bet · GH01JoU14 · 1994-02-24 00:00:00 — Det är ju vad som gäller , t.ex.beträffande grönsaker. Där har man ju frivillig märkning.Det här är väl något som kan starta om intressetfinns från och , som jag ocksåanser bör vara med i det arbetet.Lennart Geneborg: Den här frågan ställdes tillkonsumentorganisationerna. Själv kommer jag alltså frånKabiPharmacia, men jag sällar mig till konsumenterna i det härfallet. KabiPharmacia konsumerar ju också ägg. Vi gör av medäggula om i storleksordningen ägg , och vi haren rad synpunkter på det här.En tidigare fråga var om vi kunde acceptera importerade ägg.Jag vill svara att vi inte kan göra det.En annan fråga här var hur vi ser på burhönsförbudet. Vi hartillstyrkt förslag om förlängd dispenstid förburhönsen. Det finns tre skäl till att vi har gjort det.Det första skälet är produktionshygienen. Vi har hörtfrån att det blir problem med hygienen,med parasiter och med kvalster och att risken finns att manmåste använda medikamenter och kemikalier. Dessutom finns riskenatt restsubstanser blir kvar i äggen. Vi har också svårt attacceptera prisökningar.Vi använder de här äggen i produktionen av intravenösafullnäringsmedel, alltså näringsmedel som vi ger till patientersom av olika skäl inte kan äta. De här medlen injiceras direktin i människors blodbanor. Vi måste få betydligt påoss att undersöka hur frågan om risken för restsubstanser iäggen skall hanteras. Vidare bör vi vänta tills det finns systemför behandlingen av dessa frågor och tills ägg kan produceraslika hygieniskt som sker i burar.Kaj : Jag tänkte egentligen fråga om arbetsmiljön.Men jag tycker att gav ett bra svar i detavseendet.Mats sade att golvägg plockas . Dåundrar jag: Hur är kvaliteten på dessa ägg i jämförelse med äggsom produceras i burar? Om äggen ligger på golvet får det migatt undra om de här äggen suger upp t.ex. ammoniak. Och hur ärdet med kvaliteten på äggen vid de tillfällena?Jan-Olof : Som f.d. kläckare vill jag tala om hur vihar gjort. I kläckleden är äggen inte användbara på grund av denstora förekomsten av bakterier.Ragnar Tauson: I redovisas ettförsök där vi just tittade på detta tillsammans . Man undersökte denbakteriella växten i äggen. Den påverkades inte avinhysningssystemet i sig, däremot av var ägget hade lagts och avom det var smutsigt eller ej. Ägg som legat i ströbädd t.ex.visade på en högre halt av bakteriell växt än andra. Det finnsen redogörelse i det avseendet.Carl G : redogjorde i början avdenna utfrågning ganska lättfattligt, enligt min mening, för hurprismekanismen fungerar och för skälet till att prisnivån heltenkelt blir för låg för att göra detta intressant föralternativa system.Vad vi inte har hört är vilka kostnadsskillnader eller behovav förändringar som avses. Förändringar här handlar alltså omatt helt enkelt höja referenspriset för att väcka intresse föralternativa system.Jag skulle vilja ställa en fråga här. Det är väl närmastäggproducenterna som kan svara på min fråga: Vad är det förpengar vi talar om?Per-Olof Sallin: Det här gäller delvis en fråga där ävenTorbjörn har en bra utredning. En följdfråga som måste ställasär:Vilka utländska ägg skall vi jämföra med när vi konkurrerar?Jag tycker att det inte har framkommit tydligt och klart här att lantbrukskooperativa Kronägg äger genom sitt dotterbolagKällbergs en stor anläggning med kapacitet för,tror jag, 750 000 djur i värpning och en maximal kapacitet på2,6 miljoner värphöns, fullt utbyggd. Det är halva Sverigesbehov.Om jag när jag i min verksamhet har att fatta beslut skallräkna på kostnadsförhållandena, blir det så att min producent --som har en utsliten buranläggning och som inte har ett systemsom är godtagbart/godkänt att sätta in i stället -- över huvudtaget inte kan producera några ägg. Skulle han gå in ialternativsystemen och försöka komma med i ett provningsprogramkommer han att få ett kostnadshandikapp på 2--, jämfört medvanliga svenska ägg enligt utredningar som finns. Om jag sedanskall försöka marknadsföra de här äggen i konkurrens med deimportägg