bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — Det övergripande målet för de forskningsstödjandeåtgärderna är att förbättra förutsättningarna för forskning ochforskarutbildning.Till regeringens disposition finns under detta anslag en anslagspost på . Regeringen avser att ur dessa medel bl.a. fördela ca 40 miljonerkronor till stöd för nätverk för forskning mellan å ena sidan en eller fleramindre och medelstora högskolor och å andra sidan ett eller flera universiteteller fackhögskolor. För motsvarande ändamål har för innevarande budgetårfördelats till elva av de femton mindre ochmedelstora /95 avser regeringen att inom anslaget, ur anslagsposten tillregeringens disposition, även fördela ca för långsiktigforskningssamverkan mellan å ena sidan högskolor med profiler inriktade motprivata sektorn och näringslivet och å andra sidan företag och organisationermed kvalificerad vetenskaplig verksamhet. Fördelningen skall enligtbudgetpropositionen (bil. 9 s. 218) baseras på verksamhetens kvalitet ochangelägenhet ur forskningssynpunkt, näringslivets relativa finansieringsbidragsamt vissa regionala hänsyn.Forskning bedrivs vid de mindre och medelstora högskolorna även med externamedel. Till skillnad från vad som gäller för universitet och fackhögskolor rördet sig till mycket liten del om medel från de statliga forskningsråden, mentill desto större del om medel från s.k. sektorsforskningsorgan (nära tvåtredjedelar /92, enligt uppgift från Verket för högskoleservice)samt övriga svenska finansiärer. Det ovan nämnda anslaget tillforskningsstödjande åtgärder infördes bl.a. för att ge utrymme för planeringoch utarbetande av ansökningar till forskningsråd, sektorsorgan och liknande.I proposition 1993/94:177 Utbildning och forskning. Kvalitet ochkonkurrenskraft, som behandlas i utbildningsutskottet, föreslåsatt ett antal stiftelser skall bildas med användning av återstående medel ur detidigare löntagarfonderna. En av de föreslagna stiftelserna, stiftelsen försärskild kompetensutveckling, skall bl.a. ha till uppgift att finansieraforskning vid mindre och medelstora högskolor. Det skall gälla forskning isamarbete med i första hand lokala företag och ge högskolorna möjlighet attutveckla en avgränsad forskningsinriktning med större djup. För detta ändamålföreslår regeringen i nämnda proposition att stiftelsen skall få användaavkastningen av högst av de kvarvarande löntagarfondsmedlen. Stiftelsenbör normalt svara för delfinansiering upp till , medanicke-offentliga intressenter, i första hand det regionala näringslivet, skallvara beredda att långsiktigt svara för resten.De mindre och medelstora högskolorna bör enligt motion 1993/94:A57 (v)yrkande 5 tillföras fasta forskningsresurser. För detta föreslås i motionen attriksdagen anvisar . Av motionstexten drar utskottetslutsatsen att vad motionärerna avser är en förstärkning av anslagetForskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor. Vidare villmotionärerna att för samarbete över gränserna mellan mindre ochmedelstora högskolor skall anvisa 10 miljoner kronor.I motion 1993/94:A52 (s) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om attHögskolan i bör tillföras ytterligare basresurser för forskning.Motsvarande yrkande beträffande framförs i motion1993/94:A54 (s) yrkande 4. Båda motionerna får förstås så, att dessa högskolorbör tilldelas fasta forskningsresurser.Riksdagen har fattat beslut om anslaget Forskningsstödjande åtgärderför /95 (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. UbU8, rskr. Ettyrkande från om en ökning av anslagsbeloppet med 70 miljonerkronor har därvid avslagits. Utskottet erinrar om att frågan om fastaforskningsresurser vid de mindre och medelstora högskolorna är enforskningspolitiskt viktig och uppmärksammad fråga. Regeringen lägger sedan merän ett årtionde tillbaka fram forskningspolitiska propositioner förtreårsperioder. Den senaste forskningspropositionen (prop. 1992/93:170)behandlades vid föregående (bet. 1992/93:UbU15, rskr. Medhänvisning till den gällande ordningen för forskningspolitikens utformande samttill att redan fattat beslut om anslagen till universitet ochhögskolor för nästa budgetår föreslår utskottet att arbetsmarknadsutskottetavstyrker motionerna 1993/94:A52 yrkande 4, 1993/94:A54 yrkande 4 och1993/94:A57 yrkandena 5 och 6.Inte bara de mindre och medelstora högskolorna (enligt vedertagen definition)utan också bör enligt motion 1993/94:A60 (s) kunna tilldelasmedel ur de som regeringen enligt förevarande propositionavser att fördela till mindre och medelstora högskolor i de regionalpolitisktprioriterade områdena.Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande.Vid högskolan i utbildas ca 6 000 studenter, varav 2 000civilingenjörer vid den tekniska fakulteten. Övriga utbildningar är de enda ilandet som inte förfogar över några särskilda resurser förforskningsanknytning.Det finns anledning att se över hur även de icke tekniska utbildningarna vidhögskolan i skall kunna få del av forskningsstödjande resurser, i likhetmed vad som gäller för högskolor utan fasta forskningsresurser. Frågan bör dockbedömas i ett bredare perspektiv forskningspolitiska proposition.Utbildningsutskottet anser därför att arbetsmarknadsutskottet bör avstyrkamotion 1993/94:A60.Regionalpolitisk forskningI motion 1993/94:A57 (v) yrkande 35 anförs att regeringen inte bör anvisamedel till för regionalpolitisk forskning. I stället villmotionärerna att anslaget C 8. Expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) skall räknas upp med . Motionärerna anser attregeringen inte har motiverat sin avsikt att tillföra medel.Om regeringen önskar anvisa de åsyftade medlen till en högskola i stället fördirekt till ERU så bör det enligt motionärerna ske genom att de anvisasMitthögskolan, eftersom ERU numera är belägen i (en av Mitthögskolanshuvudorter).Utbildningsutskottet har inte anledning att anföra synpunkter på regeringensförslag när det gäller anslag till ERU. Vid finns sedan 11 årtillbaka (). Det finansierasnumera via samhällsvetenskapliga fakulteten vid under anslagetUmeå universitet: Forskning och forskarutbildning. I senastefördjupade anslagsframställning anförs att ser positivt på enökad samverkan med ERU i samband med dess flyttning till . Utskottet,som inte har något att erinra mot vad regeringen anför om medel till Umeåuniversitet för regionalpolitisk forskning, föreslår attarbetsmarknadsutskottet avstyrker motion 1993/94:A57 yrkande 35.Stockholm den 5 maj 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit: Hans Nyhage (m), (), RuneRydén (m), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningLena , , , ,, och (alla s) anser attden del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" och slutar med"dessa medel" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till den uppfattning som uttrycks i motion 1993/94:A56yrkande 20 om behovet av ökade utbildningssatsningar utöver dem som regeringenföreslagit i budgetpropositionen och kompletteringspropositionen. Detperspektiv som regeringen anlägger på kompetensutveckling -- det perspektiv somdominerar Agenda 2000 -- är enligt utskottets mening alltför snävt, eftersomdet försummar att lyfta fram behovet av kompetensutveckling för de bredagrupperna av löntagare. Regeringen har valt att rikta utbyggnaden av den högreutbildningen främst till universiteten och fackhögskolorna i stället för attförstärka de mindre och medelstora högskolorna. Detta är olyckligt med tanke pådessa högskolors viktiga roll för regionernas och hela landets utveckling. Attregeringen nu vill ställa medel till förfogande för de mindre och medelstorahögskolorna för utvecklingsverksamhet är värdefullt. Utskottet utgår från attbl.a. högskolorna i och /kan komma i fråga föratt få del av de som regeringen i förevarande propositionvill ställa till förfogande. Det är dock inte rimligt att på förhandbinder regeringens fördelning av dessa medel. Att kommunerna