bet · GH01KrU31 · 1994-05-05 00:00:00 — bör enligt propositionen samverka ochupprätthålla en fortlöpande dialog med barn- ochungdomsorganisationerna. skall också fördela destatliga bidragen till organisationerna och stödja dem i derasförnyelsearbete. En utgångspunkt för arbetemed fritidsfrågor bör vara att skapa förutsättningar för enmeningsfull och stimulerande fritid för alla ungdomar oavsettbakgrund (s. 38).Regeringen föreslår följande verksamhetsinriktning förUngdomsstyrelsen /95--1996/97.Ungdomsstyrelsen skall1. kartlägga ungdomars uppväxtvillkor samt följa upp ochutvärdera ideellt och offentligt ungdomsarbete,2. stödja utvecklingen av det ideella föreningslivetsungdomsverksamhet,3. stödja utvecklingen av kommunernas insatser för ungdomar,4. föra ut kunskaper och information om ungdomarsuppväxtförhållanden och om metoder i ungdomsarbetet.Enligt regeringen skall myndigheten koncentrera sitt arbete på vissa prioriteradeteman och projekt. Så t.ex. skall stimuleraolika nyskapande verksamheter på lokal nivå genom att på försökdela ut utmärkelser, som skall kunna ges till kommuner,organisationer, ungdomsledare m.fl., som gjort insatser som börkunna tjäna som exempel för andra. Vidare bör Ungdomsstyrelsenstimulera utvecklingen av ungdomars inflytade på den lokalanivån samt uppmuntra ungdomar att engagera sig i politik ochsamhällsfrågor. En utförlig redovisning av olika typer avprojekt som skall ägna sig åt lämnas ipropositionen (s. 39--41).När det gäller uppgift att följa upp ochutvärdera olika insatser på ungdomsområdet framhålls vikten avatt det finns ett system för att följa upp den kommunalafritidspolitiken. Sammanställning, spridning och förmedling avkunskap skall enligt regeringen vara en central uppgift förmyndigheten.I två motionsyrkanden behandlas frågor som rörUngdomsstyrelsens arbetsuppgifter och verksamhetsinriktning.Motionärerna bakom motion Kr2 (s) saknar i propositionenförslag till utvecklingsinsatser som rör kulturområdet (yrkande3).I motion Kr1 (v) avvisas förslaget att skallägna sig åt att dela ut utmärkelser (yrkande 4).Utskottet delar i huvudsak regeringens syn när det gäller dennya myndighetens uppgifter men vill tillägga följande.Utskottet har i olika sammanhang framhållit att det är viktigtatt satsa på barn- och ungdomskulturen (se bl.a. bet.1993/94:KrU18 och bet. 1993/94:KrU19). Enligt utskottetsuppfattning måste därför även kulturen räknas in bland deprojekt som skall koncentrera sig på . Lika väl som ungdomar bör uppmuntrasatt engagera sig i politik och samhällsarbete bör de enligtutskottet uppmuntras att engagera sig i eget kulturellt skapandeeller att på annat sätt delta i kulturaktiviteter.Utskottet delar regeringens synsätt i fråga om förslaget attdela ut utmärkelser för nyskapande verksamheter av banbrytandekaraktär. Enligt utskottets mening bör sådana åtgärder kunnafungera som stimulans och uppmuntran för efterföljare att vågaägna sig åt nytänkande i ungdomsverksamheten. Självfallet börutdelandet av utmärkelser inte utgöra någon huvuduppgift förUngdomsstyrelsen.Utskottet tillstyrker således motion Kr2 yrkande 3 ochavstyrker motion Kr1 yrkande 4.Statens bidrag till barn- och ungdomsorganisationernaUtskottet erinrar inledningsvis om vissa av bidragsvillkorenenligt förordningen (1991:370) om statsbidrag tillungdomsorganisationer. Enligt 6 § förordningen lämnasstatsbidrag till ungdomsorganisationer i form av generellt ochsärskilt bidrag. Generellt bidrag lämnas i form av grundbidragoch rörligt bidrag. Enligt 8 § förordningen erhållerungdomsorganisationer generellt bidrag om organisationen1. är en öppen sammanslutning i vilken medlemskapet ärfrivilligt,2. är självständig och demokratiskt uppbyggd med en verksamhetsom inte strider mot demokratins idéer,3. har minst 3 000 medlemmar i åldrarna 7--, vilka utgörminst av organisationens totala medlemsantal, och4. har lokalavdelningar i minst hälften avlandstingskommunerna.Generösare villkor gäller enligt 9 och 10 §§ förungdomsorganisationer för