bet · GH01KU44 · 1994-04-28 00:00:00 — Enighet har uppnåtts i viktiga grundlagsfrågor, bl.a. omvalperiodernas längd och om införande av ett ökat inslag av personval.Utskottet anser att det så efter en överenskommelse mellan partiernaom ändringar i författningen inte bör komma i fråga att ta upp spörsmålet omfolkomröstning.Utskottet finner inte anledning att frångå sitt tidigare ställningstagande.Därmed avstyrks motionerna 1992/93:K207 yrkande 10, 1992/93:K208 och1993/94:K210 yrkande 2.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:13. beträffande folkomröstningsinstitutetatt avslår motionerna 1992/93:K207 yrkande 10,1992/93:K208 och 1993/94:K210 yrkande 2,4. Grundlagsutredning (mom. 14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Underår" och slutar med "avstyrker motionsyrkandena." bort ha följande lydelse:En ny grundlag bör enligt utskottets uppfattning renodla ochregeringens roller och befästa skyddet för medborgarnas frihet och personligaintegritet. En utredning bör därför, som framhålls i motion 1992/93:K222yrkande 1, tillsättas med sikte på att låta svenska folket ta ställning till ensamlad ny grundlag för 2000-talet.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:14. beträffande grundlagsutredningatt med bifall till motion 1992/93:K222 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1992/93:K218 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med"är" och slutar med "yrkande 3." bort ha följande lydelse:Det kan ifrågasättas om inte spelat ut sin roll i en moderndemokrati. Som framhålls i motion 1992/93:K222 yrkande 3 gör också utformningenav gällande bestämmelser det ytterst svårt för små partier att få en plats inämnden.Med hänsyn till det anförda bör konstitutionella funktion ochbetydelse bli föremål för särskild utredning.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:19. beträffande Utrikesnämndenatt med bifall till motion 1992/93:K222 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bengt () anför:Enligt mening bör varje grundlagsändring genomföras på ettsådant sätt att det inte kan ifrågasättas om åtgärden strider mot grundlagensanda eller mening.Efter partiledaröverläggningar har regeringen beslutat föreslå attregeringsformen ändras så att tiden mellan två ordinarie val blir fyra år.Mot bakgrund av vad som sagts i första stycket har underberedningen av förslaget intagit ståndpunkten att den föreslagna förlängningenav tiden mellan två ordinarie val bör genomföras först val. Dåskulle varje påstående om att den föreslagna grundlagsändringen i någon meningkan anses tillämpas retroaktivt kunna tillbakavisas.Ingen motion med förslag om att bestämmelsen mellan ordinarie valskall träda i kraft först ordinarie val har väckts. Jag har iutskottet verkat för ett utskottsinitiativ i frågan och att möjligheten atthöra lagrådet skulle övervägas. Något gehör för mina synpunkter har inte kunnatnås.I övrigt vill jag framhålla följande.Monarkin är en rest från det feodala ståndssamhället och strider motprinciperna för ett demokratiskt statsskick och om alla människors lika värde.Även om kungens makt formellt sett är begränsad saknar monarkin intemaktpolitisk betydelse. Den är en ideologisk maktfaktor som tjänar att bevaraen borgerlig livshållning och motverka strävandena mot jämlikhet, kamratskapoch solidaritet. Några godtagbara skäl för att bevara monarkin har enligt minmening inte anförts. Statschefen är en av landets främsta företrädare och hanseller hennes uppgifter är således av stor betydelse. Jag anser det därför varamycket viktigt att han eller hon har god kännedom om folkets liv, omfolkorganisationerna och om landets politiska system och förhållanden. Medhänsyn till det goda anseende talman har i alla politiska läger börenligt min mening talmannen vara rikets