i stödområdenastimuleras att utveckla gymnasie- och komvuxutbildningar, där bygdens särskildaförutsättningar och det lokala näringslivets kompetens kan tas till vara, ärvärdefullt. Utskottet anser dock, liksom motionärerna, att det är diskutabeltatt på detta sätt göra avsteg från av fastlagd modell för tilldelningav medel till skolverksamheten.Vidare anser de att den del av utskottets yttrande som börjar med "Det finnsanledning" och slutar med "motion 1993/94:A60" bort ha följande lydelse:Utskottet har erfarit att regeringen har för avsikt att årsforskningspolitiska proposition överväga frågan om även skallfå del av medlen för forskningsstödjande åtgärder under åttonde huvudtiteln.Utskottet vill emellertid anföra följande. De utbildningar vid iLuleå som ligger utanför det tekniska området är de enda i landet som inteförfogar över medel för forskningsstödjande åtgärder. Utskottet anser därföratt redan nästa budgetår bör få del av dessa medel genomomdisposition från anslagsposten till regeringens disposition under anslaget C47 (åttonde huvudtiteln). Utskottet anser därtill att det inte finns skäl attutesluta från fördelningen av de som äri fråga under tionde huvudtiteln. Regeringen bör alltså enligt utskottetsmening vid denna fördelning jämställa med de mindre ochmedelstora högskolorna.Utbildningsutskottet anser att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå riksdagenatt med bifall till motion 1993/94:A60 som sin mening ge regeringen till kännavad utbildningsutskottet här anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Björn () anför:Jag anser att arbetsmarknadsutskottet med bifall till motion 1993/94:A57yrkande 5 och med anledning av motion 1993/94:A52 yrkande 4 bör föreslåriksdagen att med ändring av sitt tidigare beslut under åttonde huvudtitelntill Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor /95 anvisa ett reservationsanslag på (151 538 000 =) 221 538 000 kr.Vidare anser jag att arbetsmarknadsutskottet bör tillstyrka motion1993/94:A57 yrkande 6 och alltså föreslå att ett nyttreservationsanslag till Samarbete över gränserna mellan mindre och medelstorahögskolor förs upp på statsbudgeten för /95 med 10 000 000 kr.Om medel skall tillföras för forskning med inriktning på glesbygdens geografimed dess ekonomisk-geografiska och sociala struktur som regeringen föreslår ochen högskola särskilt skall anges, är det naturliga alternativet inte Umeåuniversitet utan , som ligger på samma ort som ERU. Detta anserjag att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå att med bifall tillmotion 1993/94:A57 yrkande 35 ge regeringen som sin mening till känna.Trafikutskottets yttrande1993/94:TU3yBilaga 5Bygder och regioner i utvecklingTill arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har beslutat att bereda kultur-,utbildnings-, trafik-, jordbruks- och näringsutskotten tillfälle att yttra sigöver proposition 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling jämte motioner ide delar propositionen och motionerna berör dessa utskotts beredningsområden.Trafikutskottet avgränsar sitt yttrande till att omfatta avsnitten 6.3Kommunikationer och transporter och 6.4 Avreglering och regional utveckling ipropositionen samt motionerna 1993/94:A52 av m.fl. (s)yrkande 6, 1993/94:A54 av m.fl. (s) yrkandena 2 och 3,1993/94:A56 av m.fl. (s) yrkandena 13--15, 1993/94:A57 avGudrun m.fl. (v) yrkande 11 och 1993/94:A65 av ochBengt Kronblad (båda s).Kommunikationer och transporterRegeringens bedömningRegeringen framhåller att ett effektivt och väl fungerandekommunikationssystem utgör en viktig förutsättning för fortsattaekonomiska utveckling. Goda kommunikationer och transportmöjligheter anges varaav grundläggande betydelse för tillväxten och den regionala utvecklingen.Regeringen anför vidare att en prioritering av tillväxtmålet kräver långsiktigaoch strategiska satsningar på det nationella stamvägnätet för de stora ochlångväga flödena. För landsbygdens fortsatta