handikappade och invandrare.I 11 § i förordningen stipuleras att det rörliga bidragetsstorlek skall grundas på1. antalet medlemmar i åldrarna 7--,2. antalet lokalavdelningar, och3. antalet lokala aktiviteter som samlar barn och ungdomar.När det gäller att bestämma storleken av rörligt bidrag tillhandikapporganisationer, skall särskild hänsyn tas tillorganisationernas möjligheter att anordna lokala aktiviteter.Enligt 13 § i förordningen får särskilt bidrag lämnas till enorganisation, om organisationens ungdomsverksamhet eller en visstillfällig verksamhet är av en sådan karaktär att den särskiltbör främjas eller om det finns något annat särskilt skäl för ettsådant bidrag.Det bör också nämnas att sedan några årenligt regleringsbrev vid bidragsgivningen skall följa vissaövergripande mål, som underställs riksdagen.Enligt propositionen skall de övergripande målen varaatt främja demokratisk fostran genom barns och ungdomarsengagemang i föreningslivet,att främja såväl jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper somjämställdhet mellan könen,att medverka till en meningsfull fritid för barn och ungdomarsamtatt engagera fler ungdomar i föreningslivet.Vidare föreslås att bidragsgivningen till barn- ochungdomsorganisationernas verksamhet i ökadutsträckning skall relateras till målen för bidragen.Enligt regeringens förslag skall bidragssystemet ifortsättningen bestå av grundbidrag och särskilt bidrag. Vidareföreslås att bidragsgivningen skall utvärderas (s. 43).Regeringen anser att det är viktigt att bidragssystemet bidrartill förnyelse och utveckling inom föreningslivet.Det framhålls i propositionen att den statligabidragsgivningen endast i begränsad omfattning ärrelaterad till målen för bidragen. Regeringen anser att statensstöd motiveras till stor del av att organisationerna och derasverksamhet medverkar till att vissa mål, som är angelägna förungdomspolitiken och för samhället i stort, kan uppfyllas.Bidragsprövningen skall göras av . Detgenerella bidraget bör i fortsättningen kallas grundbidrag. Denuvarande formella kraven för att erhålla bidrag -- vilka i sinahuvuddrag återgetts i inledningen till detta avsnitt -- skallfortsätta att gälla samt kompletteras med krav som ställs irelation till de statliga målen för bidragen.Syftet med bidragsprövningen skall enligt propositionen varadels att pröva om organisationerna uppfyller de formella kraven,dels att bedöma om statsbidrag till en organisations verksamhetbidrar till att uppfylla målen för bidraget.Prövningen gentemot målen föreslås ha betydelse för om enorganisation skall ges statsbidrag i form av grundbidrag.Bidragets storlek skall dock helt styras av de kriterier somutgörs av de formella kraven.I propositionen understryks vikten av att de organisationersom mer kontinuerligt får statsbidrag genomgår en återkommandeprövning. Vidare uttalas att dispens från bidragskraven avseendegrundbidragen bör förekomma endast i undantagsfall. Exempel pådispensfall lämnas (s. 46).Det särskilda bidraget bör liksom reserveras försådana organisationer som på grund av sin organisatoriskakaraktär inte kan komma i fråga för grundbidrag men som genomsin verksamhet ändå bedöms vara lämpliga att ges ett reguljärtstöd. Bidragsutrymmet för denna kategori skall vara begränsat.En andra del av det särskilda bidraget bör kunna ges tillorganisationer med särskilt resurskrävande verksamhet somkompensation för de merkostnader som detta innebär. ungdomsorganisationer inom handikapprörelsen. Huvuddelenav det särskilda bidraget bör enligt propositionen gå till stödför förnyelse och utveckling inom föreningslivet.Ungdomsstyrelsen bör ansvara för att utvärdering av bidragentill barn- och ungdomsorganisationerna sker. Syftet med enutvärdering av bidragen till organisationerna bör vara attbedöma i vilken utsträckning som fördelningen av statsbidragleder till att målen uppnås. I propositionen betonas attbidragsutvärderingar måste göras utifrån organisationernas egnavärderingar. Vidare anförs att