statschef. Förslagen i motion1993/94:K209 att upphäva successionsordningen och att de representativauppgifter som åvilar konungen förs över till talman bör därförtillstyrkas.Av de människor som arbetar på samma arbetsplats och har gemensamma socialaoch ekonomiska intressen är en del utestängda från möjligheten att politisktpåverka dessa intressen på grund av att de är utländska medborgare. Jag anserdet vara viktigt för integreringen av våra invandrare att de får rösträtt iriksdagsval, oberoende av medborgarskap. Det är också en viktig demokratiskfråga.Enligt uppfattning är det nödvändigt att stärka deunderprivilegierades politiska resurser. De ökade inslag av marknadsstyrning iekonomin som införs och kombineras med större ojämlikhet vad gäller inkomsteroch förmögenhet bidrar till att makten över samhällsutvecklingen blir merojämnt fördelad. Arbetslöshet, ökade ekonomiska klyftor och privatiseringarpåverkar demokratin, och för att stärka demokratin måste enligt vår meningarbetslösheten minskas och inkomsterna fördelas jämnare.Vänsterpartiet delar vidare den i reservation 5 framförda uppfattningen attUtrikesnämndens funktion och betydelse bör utredas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 3, 11 och 15borde ha hemställt:3. beträffande övergång till republikatt riksdagendels med anledning av motion 1993/94:K209 yrkande 1 somvilande antar det i bilaga 3 intagna förslaget till lag om ändring iregeringsformen med den ändringen att till förslaget fogas enikraftträdandebestämmelse av följande lydelse: Denna lag träder i kraft den 1januari 1999.,dels med anledning av motion 1993/94:K209 yrkande 2 somvilande antar följandeFörslag till lag om upphävande av successionsordningenHärigenom föreskrivs att successionsordningen skall upphöra attgälla vid utgången av år 1998.dels med bifall till motion 1993/94:K209 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts,11. beträffande slopat krav på medborgarskap för rösträttatt med bifall till motionerna 1992/93:K207 yrkande 4,1992/93:Ju618 yrkande 10, 1993/94:K210 yrkande 3 och 1993/94:Sf616 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. beträffande politiska resurser m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:K207 yrkandena 1och 2 och 1993/94:K210 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Regeringens lagförslag Förslag tillBilaga 2Lag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs att 3 kap. 1, 3 och 6 §§, 5 kap. 2 och 4 §§ samt 13kap. 12 § regeringsformen skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 1 §Riksdagen utses genom fria, utses genom fria,hemliga och direkta val. hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst.Riksdagen består av en kammare med trehundrafyrtionio ledamöter. Förledamöterna skall finnas ersättare. 3 §Ordinarie val till Ordinarie val till riksdagenförrättas vart tredje förrättas vart fjärdeår. 6 §För val till är riket indelat i valkretsar.Mandaten i utgöres av trehundratio fasta valkretsmandat ochtrettionio utjämningsmandat.De fasta valkretsmandaten De fasta valkretsmandatenfördelas mellan fördelas mellanvalkretsarna på grundval av valkretsarna på grundval aven beräkning av en beräkning avförhållandet mellan förhållandet mellanantalet röstberättigade antalet röstberättigadei varje valkrets och antalet i varje valkrets och antaletröstberättigade i hela röstberättigade i helariket. Fördelningenfastställes för tre fastställes för fyraår i sänder. år i sänder. 5 kap. 2 §Som statschef får endast Som statschef får endastden tjänstgöra som är den tjänstgöra som ärsvensk medborgare och har svensk medborgare och harfyllt . Hanfår icke vara får icke varastatsråd eller utöva statsråd eller utövauppdrag såsom talman eller uppdrag såsom talman ellerriksdagsledamot. riksdagsledamot.Statschefen skall samråda med statsministern, innan han reser utrikes.