utveckling framhålls att ettvägnät som tillgodoser behovet av såväl person- som godstransporter är enviktig förutsättning varför stora förbättringar krävs i det lågtrafikeradenätet. Inte minst skogsindustrins krav på färsk skogsråvara liksomturistnäringens krav på tillgänglighet anges ställa stora krav på detta nät.Regeringen anser mot denna bakgrund att infrastrukturverken i samband med defördjupade anslagsframställningarna särskilt bör redovisa sina verksamhetersregionalpolitiska effekter.MotionsförslagI motion A52 (s) framhålls att väl fungerande kommunikationer har avgörandebetydelse för ekonomisk utveckling, sysselsättning och god livskvalitet. Iregioner med långa avstånd och gles bebyggelse är detta förhållande särskiltframträdande. Särskilda insatser krävs därför enligt motionen i ett skogslänsom för att tillgodose behoven av snabba, säkra och billigakommunikationer. Som exempel på angelägna regionala insatser angesupprustningar av vägar och järnvägar, en ny länsflygplats, långsiktigtgaranterad Vänersjöfart och väl fungerande telekommunikationer.I motion A54 (s), yrkande 2, framhålls att vägprojektet ,dvs. E 4------------Hälsingekusten, har stor betydelse för möjligheterna att skapa tillväxt iBergslagen. Mot den bakgrunden begärs att uttalar attBergslagsdiagonalen vid nybyggnation på sträckan --Hälsingekusten börerhålla 13 meters standard. Vidare begärs att investeringar i helaBergslagsdiagonalen prioriteras inom de ekonomiska ramar som ställts tillVägverkets förfogande.Enligt motionen, yrkande 3, har vidare flyget stor betydelse förtillväxtmöjligheterna i Bergslagen och län. Motionärerna anser att dennuvarande begränsningen av statsbidraget till flygplatser endast i skogslänenär både ologisk och orättvis. Motionärerna förordar i stället en geografiskutvidgning innebärande att strategiskt lokaliserade och kommunägda flygplatseri stödområdeslän skall kunna erhålla statligt stöd.I motion A56 (s), yrkande 14 i denna del, anges att en trafikförsörjning sommedger snabba och säkra transporter för både gods och personer är avgrundläggande betydelse för möjligheterna att knyta samman landets olikaregioner med varandra. I motionen redovisas från denna utgångspunkt en radinsatser inom trafik- och kommunikationsområdet som syftar till att främjaregional balans. Det gäller bl.a. investeringar i telekommunikationer genom entidigarelagd utbyggnad av AXE-systemet, investeringar i flygplatser ochutbyggnad av en godsterminal i Luleå.Vidare framhålls i motionen (yrkande 15) att vägarna även fortsättningsviskommer att utgöra det grundläggande transportnätet i . För atttransportkedjan skall fungera i sin helhet är det därför enligt motionärernanödvändigt att de satsningar som görs på stamvägnätet kompletteras med attlandsbygdsvägarna rustas upp. Motionärerna delar uppfattning omnödvändigheten av att tillräckliga medel avsätts för drift och underhåll av detstatliga vägnätet. Enligt motionen bör därför anslag till drift ochunderhåll av statliga vägar för nästa budgetår beräknas till 9 886 miljonerkronor.I motion A57 (v) efterlyses en utvärdering av vad investeringar i olikakommunikationsslag betyder för glesbygden. Vidare framhållsinformationsteknologins betydelse. Investeringar inom telekommunikationsområdetmåste därför enligt motionen ges en helt annan tyngd än vad som varitfallet i regionalpolitiken. Staten bör följaktligen som ägare av Teliatidigarelägga utbyggnaden av AXE-systemet så att hela landet får likamöjligheter till teletjänster.I motion A65 (s) om regionalpolitiska frågor för anges attflygtrafiken har blivit ett allt större orosmoment för gotlänningarna genomfärre förbindelser och högre biljettpriser. Den pågående utredningen omfärjetrafiken mellan och fastlandet bör därför ges tilläggsdirektiv attäven se över flygtrafiken. Motionärerna framhåller vidare att det är av störstavikt att utredningens resultat får genomslag för framför allt vägprisprincipen,dvs. att taxesättningen i