighet till dess CTH kan helt avvecklas" ersättasmed meningen "En avvecklingsmyndighet tillskapas".Utskottet tillstyrker att anvisar det begärdaförslagsanslaget.5.46 Kostnader för Högskolans i JönköpingavvecklingsorganisationMed anledning av beslutet om att skallövergå i stiftelseform fr.o.m. (jfr prop.1992/93:231, bet. UbU18, rskr. 405) kommer enligt regeringenvissa avvecklingskostnader att uppstå under /95,främst förvaltningskostnader men även kostnader för visspersonal. Regeringen föreslår därför att det för redovisningenförs upp ett särskilt anslag, ett förslagsanslag på 1 000 kr.En motsvarande ändring som under föregående anslag görsenligt den där nämnda skrivelsen från Utbildningsdepartementetockså under detta anslag. Den rättade meningen (prop. s. 232)skall således ha följande lydelse: "En avvecklingsmyndighettillskapas".Utskottet anser att , som regeringen föreslagit,till kostnader för Högskolans i bör anvisa ett förslagsanslag för nästabudgetår på 1 000 kr.6. Nationella och internationella forskningsresurser6.1 Vissa allmänna frågorI ett inledande avsnitt till littera D. Nationella ochinternationella forskningsresurser anför regeringen att enstrategisk resurs för svensk forskning och svenskt näringslivär tillgången på beräkningsresurser för extremt krävandeberäkningsproblem, dvs. högpresterande datorsystem (HPD).Uppbyggnaden av sådana system bör ske kontinuerligt och ienlighet med långsiktiga planer. Regeringen avser att skapa ensjälvständig organisation med uppgift att främja samverkanmellan producenter, finansiärer och användare av högpresterandedatorsystem. Organisationen, benämnd , bör få ettövergripande ansvar för fördelning av tillgängliga medel förhögpresterande datorsystem. I ett inledningsskede bör rådetknytas till ().Enligt regeringen kommer att behöva disponera medelför sin verksamhet endast i begränsad omfattning /95. Medel tas då från anslaget Vissa särskildautgifter för forskningsändamål (D 19). avses få iuppdrag att utarbeta ett förslag till finansieringssystem.Regeringen föreslår att godkänner vad regeringenförordat beträffande svensk forsknings försörjning medhögpresterande beräkningsresurser.Utskottet tillstyrker att lämnar begärtgodkännande.I motion 1993/94:Ub615 (s) efterfrågas en ordning som innebärforskning på lika villkor inom högskolan och vid friståendebolag. Motionärerna påtalar att , liksomandra fristående forskningsbolag, är uteslutna från stöd, då deses som industriföretag och inte som tänkbaraforskningspartner. Det finns enligt motionärerna risk för attnyetablerad forskning inom högskolan får till följd attforskningen vid bolag som slås ut. Istället borde samarbetet mellan högskolan och friståendeforskningsbolag utvecklas.Utskottet vill framhålla att genom 1993 årsforskningspolitiska beslut (prop. 1992/93:170, bet. UbU15,rskr. 388) skapades nya förutsättningar för att underlättakunskapsöverföringen mellan universitet och högskolor å enasidan och näringslivet å den andra, bl.a. har särskilda s.k.teknikbrostiftelser inrättats. Dessutom anvisades resurser föratt förstärka forskningsmiljöerna vid de mindre och medelstorahögskolorna. Medel kommer att fördelas fr.o.m. budgetåret1994/95 för långsiktigt forskningssamarbete mellan mindre ochmedelstora högskolor samt näringslivet, t.ex. en grupp företageller annan organisation med egen vetenskaplig kompetens.Utskottet anser att motionen med det anförda i huvudsak fåranses vara tillgodosedd och därför bör avslås.Riksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 26under ett nytt anslag på riksstaten för /95anvisa till forskning med inriktning påtjänstesektorn, vårdsektorn och offentlig förvaltning.Motionärerna framhåller att det är inom detta kompetensområdesom nya arbetstillfällen och framtida exportmöjligheter finns.I dag ses forskarkontakter med det privata näringslivet somproduktiva, medan svagt intresse visas offentligt produceradetjänster.Utskottet hänvisar till vad utskottet anfört ominriktningen av forskningspolitiska