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §Utslocknar konungahuset, utser en riksföreståndare att fullgörastatschefens uppgifter tills vidare. utser en viceriksföreståndare.Detsamma gäller, om Detsamma gäller, omkonungen dör eller avgår konungen dör eller avgåroch tronföljaren ännu ej och tronföljaren ännu ejhar fyllt . 13 kap. 12 §1Är riket i krig, får val till hållas endast efter beslut avriksdagen. Är riket i krigsfara, när ordinarie val skall hållas, kan riksdagenbesluta att uppskjuta valet. Sådant beslut skall omprövas ochdärefter med högst mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blirgällande endast om minst tre fjärdedelar av ledamöter förenar sig omdet.Är riket till någon del ockuperat, när val skall hållas, beslutar riksdagende jämkningar av reglerna i 3 kap. som är påkallade. Undantag får dock ej görasfrån 3 kap. 1 § första stycket, 2 §, 6 § första stycket och 7--11 §§. Vad somsägs i 3 kap. 6 § första stycket, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket omriket skall i stället gälla den del av riket för vilken val skall hållas. Minsten tiondel av alla mandaten skall vara utjämningsmandat.Ordinarie val, som till följd av första stycket icke hålles på föreskriventid, skall hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran harupphört. Det åligger regeringen och talmannen att i samråd eller var för sig setill att de åtgärder som behövs härför blir vidtagna.Har ordinarie val till Har ordinarie val tillföljd av denna paragraf följd av denna paragrafhållits hållits på annan tidän när det annars skulle än när det annars skulleha ägt rum, skall ha ägt rum, skall riksdagenbestämma tiden för bestämma tiden fördärnäst följande därnäst följandeordinarie val till den ordinarie val till denmånad under tredje eller månad under fjärde ellerfjärde året efter det femte året efter detförst nämnda valet, först nämnda valet,då ordinarie val skall då ordinarie val skallhållas enligt hållas enligtriksdagsordningen. Denna lag träder i kraft . Den tid som anges i 3 kap.3 § skall räknas från det ordinarie val som förrättas år 1994.2. Den fördelning av fasta valkretsmandat som gjorts års val skallgälla intill nästa ordinarie val.1 Senaste lydelse 1979:9332. Förslag tillLag om ändring i kommunallagen (1991:900)Härigenom föreskrivs att 4 kap. 24 §, 5 kap. 5 §, 6 kap. 12 § och 9 kap.1 § kommunallagen (1991:900) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 24 §I väljer fullmäktige borgarråd vid första sammanträdet detår då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet.Borgarråden väljs för Borgarråden väljs . fyra år.Om det begärs, skall varje borgarråd väljas särskilt. 5 kap. 5 §Ledamöterna och Ledamöterna ochersättarna i fullmäktige ersättarna i fullmäktigeskall väljas för tre skall väljas för fyraår räknat från och år räknat från ochmed valåret. med valåret.Om valprövningsnämnden har beslutat om omval enligt 15 kap.7 § tredje stycket vallagen (1972:620), skall mandattiden dock förlängas tilldess omvalet har avslutats.I räknas mandattiden valåret. 6 kap. 12 §Ledamöterna och Ledamöterna ochersättarna i styrelsen ersättarna i styrelsenväljs , väljs ,räknat från och med den räknat från och med den1 januari året efter det året efter detår då val av år då val avfullmäktige har ägt rum fullmäktige har ägt rumi hela landet. i hela landet.Fullmäktige får dock bestämma att styrelsens mandattid skall räknas från ochmed det sammanträde då valet förrättas intill det sammanträde då val avstyrelse förrättas nästa gång. I ett sådant fall skall nyvalda fullmäktigevälja styrelsen vid fullmäktiges första sammanträde. 