färjetrafiken överensstämmer med vad som gäller fören motsvarande resa på fastlandet.Trafikutskottets ställningstagandeI likhet med regeringen och motionärerna anser trafikutskottet att transport-och kommunikationssystemet har avgörande betydelse för möjligheterna att skapatillväxt och regional balans i landet. Det var också mot den bakgrunden somriksdagen fattade beslut om investeringar i trafikens infrastruktursom innebar att långsiktiga riktlinjer lades fast för omfattande väg- ochjärnvägsinvesteringar (prop. 1992/93:176, bet. TU35, rskr. 446).Riksdagsbeslutet innebar att väg- och järnvägsinvesteringar för 98 miljarderkronor skall genomföras --2003. De omfattande satsningar somparallellt dessutom görs för att utveckla telekommunikationerna har också storbetydelse för den regionala utvecklingen.Beträffande motion A54 (s), yrkande 2, om Bergslagsdiagonalen villtrafikutskottet erinra om att det i sitt av godkända betänkande ominvesteringar i trafikens infrastruktur m.m. framhöll att Bergslagsdiagonalensbetydelse skulle öka, om den förlängdes via till en punkt vid Norrlandskustland (bet. 1992/93:TU35 s. 77, rskr. betonade vidareangelägenheten av att bedömer behovet av förbättrade vägförbindelsermellan Bergslagsdiagonalens upptagningsområde i norr och Norrlands kustland.Trafikutskottet vill med anledning av motion A54 (s) om statsbidrag tillflygplatser erinra om att under förra beslutade att länen-- inom ramen för länstrafikanläggningsplanen -- skulle ges möjlighet attprioritera investeringar i kommunala flygplatser (bet. 1992/93:TU35, rskr.446). Vidare kan nämnas att vid fördelningen av medlen tilllänstrafikanläggningar beaktas särskilt målet om regional balans. hartidigare i vår beslutat att anvisa för nästa budgetårtill driftbidrag till kommunala flygplatser (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet.TU15, rskr. Stödet är begränsat till skogslänen och minst 20 miljonerkronor av anslaget skall utgå till flygplatser belägna i inland.Trafikutskottet anser att den nuvarande regionalpolitiska prioriteringen av deinre delarna av bör ligga fast och är därför inte berett att förordanågon utvidgning av stödområdet. I sammanhanget kan även nämnas attLuftfartsverket planerar att genomföra en taxeomläggning.Avsikten är att mer tydligt relatera avgifterna till kostnaderna vid resp.flygplats. Omläggningen kan enligt regeringens bedömning i åretsbudgetproposition innebära ökade intäkter vid flertalet icke statligaflygplatser (prop. 1993/94:100 bil. 7, s. 92).Trafikutskottet vill beträffande motion A57 (v) hänvisa till vad som anförsi propositionen om att infrastrukturverken skall särskilt redovisaregionalpolitiska effekter av utbyggnad och underhåll inom resp. verks område.Med anledning av motion A65 (s) om Gotlandstrafiken kan erinras om atttrafikutskottet i det av godkända betänkandet Sjöfart (prop.1992/93:100 bil. 7, bet. TU18, rskr. 244) underströk vikten av attfärjetrafiken på får en långsiktig lösning som inte bara beaktarsjälvklara trafikpolitiska mål, såsom regional balans, utan också tar hänsyntill önskvärdheten av att främja turism och övrigt näringsliv på ansåg därför att en parlamentarisk utredning borde tillsättasför att se över färjetrafiken på . Enligt önskemål harregeringen tillsatt den begärda utredningen (K 1993:07). Uppdragetskall redovisas (dir. 1993:69). Vidare kan nämnasatt trafikutskottet tidigare i vår avstyrkt en motsvarande begäran omtilläggsdirektiv och förutsatt att regeringen i samband med beredningen avutredningens förslag även beaktar flygtrafiken på (prop. 1993/94:100bil. 7, bet. TU14, rskr. 158).Trafikutskottet kan vidare konstatera att flera av de motionsyrkanden somnu väckts överensstämmer med eller liknar motionsförslag som utskottetbehandlat tidigare under . Det gäller bl.a. motion A56 (s) yrkande 15om en ökad medelsanvisning för drift och underhåll av statliga vägar.Trafikutskottet kan i detta sammanhang hänvisa till betänkandet ivilket motsvarande