beslut våren1993 mot bl.a. ökat forskningssamarbete mellan universitet ochhögskolor samt näringslivet. Utskottet erinrar också om attriksdagen på utskottets förslag gjorde etttillkännagivande om forskning inom tjänstesektorn. Därvidanfördes (bet. 1992/93:UbU15 s. 75) att det är angeläget attforskning kommer till stånd om hur lagtillämpande ochmyndighetsutövande verksamhet kan effektiviseras sett ur ettmedborgarperspektiv. Förslag om ytterligare medel för sådanforskning får bedömas i samband med nästaforskningsproposition. bör med hänvisning till detanförda avslå motionsyrkandet.6.2 ForskningsrådsnämndenRegeringen anför under anslaget till Forskningsrådsnämnden:Forskning och forskningsinformation att de riktlinjer förverksamheten och resurserna som beslutade om vidföregående för treårsperioden /94--1995/96 börligga fast.För /95 föreslår regeringen att tillkostnader för den verksamhet som ()finansierar anvisar ett reservationsanslag på 88 003 000 kr.Av anslaget skall enligt förslaget minst 4 763 000 kranvändas för lokalkostnader för av nämnden finansieradeforskningsprojekt vid universitet och högskolor. Vidare har3 beräknats för finansiering av dyrbarvetenskaplig utrustning.Enligt motion 1993/94:A815 (c) yrkande 30 måste FRN:s stödtill kvinno- och jämställdhetsforskning ökas väsentligtantingen genom omfördelning eller genom att medel anslås frånvad som återstår av löntagarfonderna.Utskottet vill peka på att betydande satsningar gjorts påkvinno- och jämställdhetsforskning till följd av riksdagensbeslut med anledning av forskningspropositionen våren 1993.FRN:s projektmedel för dessa forskningsområden fördubblas underinnevarande treårsperiod genom omprioriteringar inom FRN:sanslag. Utskottet anser att behovet av ytterligare insatser fårövervägas i samband med behandlingen av nästaforskningsproposition för kommande treårsperiod.Motionsyrkandet avstyrks därmed.Forskningsrådsnämnden bör enligt motion 1993/94:Ub714 (v)yrkande 21 i denna del få det nationella ansvaret för trenaturvetenskapliga laboratorier, nämligen laboratoriet förkeramisk forskning och laboratoriet för vedanatomi ochdendrokronologi, båda i , samt miljöarkeologiskalaboratoriet i . Till nämndens verksamhet bör därför förnästa budgetår anvisas utöver vad regeringenföreslagit.Utskottet har i det föregående (avsnitt 5.1) behandlat fråganom ansvaret för de aktuella nationella forskningsresurserna ochansett att de skall finansieras nationellt. Utskottet har ocksåerfarit att så kommer att ske och därmed avstyrktmotionsyrkanden om att detta ansvar nu skall föras bort frånuniversiteten i och . bör därför med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motion 1993/94:Ub714yrkande 21 i denna del till Forskningsrådsnämnnden: Forskningoch forskningsinformation anvisa ett reservationsanslag på88 för nästa budgetår.Till Forskningsrådsnämnden: Förvaltning föreslås ipropositionen ett ramanslag för /95 på9 135 000 kr.Utskottet tillstyrker att anvisar ett ramanslag pånämnda belopp.6.3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetDe riktlinjer för () verksamhet och resurser som riksdagenbeslöt om med anledning av forskningspropositionen våren 1993bör enligt regeringens överväganden ligga fast.I enlighet med nämnda beslut överförs 16 tjänster somprofessor och medel för dessa från till vissa bestämdauniversitet och en högskola fr.o.m. /95 ochfinansieras fortsättningsvis från dessa lärosätens anslag tillforskning och forskarutbildning. Förevarande anslag minskas medmotsvarande belopp eller 11,2 miljoner kronor.När det gäller medelsberäkningen i övrigt redovisas ipropositionen att tillförs rådet för stödtill kriminalvetenskaplig forskning och tillsärskilda medel för byggforskning. Av anslaget skall enligtregeringen användas för lokalkostnaderför av finansierade forskningsprojekt vid universitet ochhögskolor. För finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustninghar beräknats 6 154 000 kr.Sammantaget begär regeringen ett reservationsanslag på212 