9 kap. 1 §Under de år då val av Under de år då val avfullmäktige har fullmäktige harförrättats i hela landet förrättats i hela landetskall nyvalda fullmäktige skall nyvalda fullmäktigevälja revisorer och välja revisorer ochrevisorsersättare för revisorsersättare förgranskning av verksamheten granskning av verksamhetenunder de tre följande under de fyra följandeåren. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.2. När mandattid räknas första gången enligt de nya bestämmelserna skall somvalår enligt 5 kap. 5 § och år då val av fullmäktige har ägt rum i hela landetenligt 6 kap. 12 § gälla år 1994.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse3. Bestämmelsen i 4 kap. 24 § andra stycket i sin nya lydelse tillämpasäven på val av borgarråd som skett vid fullmäktiges första sammanträde eftervalet år 1994.4. Bestämmelsen i 9 kap. 1 § i sin nya lydelse tillämpas även på val avrevisorer och revisorsersättare som skett av nyvalda fullmäktige år 1994.3. Förslag tillLag om ändring i kommunalförbundslagen (1985:894)Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § kommunalförbundslagen (1985:894) skallha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 7 §1Ledamöter och ersättare och ersättarei förbundsfullmäktige i förbundsfullmäktigeväljs , väljs ,räknat från och med den räknat från och med den1 januari året efter det, året efter det,då val i hela riket till då val i hela riket tillkommunfullmäktige och kommunfullmäktige ochlandsting har ägt rum. har ägt rum.Val av ledamöter och Val av ledamöter ochersättare i ersättare iförbundsfullmäktige förbundsfullmäktigeförrättas av de nyvalda förrättas av de nyvaldafullmäktige det år då fullmäktige det år dåval i hela riket till val i hela riket tillkommunfullmäktige och kommunfullmäktige ochlandsting har ägt rum. har ägt rum.Om val till en medlems fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum ellerom rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningenmellan partierna i medlemmens fullmäktige därvid har ändrats, upphör uppdragenför de ledamöter och ersättare i förbundsfullmäktige som har utsetts av ensådan medlem efter det att omvalet eller sammanräkningen haravslutats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats, skallen sådan förbundsmedlems fullmäktige förrätta nytt val av ledamöter ochersättare för återstoden av tjänstgöringstiden.1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.2. När mandattid räknas första gången enligt de nya bestämmelserna skall somår då val i hela riket till kommunfullmäktige och har ägtrum gälla år 1994.1 Senaste lydelse 1991:1695.I motion 1993/94:K209 framlagt förslagBilaga 3Förslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen delsatt 5 kap. 5 och 7 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3 och 5 §§, 5kap. 2--4 och 6 §§ skall ha nedan angivna lydelse:Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 1 kap. 3 §Regeringsformen, ,successionsordningen, tryckfrihetsförordningentryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagenoch yttrandefrihetsgrundlagen är rikets grundlagar.är rikets grundlagar. 5 §Konungen eller drottning, som talman är riketsenligt successionsordningen statschef.innehar tron, ärrikets statschef.Vad i denna regeringsformär stadgat om konungenskall, om drottning ärstatschef, gälla henne. 5 kap. 2 §Som statschef får endast Som statschef får endastden tjänstgöra som är den tjänstgöra som ärsvensk medborgare och har svensk medborgare. Han han får icke varafår icke vara statsråd.statsråd eller utövauppdrag såsom talman ellerriksdagsledamot.Statschefen skall samråda Statschefen skall samrådamed statsministern, innan han med statsministern, innan honreser utrikes. eller han reser utrikes. 