organisationerna har behov av attutvärdera sin egen verksamhet i förhållande till de egna målenför verksamheten. Sådana utvärderingar kan bidra till enkollektivt sett bättre kunskap om organisationernas verksamhetoch om det arbete som utförs inom ungdomsorganisationerna (s.47).Utskottet behandlar först frågan om övergripande mål förstatsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna.Motionärerna bakom motion Kr1 (v) anser att i det ovanrelaterade målet som rör meningsfull fritid bör infogas mål sominnebär att ungdomsorganisationerna skall arbeta för att berikakulturlivet och aktivt skapa motbilder till kommersiella mans-och kvinnoideal (yrkande 6).Enligt vad som framgår av propositionen under rubrikenbör organisationernas aktiviteterinnehållsmässigt ha fritidskaraktär, dvs. ett socialt,samhälleligt eller kulturellt innehåll (s. 45). uppfattning är motionens syfte i viss utsträckningsåledes redan tillgodosedd. Utskottet anser det inte varamotiverat att ytterligare detaljreglera riktlinjerna förbidragen. Motionsyrkandet bör inte föranleda någon riksdagensåtgärd.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillövergripande mål för statsbidragen till barn- ochungdomsorganisationerna.Då det gäller måluppfyllelsen vill utskottet framhållaföljande.Utskottet delar regeringens uppfattning att bidragsgivningen iökad utsträckning bör vara beroende av om organisationernauppfyller de fastlagda målen. Det är angeläget attUngdomsstyrelsens krav i detta hänseende redan från börjantydliggörs för organisationerna. Detta får dock inte hindra attdet -- särskilt i ett inledningsskede -- vid bedömningen tashänsyn till organisationernas mycket olika förutsättningar.Självfallet är det angeläget att -- i fall därden finner att måluppfyllelsen i något avseende är mindre god --klargör detta för organisationen så att denna får möjlighet attunder den kommande verksamhetsperioden förändra verksamheten.Ett sådant förfarande bör vara ägnat att förhindra att detkommer som en överraskning för en organisation att den intelängre kan påräkna bidrag. Förfarandet torde också underlättaför att upprätthålla kravet på en långtgåendemåluppfyllelse för rätt till bidrag. Utskottets synsätt stårinte i motsättning till vad som anförs i propositionen.Då det gäller de formella reglerna har en motion väckts.Frågan om vilka åldersgränser som bör gälla för attorganisationerna skall erhålla stöd behandlas i motion Kr406(fp). Motionären anser att nuvarande regler, som innebär attbidrag utgår till organisationer med medlemmar i åldrarna 7--25år skall ändras. Enligt motionären tillhör tonåringarna enutsatt grupp som det är viktigt att engagera iungdomsverksamheter av olika slag. Stödet bör kunna inträda ettpar år tidigare än vad som är fallet, bl.a. med tanke påmöjligheterna till tidigare skolstart. Vidare finns det enligtmotionären många aktiviteter för ungdomar . Motionärenanser att åldersgränserna för bidrag i fortsättningen bör vara5--21 år.Utskottet instämmer i motionärens uppfattning att tonåringarnaär en utsatt grupp. Det är därför särskilt angeläget attengagera dem i ungdomsverksamhet av olika slag. Utskottet anserockså att de skäl som motionären anför då det gälleråldersgränserna för ungdomsorganisationernas möjlighet atterhålla stöd motiverar att frågan om en ändring av dem utreds.Utskottet anser att frågan bör kunna bli föremål för övervägandeinom ramen för den samlade översyn som aviserats frånregeringens sida rörande åldersgränserna i samhället. anfört bör med anledning av motion Kr406 somsin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att de nuvarandeåldersgränserna bör gälla tills vidare. Inte heller någon annanändring av de formella reglerna bör göras. Som föreslås ipropositionen bör bidrag kunna utgå i form av grundbidrag ochsärskilt bidrag. I likhet med regeringen anser utskottet attbidragsgivningen skall utvärderas.Ungdomsstyrelsen (D 1)I propositionen föreslås för /95 ett ramanslagpå för . I beloppet ingårmedel för myndighetens kommunkontakter, för den tvärsektoriellautredningsverksamheten och för myndighetens utvärderingsinsatsertill följd av det målrelaterade bidragssystemet (s. 50).Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhetm.m. (D 2)För innevarande budgetår finns två anslag på statsbudgeten somavser statsbidrag till ungdomsorganisationer, nämligen anslagenBidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. och Stödtill internationellt ungdomssamarbete. Enligt regeringensförslag ersätts dessa båda anslag av ett nytt, benämnt Bidragtill nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Frånanslaget skall bidrag utgå till barn- ochungdomsorganisationernas verksamhet. Vidare skall medel utgå fören satsning på unga flickor inom föreningslivet. Inombidragsmedlen bör även särskilda resurser avsättas för attstödja ungdomsorganisationernas egna utvärderingar av sinverksamhet. Liksom tidigare valår bör de politiskaungdomsförbunden ges särskilt stöd för valinformation tillungdomar. Medel bör även avsättas för banbrytande insatser inomungdomspolitiken. Under anslaget har även medel beräknats förungdomsforskning samt för aktiviteter inom ungdomsområdet.Landsrådet för ungdomsorganisationer bör enligtpropositionen få stöd för sin internationella verksamhet.Likaledes bör fåstöd för informationsinsatser och administrationskostnaderinkl. kostnader för att driva EG-programmet Ungdom för Europa.Sammanlagt bör under anslaget, som föreslås blireservationsvis betecknat, anvisas.Inledningsvis behandlar utskottet två motionsyrkanden som rörfrågan om medelsanvisningen för nästa budgetår.I motion Kr2 (s) föreslås en höjning av anslaget med 2miljoner kronor utöver regeringens förslag. Medlen bör fördelastill de barn- och ungdomsorganisationer som arbetar med målenatt engagera invandrarbarn och -ungdomar och med att motverkafrämlingsfientlighet (yrkande 2). Liknande förslag framställs iyrkande 18 i motion Kr307 (s).Regeringen har beslutat att urAllmänna arvsfonden skall användas för stöd till ungdomarsinsatser mot främlingsfientlighet. Medel kan beviljas tillprojekt, företrädesvis inom barn- och ungdomsorganisationer, somhar till syfte att motverka främlingsfientlighet.Vidare har regeringen beslutat inrätta en arbetsgruppmed uppgift att genomföra en ungdomskampanj motfrämlingsfientlighet och rasism --1996.Arbetsgruppen skall utgöra en nationell kommitté för de svenskainsatserna i samband med ungdomskampanj mot rasism,främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans. Arbetsgruppenskall bl.a. genomföra opinionsbildande insatser, främst riktade tillungdomar, uppmuntra ungdomar till ett aktivt arbete på lokal nivå, utarbeta material om olika metoder och verksamhetsformer somuppmuntrar ungdomars egna insatser samt sprida idéer och erfarenheter som kommer fram genomungdomskampanjen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt åtgärder vidtas för att motverka främlingsfientlighet ochrasism. Med hänvisning till de betydande satsningar som görs ochsom planeras -- i samverkan med ungdomsorganisationerna -- anserutskottet att motionerna Kr2 och Kr307 i allt väsentligt ärtillgodosedda (yrkandena 2 resp. 18).Det anförda innebär att regeringens förslag tillmedelsanvisning tillstyrks.I två motionsyrkanden behandlas frågor som rör den framtidabidragsnivån för ungdomsorganisationerna.Motionärerna bakom motion Kr2 (s) anser att staten har ettgrundläggande ansvar för att det finns ett rikt föreningsliv. Omstaten anser att barn- och ungdomsverksamheten skall utvecklas,följer -- enligt motionärerna -- att det skall finnas enekonomisk grundtrygghet för föreningslivet (yrkande 5). Enligtyrkande 10 i samma motion är föreningslivet beroende -- förutomav staten -- av storleken på anslagen från kommunerna, somminskar anslagsbeloppen. Nedskärningarna av anslagen innebär attföräldrarnas ekonomi blir allt mer avgörande för om ungdomarnakan delta i fritidsaktiviteter.