som måste komma från t.ex. Iecava Poultry Farm, därman kommer att ha produktionskostnader som är helt andra än desom vi har, blir skillnaderna så svindlande att jag kanske fårleverera till marknaden vart tionde efterfrågat ägg. Resten aväggen kommer att vara billigare producerade ägg från Baltikum.Fördelen med de ägg som man skulle kunna ta från äratt man rent hygieniskt kommer att kunna styra kvaliteten. Dehybrider som sätts in kan man ta från avelsdjur och far- ochmorföräldrar från eller , där kvaliteten påhybrider är bra. Fodret kan tas från svenska foderfabriker.Sedan kan man erbjuda konsumenten ett ägg som håller precissamma fina kvalitet som det svenska ägget och som är fritt frånsalmonella, läkemedelsrester och sådant som t.ex. holländska ochtyska ägg har problem med.Man kommer att kunna göra detta till ett väldigt lågt pris,inte bara på grund av de låga kostnaderna för arbetskraft, foderoch effektiva produktionssystem utan också till stor del pågrund av att det inte blir fråga om några "Sörgårdenregler" förhur hönshållningen skall tillgå. Det är alltså inte tre höns iburarna, utan fyra eller fem. I goda tider sätts sex stycken in.Är det riktigt strålande tider slår man vingarna av hönsen ochfår därmed in ett åttonde djur i samma bur.Det går bra att studera detta i länder som inte har några somhelst restriktioner. I våra trehönsburar förekommer alltsåbesättningar på upp till sju åtta djur.Jag fungerar på en marknad och har ett ansvar gentemot minverksamhet, mina producenter och min personal. Jag kan baravädja till jordbruksutskottets ledamöter: er för en kortstund in i den ekonomiska verklighet som råder ute på densvenska, hårt konkurrensutsatta äggmarknaden! Jag hoppas att niockså en gång, när det skälls på näringen för att den inte harsatsat pengar i alternativa system, tar med det jag har sagt.Och kom ihåg att näringen består av 300--400 personer somproducerar svenska ägg och som har varit oerhört pressade genomavregleringen. Flera företag har gått överstyr. Kom också ihågatt skälet till att vi inte har haft så hemskt mycket pengar attsatsa på utveckling av konkurrenskraftiga system är att vi är400, medan man på djurskyddssidan med 60 000 ideellt arbetandepersoner kanske har haft både mer tid och svängrum när det gälltatt påverka opinionen, jordbruksministern och andra politiker.Det är inte alldeles onaturligt.Håkan : Det har ställts några frågor som jaggärna skall försöka besvara.När det gäller märkning avseende olika produktionsmetoderfinns det önskemål även från äggbranschens sida. Därifrån sägerman att man gärna ser att exakt det system införs som EGtillämpar. Det innebär ursprungsmärkning av metod och att manhar en ordentlig kontroll. EG föreskriver journalföring. Man haren uppföljning genom statliga kontrollanter som besöker varendabesättning, vars ägg märks på detta sätt. Vi vill gärna ha ettsådant här system, både för att visa ursprunget och iförebyggande syfte för att undvika felaktigheter.När det gäller produktionskostnaderna beräknar vi att med demetoder som är tillgängliga är skillnaden 3--per kiloägg. I konsumentledet motsvarar det 6--per kilo, medhänsyn tagen till större handelsmarginaler och momsens effekter.Det finns en mindre andel konsumenter som är beredda attbetala ett merpris. Som det har sagts tidigare här finns det enorganisation inom handeln som säljer t.ex. i . Men det är ett specifikt fenomen iStockholm. Den här 20-procentiga marknadsandelen i Stockholmutgör av landets ägg totalt.Vi levererar äggen och packar dem, och vi känner därför rättväl till förhållandena. Även om det är julruschoch en stor försäljning går inte alla sprättägg åt som vi hartillgängliga för leverans på detta sätt. Marknaden är alltsåklart begränsad.Man anser också därifrån att detta är ett storstadsfenomen.Det är kanske ganska så enkelt att se det. All handel avfärskvaror bygger ju på att det finns ett snabbt genomflöde ochatt varorna inte blir gamla. I småbutiker kan man inte ta hem enstörre mängd, om det bara är enstaka