3 §Är konungen av sjukdom, Är talman avutrikes resa eller annan orsak sjukdom, utrikes resa ellerhindrad att fullgöra sina annan orsak hindrad attuppgifter, inträder enligt fullgöra sina uppgifter somgällande tronföljd statschef, inträder den avmedlem av konungahuset, som ej vice talmän, somär hindrad, för att är närmast i rang och ejsåsom tillfällig är förhindrad, förriksföreståndare att såsom tillförordnadfullgöra statschefens statschef fullgörauppgifter. statschefens uppgifter.Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 4 §Utslocknar konungahuset, utser Avlider talman,en fullgörsriksföreståndare att statschefsfunktionen av den avfullgöra statschefens vice talmän somuppgifter tills vidare. är närmast i rang och ejRiksdagen utser en är förhindrad, till dessvice riksföreståndare. nyval av talman företagits.Detsamma gäller, omkonungen dör eller avgåroch tronföljaren ännu ejfyllt . 5 §Har konungen utan avbrott varithindrad att fullgöra sinauppgifter eller underlåtitatt fullgöra dem, skallregeringen anmäla det tillriksdagen. Riksdagenbestämmer, om konungenskall anses ha avgått. 6 §Riksdagen kan utse någon Om talman och viceatt efter regeringens talmän är förhindradeförordnande att tjänstgöra skall,tjänstgöra som så länge hindrettillfällig består, somriksföreståndare när tillförordnad statschefingen med behörighet enligt tjänstgöra den av3 eller 4 § kan ledamöter somtjänstgöra. längst tid har varit ledamot av riksdagen.Talmannen eller, vidförfall för honom, vicetalman tjänstgör efterregeringens förordnande somtillfälligriksföreståndare, näringen annan behörig kantjänstgöra. 7 §Konungen kan ej åtalasför sina gärningar.Riksföreståndare kan ejåtalas för sinagärningar som statschef. Ärendet 1Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 2Utskottet 3Inledning 3Propositionens huvudsakliga innehåll 6Behörighet som statschef m.m. 7Gällande bestämmelser 7Statschefens behörighetsålder 7Propositionen 7Motioner 8Utskottets bedömning 8Statsskicket 8Motion 8Tidigare utskottsbehandling 8Utskottets bedömning 8Vissa skyldigheter för statschefen m.fl. 9Gällande bestämmelser 9Motioner 9Tidigare riksdagsbehandling m.m. 9Utskottets bedömning 10Valperiodens längd och den gemensamma valdagen 10Gällande bestämmelser m.m. 10Partiföreträdaröverläggningar 12Propositionen 12Motioner 12Utskottets bedömning 13Personval m.m. 15Gällande bestämmelser m.m. 15Utredningsbetänkande 16Ökat inslag av personval 17Propositionen m.m. 17Motioner 17Utskottets bedömning 18Samband mellan mandat och parti 18Motioner 18Tidigare utskottsbehandling 18Utskottets bedömning 18Antalet ledamöter i 19Gällande bestämmelser med bakgrund 19Utredningsbetänkande m.m. 20Motioner 20Tidigare utskottsbehandling 20Utskottets bedömning 21Rösträtt i val 21Gällande bestämmelser m.m. 21Rösträttsåldern 22Motion 22Bakgrund till gällande bestämmelse 22Utskottets bedömning 22Medborgarskapskravet 22Motioner 22Tidigare utskottsbehandling 22Utskottets bedömning 23Folkomröstningsinstitutet 23Gällande bestämmelser 23Motioner 24Utredningsbetänkanden m.m. 25Tidigare utskottsbehandling 25Utskottets bedömning 26Allmän grundlagsöversyn m.m. 26Motioner 26Utredningsbetänkanden m.m. 27Tidigare utskottsbehandling 28Utskottets bedömning 29Finansbemyndigande 29Gällande bestämmelser m.m. 29Motion 30Bakgrund 30Begärd utredning 31Utskottets bedömning 31Riksbanksfrågor 32Gällande bestämmelser 32Motion 32Utredningsbetänkanden m.m. 32Utskottets bedömning 33Utrikesnämnden 34Gällande bestämmelser m.m. 34Motion 34Bakgrund 34Utskottets bedömning 35Opinionsundersökningar 35Motion 35Bakgrund med gällande bestämmelser 35Utskottets bedömning 36Hemställan 36Reservationer 381. Ändring i regeringsformen (mom. 1) 382. Sambandet mellan mandat och parti (mom. 8) 393. (mom. 13) 394. Grundlagsutredning (mom. 14) 405. (mom. 19) 40Meningsyttring av suppleant 41Bilaga 1 Regeringens lagförslag 43Bilaga 2 Utskottets lagförslag 46Bilaga 3 I motion 1993/94:K209 framlagt lagförslag 51