till stöd till forskning nästabudgetår.Utskottet tillstyrker att anvisar det föreslagnaanslagsbeloppet.HSFR bör få i uppgift att utarbeta ett program för denpsykologiska forskningen, anförs det i motion 1993/94:Ub621(v). Motionärerna åsyftar det psykologiska metodområdet ochhävdar att forskningsråden inte avsätter medel för utvecklingoch utprövning av psykologiska metoder och tekniker. Detta ärav central vikt för praktisk psykologisk verksamhet.Möjligheterna till anslag bör utredas så att förslagkan föreläggas senast i nästkommandeforskningsproposition.Enligt vad utskottet erfarit har ipsykologi i sin forskningsöversikt pekat påutvecklingsbehoven inom klinisk psykologi. Det ankommer på HSFRatt överväga stöd till forskning på detta område. Utskottetavstyrker därmed motion 1993/94:Ub621.Utskottet tillstyrker att , som regeringen begärt,till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:Förvaltning anvisar ett ramanslag för /95på 7 283 000 kr.6.4 Medicinska forskningsrådetRegeringen beräknar under anslaget : Forskning ett anslagsbelopp /95 på . Hänsyn har vidberäkningen tagits till att sex rådsprofessurer och medel fördessa överförs till vissa bestämda universitet och en högskola,vilket medför att förevarande anslag minskas med 7,2 miljonerkronor. Till lokalkostnader för av () finansierade forskningsprojekt vid universitet ochhögskolor skall användas . Förfinansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning beräknas18 463 000 kr.Utskottet, som inte har något att invända motmedelsberäkningen, föreslår att för nästa budgetåranvisar ett reservationsanslag på begärt belopp.När det gäller medel för MFR:s förvaltning tillstyrkerutskottet regeringens förslag om ett ramanslag på12 för /95.6.5 Naturvetenskapliga forskningsrådetRegeringen föreslår att () fr.o.m. /95 övertar ansvaret förfinansiering av tre nationella forskningsanläggningar, nämligenMAX-laboratoriet, The Svedberg-laboratoriet och Onsalarymdobservatorium från , universitetresp. En överföring av medelföreslås därför från resp. universitets och högskolas anslagför forskning och forskarutbildning till förevarande anslag.Enligt en till utbildningsutskottet den 17 februari 1994inkommen skrivelse från bör detföreslagna beloppet under anslaget minskas med 1 100 000 kr.Anslaget C 2. : Forskning ochforskarutbildning skall ökas med motsvarande belopp. Beloppetavser tandemacceleratorn vid The Svedberg-laboratoriet som ävenfortsättningsvis skall tillhöra , vilketförbisågs vid beräkningen av de båda anslagen.Till : Forskning börsåledes enligt regeringen anvisas ett reservationsanslag förnästa budgetår på 583 069 000 (= 584 169 000 --1 100 000) kr.Vid medelsberäkningen har anslaget minskats med 13,9 miljonerkronor med anledning av att 12 rådsprofessurer och medel fördessa överförs till fyra universitet och en högskola. För denationella forskningsanläggningarna förs till NFR:s anslag8 från anslaget till ,från anslaget till samt10 från anslaget till tekniska högskola.Av NFR:s anslag skall användas förlokalkostnader för av NFR finansierade forskningsprojekt. Förfinansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning beräknas47 182 000 kr.I två motioner, nämligen motionerna 1993/94:Ub674 (s) och1993/94:Ub718 (fp), begärs att beslut våren 1993angående (acceleratoranläggningen CRYRING) vid universitetskall fullföljas. I den förstnämnda motionen yrkas att NFR:sanslag ökas med ytterligare för attlaboratoriet skall kunna överföras till organisationen förnationella anläggningar.Utskottet erinrar om att godkände vadsom anförts i forskningspropositionen (prop. 1992/93:170, bet.UbU15, rskr. 388) om att CRYRING-laboratoriet från den 1 juli1994 ges status av nationell forskningsanläggning med NFR somansvarigt forskningsråd. Regeringen anför nu (prop. s. 244) attformerna för finansiering av (CRYRING) bör avgöras i samband med fortsatta överväganden omresurser för fysik i . Det ankommer på Stockholmsuniversitet att svara för att laboratoriet ges tillräckligaresurser.