konsumenter som frågarefter dessa varor. Detta är alltså något som utvecklas heltefter marknadens önskemål och behov.Jag menar att det här finns en begreppsförvirring. Man talarnämligen om näringen som om näringen var något enhetligt somskulle kunna ta ansvar för en omställning eller en utveckling.Det är inte på det sättet. var här inne på attproducentkåren består av ett antal hundratal äggproducenter. Föratt man skall få till stånd en omställning till alternativametoder fordras att varje enskild lantbrukare finner att hanskall ställa om, därför att han i det långa loppet tror på enlönsamhet för denna produktion.En samlad näring kan inte alls styra detta, utan det är denenskilde som har initiativet.Till slut vill jag fråga er som företräder djurskyddet och ersom förespråkar en hastig omställning: Är det er mening att mannu skall ställa om till de metoder som forskarnasäger inte fungerar? Är det er mening att en större mängdproducenter skall ställa om till dessa metoder? Vad händersedan, när man konstaterar att det inte fungerar som man tänktsig? Skall vi då avveckla igen och skapa helt nya metoder?Jag menar att man, om man från både djurskyddets ochriksdagens sida begär något sådant, också måste känna ansvar förkonsekvenserna av en sådan här omställning.Lena Klevenås: Jag har en fråga till : Vilkeneffekt har det på höns och ägg om hönsen får gå utomhus?Jag skulle nog också vilja ha ytterligare kommentarer omfodret och dess betydelse för hälsan och hönornas beteende.Jan Jennehag: Det gäller fodrets inverkan. Jag utgår frånatt det finns fler synpunkter på detta än det som ansluter mig alltså till vad sade.Lars Audell: Jag måste lämna över till min expertkollegaIngvar . Men först vill jag helt snabbt göra en kommentar.I rapporten nämns en enkät riktad till alla störregolvproducenter. Den har inte nämnts . av detillfrågade med en stor anläggning anger "godtagbart" eller"bra" resultat i golvproduktion.Ingvar : Utegång innebär ju en mindre belastning pådjuren rent klimatmässigt, under förutsättning att de har skyddosv. Men sådant som fjäderplockning uppträder även på hönssom hålls utomhus, vilket illustrerar att det här inte är ettlidande eller ett beteende som är kopplat till inhysningssystem.I stället finns det andra orsaker.Orsakerna är komplexa. Som docent påpekade skall viinte försöka manipulera med olika ingrepp -- ljusmässigt ellerpå andra sätt. I stället måste vi gå till grundorsaken. De härsakerna förekommer ju såväl i bur och på golv som utomhus.Därför tycker jag att ställda fråga egentligen inte är relevanti denna diskussion.Jag har sysslat med höns i . Redan under50-talet var det ett allmänt talesätt bland alla uppfödare inte skall ha vete i fodret. Det hörde jag somkliniker. förekommer det att foderfabrikanterna har 30 %vete i fodret.Det här har man inte tittat tillräckligt på, vare siginternationellt eller nationellt. Det är min kommentar. Dettavisar att det alltså finns mörkertal i detta sammanhang.Ragnar Tauson: När det gäller foder handlar det omstruktur, om inblandning av vete osv.Jag kan säga att i vår omgång på Marielund, som går väldigtbra befjädringsmässigt, har vi vete. Jag har hållit på medhöns och har utbildning på nutrition.När det gäller vårt veteförsök på uppdrag av Lantbrukets fondpå Lövsta ser vi en viss skillnad om vi har en väldigt storveteandel jämfört med om vi har en lägre veteandel, alltså ensämre befjädring med en stor veteandel. Tyvärr påverkar det intekannibalismen och dödligheten.Björn : Det gäller utevistelse. kommerdet ju att införas en bestämmelse om att alla höns i flockar somär större än 200 kommer att provtas för salmonella.När det gäller salmonellasmitta och höns innebär utevistelseen stor risk. I har man haft de största problemen medägg från just utegående höns. Smitta kommer med fåglar, gnagareoch andra vilda djur. Det är väldigt svårt att kontrollera ensalmonellainfektion vid utevistelse. Därför behövs det speciellaarrangemang för kontroll, om man vill vara säker på att inte fåsalmonella i äggen.Ordföranden: har alla som haft frågor fått ställa dem.Tiden är egentligen ute. Men jag vet att det finns några här sombrinner av iver att få säga ytterligare något. Vi kan därför tanågra minuter till i anspråk, men ni får fatta er synnerligenkort.Torbjörn : Sannolikt är vi medlemmar av eller pånågot sätt associerade till EU 1995--1996. Det innebär att vi dåinte har något gränsskydd, utan då är det fritt fram för importav ägg till vårt land. Sannolikt kommer vi, som beskrevs här,att få import från eller från något av EU-länderna. Dehar redan investerat i en produktionsapparat och har möjlighetatt till en mycket låg produktionskostnadexportera ägg till oss i Sverige.Samtidigt skall hela svenska äggnäringen ställa om. Allasystem skall bytas ut. Sannolikt kommer hälften av husen inteatt kunna användas. I stället måste man bygga nya hus, eftersomde gamla husen inte är lämpliga för de nya systemen. Dettakostar 1,5--, och detta skall alltså desvenska producenterna klara av -- utöver de problem som här harredovisats. Detta måste man alltså klara.Jag har, som jag sagt, golvproduktion . Jaghar mycket erfarenheter av detta och har gjort en liten kalkylsom jag vill visa här. Den visar just merkostnaden för attproducera ägg i det golvsystem som vi har diskuterat här helaförmiddagen. Detta gäller i förhållande endast till de danskapriserna. Jag har inte gått på de holländska priserna eller påösteuropeiska priser.Jag har alltså här en kalkyl som visar merkostnaden iförhållande till danska produktionspriser. Vi kan utgå från attde kvarstående problemen i produktionen är lösta till1999. Hackning, fjäderplockning osv. har fått sin lösning i denhär kalkylen. Här fungerar det perfekt.Det är mina egna kostnader som jag här har vägt in. Jag harett mycket rationellt system, och det har fungerat väldigt finthos mig.Den första kolumnen gäller investering i inventarier. I detfallet har producenten alltså ett hus som kan användas.Producenten behöver bara byta inventarierna. I det andra falletmåste både inventarier och hus bytas.Jag har låtit några titta på det här. Många säger att jag harräknat alldeles för lågt och att det kommer att bli dyrare. Mendet här är alltså inga siffror i överkant.När det gäller hönsen kommer det att bli dyrare. Eftersomfoder har diskuterats här vill jag säga att vi jobbar medett foder veteandel och en lägre energihalt. Detinnebär att vi får ett pris som ligger per kiloägg högre. Vi har ökade arbetskostnader. De är ungefär 100 %jämfört med i ett burstall. Det gör på ett kilo ägg.Sedan har vi investeringskostnaderna som gäller inredning. Detär per hönsplats. Jag har också med siffor för kyckling,som jag räknar med blir dyrare i än i . Orsakenär att det här är längre avstånd och att vi har högrehygienkrav. Sannolikt är också kronan undervärderad. 1999 kommervi säkerligen ha ett annat läge när det gäller kronkursen.Sist har vi en investering i hus, per hönsplats.Alla de här siffrorna kan jag gå i god för. Ni ledamöter ijordbruksutskottet är välkomna att komma och titta på minproduktion.Ni ser själva att merpriset är i de fall där man intebehöver bygga nytt hus. Litet blir merpriset när manmåste bygga ett nytt hus. Detta är också lågt räknat, som mångahar påpekat, för det kommer en ökning med -- straxöver i första fallet och strax över 10 i andra fallet.Birgitta : Jag tycker att dagens diskussion harfått en väldigt olycklig slagsida. Det som har diskuterats här är ju inte djurskyddsaspekten utan hur man skall produceraägg så billigt som möjligt.Att döma av det som sagts här från spridda håll skulleman kunna tro att det är oerhörda problem förknippade medutvecklingen av alternativa system. glömmer man bortatt redan har genomfört ett förbud. Det finns alltså ettantal godkända system i som fungerar alldeles utmärkt.Vidare är det felaktigt att uppfatta detta så, att de problemsom finns i golvsystemen skulle vara olösliga eller omöjliga atthantera. I själva verket kan de forskare som sysslar med dettaoch som har etologisk bakgrund eller veterinärbakgrund