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att barn- ochungdomsorganisationerna får goda möjligheter att utveckla sinverksamhet.Med anledning av förslagen i utredningsbetänkandetOrganisationernas bidrag (SOU 1993:71) pågår ettberedningsarbete inom som avserorganisationernas möjligheter till ökad sjävfinansiering.Utskottet anser att -- i den mån motionsyrkandenaavser en framtida ökning av nivån på förevarande anslag -- intebör göra något uttalande om förstärkning av förevarande anslag.Med hänvisning härtill och till vad utskottet anfört i detföregående avstyrker utskottet yrkandena 5 och 10 i motion Kr2.I motion Kr2 (s) behandlas frågan om kostnaderna förutvärdering av barn- och ungdomsorganisationernas egenverksamhet. Motionärerna anser att stödet till barn- ochungdomsorganisationerna inte skall påverkas av de kostnader somuppkommer i samband med utvärderingen av organisationernas egenverksamhet. Kostnaderna bör rymmas inom anslaget tillUngdomsstyrelsen (yrkande 4).Utskottet konstaterar att det i propositionen talas dels ombidragsutvärdering som skall utföras av , delsom organisationsutvärdering som skall utföras avorganisationerna själva.Som redovisats i ett tidigare avsnitt i detta betänkande harunder myndighetsanslaget D 1. särskilda medelberäknats för myndighetens utvärderingsinsatser till följd avdet målrelaterade bidragssystemet. Vidare har -- enligtpropositionen -- organisationerna behov av att utvärdera sinegen verksamhet i förhållande till de egna målen förverksamheten. Medel för sådan organisationsutvärdering harberäknats under förevarande anslag. Enligt propositionen skallUngdomsstyrelsen uppmuntra och stödja organisationerna att görasådan utvärdering (s. 47).Enligt utskottets uppfattning är det rimligt attorganisationerna -- i den mån de ägnar sig åt utvärdering avsina egna verksamhetsmål -- själva svarar för uppkomna kostnaderi samband därmed. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr2 i denna del.I detta sammanhang behandlar utskottet även ett motionsförslagom stöd till . I motion Kr1 (v) anförs attverksamheten vid allaktivitetshus eller bygger påungdomars eget engagemang. I motionen föreslås att kommunernaskall få stöd för en utbyggnad av fler (yrkande17).En särskild satsning görs för att utveckla nya mötesplatseroch träffpunkter för ungdomar . Ansvaret förbidragsfördelningen ligger på som förändamålet fördelar medel ur Allmänna arvsfonden. harsammanlagt förts över till fördenna verksamhet. Avsikten med projektet är att stimulera enutveckling av nya lösningar när det gäller lokaler ochmötesplatser för ungdomar. En viktig utgångspunkt för projektetär att flera parter samverkar kring lösningarna. Civilministernhar i en frågestund i berört Ungdomsrådetsutvecklingsarbete för att stärka ungdomars inflytande genom des.k. demokrati- och träffpunktsprojekten och uttalat att honanser att detta arbete är värdefullt och bör vidareutvecklas iden nya myndigheten, (prot. 1993/94:77 s. 54).Utskottet anser att projekt såsom Träffpunktssatsningen på ettpositivt sätt kan stärka ungdomars känsla av delaktighet isamhället och främja deras möjligheter att ta egna initiativ.Utskottet utgår från att regeringen överväger om det är möjligtatt fortsätta projektet eller att starta ett annat projekt avlikartat slag.Utskottet vill i sammanhanget erinra om den möjlighet somfinns att med stöd av förordningen (1989:288) om stöd tillallmänna samlingslokaler erhålla bidrag för köp eller nybyggnadav sådana samlingslokaler som tillgodoser föreningslivets behovav utrymmen för möten, kulturell verksamhet, förströelse,fritidssysselsättning eller liknande. Bidrag lämnas enligtförordningen även till ombyggnad och standardhöjandereparationer.