yrkande avstyrktes av utskottet (bet. 1993/94:TU26).Trafikutskottet anser för sin del med hänvisning till vad som ovan anförtsatt bör avslå samtliga nu behandlade motionsyrkanden.Avreglering och regional utvecklingRegeringens bedömningRegeringen bedömer att avregleringar bör genomföras på ett sådant sätt attolika regioners tillgång till servicefunktioner inte äventyras. eller den regeringen utser bör följa och tillregeringen rapportera bl.a. de regionala konsekvenserna av avregleringarna.MotionsförslagI motion A56 (s), yrkande 13 i denna del, framhålls att knappast någotsektorsområde har så stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen somtransportsektorn. Regeringens iver att avreglera och bolagisera verksamhetersom har avgörande betydelse för samhället kommer att få negativaregionalpolitska konsekvenser. Den redan genomförda avregleringen ochbolagiseringen av postens verksamhet och bolagiseringen av samtförslaget att avreglera järnvägstrafiken anges innebära att servicen utanförstorstadsområdena kommer att försämras genom att konkurrerande företag kommeratt begränsa sin verksamhet till de mest lönsamma delarna. Därmed kommermöjligheterna att minska att upprätthålla mera kostnadskrävande men förföretagen och befolkningen angelägen verksamhet i landets glesbebyggda delar.Mot denna bakgrund begärs att en särskild utredning tillsätts för att analyserade regionalpolitiska konsekvenserna av privatiseringar, avregleringar ochbolagiseringar och att inga ytterligare sådana förändringar vidtas innan dessakonsekvenser har utretts.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet anser att avreglering och ökad konkurrens kan ge ökadeffektivitet och därmed förbättra möjligheterna att upprätthålla och utvecklatransport- och kommunikationsservicen i hela landet. För att tillse attfungerande marknader från bl.a. konkurrenssynpunkt upprätthålls men också föratt trygga regionalpolitiskt angelägen service behövs dock regler ochen noggrann uppföljning. har därför vid sin behandling av olikareformer framhållit att viktiga samhällsintressen inte får åsidosättas. Somredovisas i propositionen har också beroende på verksamheternas förutsättningarskilda tillvägagångssätt valts för att trygga servicenivån i olika regioner.Trafikutskottet vill vidare erinra om att i samband medbehandlingen av avregleringen av postmarknaden gav regeringen till kännabehovet av en förstärkt uppföljning och utvärdering av utvecklingen inom post-och teleområdena (prop. 1993/94:38, bet. TU9, TU11, rskr. Trafikutskottetansåg att det, vid sidan av den redovisning som lämnas till i sambandmed de årliga redogörelserna för de statliga företagen, fanns behov av en merutförlig redovisning som belyser bl.a. måluppfyllelse och servicegrad inompost- och telemarknaderna. Motsvarande uppföljningsbehov föreligger enligttrafikutskottets mening även inom andra områden.Trafikutskottet delar därför regeringens bedömning om vikten av förstärktuppföljning genom en årlig avrapportering av bl.a. de regionala konsekvensernaav avregleringarna. Något initiativ med anledning av motion A56 (s)yrkande 13 i denna del är inte erforderligt. bör därför avslåmotionsyrkandet.Stockholm den 26 april 1994På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), i (m), (), (), (), ElvingAndersson (c), (), (), (), (), (nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Kommunikationer och transporterSven-Gösta , , , , , och (alla s) anser att den del avtrafikutskottets yttrande i avsnittet Kommunikationer och transporter sombörjar med "kan" och slutar med "behandlade motionsyrkanden"bort ha följande lydelse:Trafikutskottet bedömer att en trafikförsörjning som medger snabba ochsäkra transporter för både gods och personer är av grundläggande betydelse förmöjligheterna att knyta samman landets olika regioner med varandra. Somredovisas i motion A56 (s) krävs därför en rad insatser inom trafik- ochkommunikationsområdet för att främja regional balans.