ta framde största problemen och koncentrera sig på dem.Däremot har vi här inte tagit fram alla de problem somfinns när det gäller bursystemen. Det är något som vi harpåpekat. Det har också flera andra gjort i remissvaret påJordbruksverkets rapport. Till vår glädje noterar vi attregeringen har instämt i att det i intefinns någon jämförelse med bursystemen. Den saken har hellerinte förts fram i diskussionen här i dag.Det skulle behövas kontrollerade jämförelser mellanalternativa system och bursystem. Det som förtfram -- vissa jämförelser med dödlighetstal osv. -- tycker jagatt det finns anledning att ifrågasätta. Men det finns inte tidför det i dag.Jag tycker alltså att vi måste komma tillbaka tilldjurskyddsaspekten.Det går inte att ta upp alla detaljer. Men påstodatt man från näringens sida inte hade tillräckligt med medel föratt satsa på utvecklingen av alternativa system. Däremot har manhaft möjlighet att satsa pengar på att ta fram en sådan härbroschyr, som själv medverkat till. Jag misstänker-- och jag skulle vilja ha ett svar, om tillfälle ges -- att detkostat några att ta fram den här broschyren.Vi i djurskyddsorganisationerna har inga som helst ekonomiskamöjligheter att ta fram något liknande. Därför har vi hellerinte gjort det. Vi som arbetar i djurskyddsorganisationerna harmycket låga löner -- om vi nu inte jobbar helt ideellt. Denjämförelse som här gör är alltså helt felaktig. Hansäger ju att vi har hur mycket tid som helst när det gäller attpåverka jordbruksministern, andra politiker osv.En mycket viktig fråga när det gäller att titta påprisjämförelser -- och där finns det en rad frågetecken, sominte alls har berörts här -- är att vi, när vi jämförkostnaden för burhönsägg och ägg producerade i alternativasystem, helt glömmer det faktum att tillsynen i bursystemen inte sker i enlighet med djurskyddslagen. Detta har bl.a. BoAlgers tagit fram i sitt remissvar på utredningen. Han kunderäkna ut att om man skall utgå från gällande djurskyddslag ochde kostnadsberäkningar som gjorts från burhönssidan, skullealltså den dagliga tillsynen vara mindre än 1 sekund.Om man har en sådan tillsyn av bursystemen -- dessutom vet viatt det i verkligheten förhåller sig så, ja, det är mycketmycket värre, därför att det finns ingen som helst tillsyn atttala om -- är det naturligtvis oerhört svårt att kunna bedömahur många sjuka eller döda djur som finns i burarna.Hur vet vi över huvud taget när det gäller kontrollerna avdödligheten hur många döda djur som räknas i bursystemen och hurmånga av de döda hönsen som över huvud taget tas med påslakterisidan? Där är inte mycket gjort som kan tjäna som beläggför det som har sagts.Salmonellan nämndes som ett stort problem. har denstörsta smittkällan för salmonella i smittat foder, och detgäller både i och utomlands, varit sjuka människor, attdöma av de fall där salmonella brytit ut. I harsalmonellautbrotten varit i bursystem, inte i alternativasystem.Det har alltså skett en vinkling av informationen vid dennautfrågning. Jag vill därför att alla riksdagsledamöter verkligenförsöker att sila informationen. Läs remissvaren och regeringensrapport, men lyssna inte till den mycket vinklade informationsom kommit fram ! Jag beklagar att vi från djurskyddet intehar fått möjlighet att bemöta påståendena i tillräckligutsträckning.Ordföranden: är tiden definitivt ute.De två sista inläggen får väl spegla de båda motståendeintressen som naturligtvis finns här. Jag kan försäkra att vikommer att läsa vad som producerats i det här ämnet. Utifrån denhär diskussionen och utifrån det vi läser ytterligare kommer viså småningom att ta ställning i denna fråga.Birgitta tycker att informationen är vinklad. Men vihade frågor som vi ville ha besvarade. Sannolikt har viytterligare frågor, men då kan vi på annat sätt ta kontakt medberörda.Alla inbjudna har emellertid fått yttra sig här . Detgäller representanter för olika verk och organisationer.Jag vill tacka er så mycket för att ni var vänliga och komhit. Härmed förklarar jag avslutad.