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion Kr1yrkande 17 inte bör föranleda någon åtgärd.EG:s utbytesprogram Ungdom för (D 3)Under förevarande anslag har beräknats medlemsavgiften i EG:sutbytesprogram Ungdom för . Mot bakgrund av att fas III avprogrammet är under beredning kan programkostnaderna för våren1995 inte beräknas. Regeringen föreslår därför att anslagetskall anvisas förslagsvis. Medelsanvisningen under anslagetföreslås uppgå till 4 500 000 kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Motionärerna bakom motion Kr1 (v) anser att rekryteringentill internationellt ungdomsutbyte bör vara så bred sommöjligt och att en social balans bör eftersträvas iungdomsprogrammet för (yrkande 8).EG:s ungdomsprogram för är ett utbytesprogramför ungdomar mellan som administreras av Stiftelsenför Internationellt Ungdomsutbyte. Programmet syftar bl.a. tillatt främja ungdomsutbyte inom den europeiska gemenskapen för ettökande antal ungdomar från medlemsstaterna, särskilt gällanderegioner där det i vanliga fall finns små möjligheter att deltai sådant utbyte. Så långt möjligt skall programmet främja olikaslags ungdomsutbyten för att t.ex. utöka utbytet mellan ungamänniskor med olika social, ekonomisk och kulturell bakgrund.Utskottet har inhämtat att de grupper som annars inte skullekunna delta i internationell utbytesverksamhet prioriteras viduttagningen till programmet. Det gäller t.ex. socialt ochfysiskt handikappade ungdomar och invandrarungdomar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion Kr1i här aktuell del inte påkallar någon åtgärd (yrkande8).Ungdomar och utbildningI tre motionsyrkanden framställs förslag som rörutbildningsfrågor.Motionärerna bakom motion Kr1 (v) anser att de nyagymnasieprogrammen med sin uppdelning i små delkurserförstärker den sociala snedrekryteringen (yrkande 10). Densociala sammanhållningen av eleverna blir sämre och elever medmindre studievana får svårare att anpassa sig till en studieplansom kräver extrem flexibilitet och studiemotivation, ansermotionärerna.Enligt utskottets uppfattning medförde det tidigaregymnasiesystemet, med ett drygt 20-tal linjer och ett mycketstort antal specialkurser, större risk för socialsnedrekrytering därigenom att eleverna måste träffa meradefinitiva val av inriktning på ett tidigare stadium än i dennya, programbaserade gymnasieskolan. Det är vidare enligtutskottets mening angeläget att gymnasieskolan bidrar till attutveckla flexibilitet hos eleverna, eftersom de i samhälle ocharbetsliv efter utbildningen kommer att möta förändringar avolika slag. Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr1yrkande 10.Motionärerna bakom motion Kr2 (s) befarar vidgade klyftor iskolan. Motionärerna pekar på nedskärningen av resurser ochprinciperna för fördelning av dessa samt på överkompensationenav flertalet privata skolor (yrkande 7).Utskottet erinrar om att resurstilldelningen till skolanbeslutas av resp. kommun. Kommunen ansvarar för att alla barnoch ungdomar får en likvärdig utbildning som uppfyller målen ide av regeringen utfärdade läroplanerna. I utbildningen skallhänsyn tas till elever med särskilda behov. Hur resurserna skallfördelas mellan olika skolor i en kommun beslutas av kommunen.Statens bidrag till kommunernas verksamhet utgår utanöronmärkning av hur stora belopp som skall användas förskolverksamhet. Motionsyrkanden om sänkt nivå på det kommunalabidraget till fristående skolor -- motiverade av uppfattningenatt nuvarande regler innebär överkompensation -- har nyligenbehandlats av (bet. 1993/94:UbU6, rskr. 1993/94:179).Riksdagen avslog yrkandena med hänvisning till att det varit förtidigt för att redovisa det kommunala bidragetseffekter.Kulturutskottet har ingen annan uppfattning änutbildningsutskottet. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att bör avslå motion Kr2 yrkande 7.Införandet av ett lärlingssystem i den svenska skolan börenligt motion Kr3 (nyd) utredas för att ge unga eleveren säker grund i ett samhälle med hård konkurrens (yrkande 4).Utskottet erinrar om att tidigare under dettariksmöte har avslagit yrkanden av motsvarande innebörd (bet.1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). En lärlingsutbildning däreleven kombinerar vissa teoretiska studier med yrkesutbildning iett anställningsförhållande är möjlig att anordnasom ett individuellt program i gymnasieskolan.