bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Det är motden bakgrunden angeläget att det svenska språket aktivtutnyttjas i umgänget med EU:s institutioner så att rätten attanvända det egna språket hålls levande, anförs det också ipropositionen.Kulturutskottet ansluter sig till de bedömningar som ienlighet med det anförda redovisas i propositionen. Utskottetvill tillägga följande.Då det gäller den demokratiska aspekten på språkanvändningeninom EU är det naturligtvis särskilt angeläget att rätten försvenska folkvalda representanter att uttrycka sig på sittmodersmål hävdas inom EU. Denna rätt måste med kraft hävdasredan från tidpunkten för inträde i EU, eftersom deteljest kan finnas en risk för att den i praktiken snabbtförlorar i värde. Det är också enligt utskottets mening viktigtatt enskilda personer och företag håller på rätten att fåkommunicera med EU:s institutioner på sitt modersmål.Det har i olika sammanhang från språkvårdshåll uttryckts oroför att det vid en svensk anslutning till EU kan bli svårt attskydda den del av vårt kulturarv som det svenska språket utgör.En sådan oro kommer till uttryck även i motiveringen till dethär behandlade motionsyrkandet. Utskottet anser för sin del attdenna oro inte får negligeras. Det övergripande ansvaret förvården av det svenska språket efter en svensk EU-anslutningkommer liksom hitintills varit fallet att vila på och andra språkvårdande organ. Av central betydelseför språkvården kommer emellertid att bli kvaliteten iöversättningarna till svenska av EU:s rättsakter. Utskottet harinhämtat att det inom ägnas stor uppmärksamhetåt denna fråga. I en PM från Delegationen för översättning avEG:s regelverk utvecklas närmare vilka insatser som är lämpligaoch nödvändiga för att en god kvalitet på översättningarna skallkunna uppnås. Angelägenheten framhålls av att man från svensksida söker få ett inflytande över den språkliga grundtextvarifrån översättningen till svenska skall ske. angelägenheten av att man i svensk översättarutbildninglägger större vikt vid utbildningen i svenska språket än vad somhitintills varit fallet. Utskottet ansluter sig till dessaställningstaganden.Kulturutskottet förutsätter att man från svensk sida beaktarde synpunkter rörande svenska språket och EU som redovisats idet föregående. Synpunkterna står i god överensstämmelse med vadsom anförs i propositionen. Någon åtgärd medanledning av motionsyrkandet är enligt utskottets mening inteerforderlig.Kultur- och mediepolitiska effekter av EU:s åtgärder på andraområdenSom framgår av artikel 128 p.4 i skallgemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlarenligt andra bestämmelser i fördraget. I propositionen uttalasatt det utan tvivel är så, att EG:s handlande inom andrasamarbetsområden i vissa fall kan få större kultur- ochmediepolitisk betydelse än direkta insatser på dessa områden.Därvidlag skiljer sig inte förhållandena inom unionen från vadsom gäller nationellt. I propositionen (del 1 s. 234) anförsvidare följande.Den inre marknaden, som för övrigt har tillgång tillredan genom , bygger på fri rörlighet mellanmedlemsländerna för varor, personer, tjänster och kapital.Effekter av den fria rörligheten för arbetskraft uppkommer iförsta hand inom de delar av kulturområdet som domineras aven internationell repertoar. Gästspel och utbyte avutställningar underlättas. Svenska kulturskapare och svenskakulturprodukter får tillgång till en större marknad. Samtidigtutsätts svenska kulturproducenter för större konkurrens frånövriga EU-länder. Det gäller särskilt för det kulturutbud sominte bygger på det svenska språket. Den friare och intensivaresamverkan inom en större kultursfär som medlemskapet germöjlighet till bör dock sammantaget få en stimulerande ochutvecklande effekt på svenskt kulturliv.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen i denna del. I överensstämmelse med det ovananförda kan kultur- och mediepolitik inte behandlas isoleratfrån andra politikområden. Med hänvisning till förhållandena påolika sådana områden som mera i detalj behandlas i särskildaavsnitt i propositionen uttalas det i denna att det är viktigtatt i EU:s arbete beakta de kultur- och mediepolitiskakonsekvenserna av olika ställningstaganden. Utskottet, som delardenna uppfattning, hänvisar då det gäller de åsyftade områdenatill propositionen (del 1 s. 234--237) samt till följandeavsnitt.Utförsel av kulturföremålEnligt (artikel 36) är det tillåtet mednationella exportrestriktioner bl.a. för att skydda skatter avkonstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde. I enlighethärmed har flertalet av de nuvarande medlemsländerna i EU enlagstiftning mot olovlig utförsel av föremål som tillhör detnationella kulturarvet. I finns bestämmelser på områdeti 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.(kulturminneslagen). Den som från vill föra utkulturföremål som anges där skall ha tillstånd till utförseln.Gemenskapen har för att säkra efterlevnaden av de nationellautförselreglerna antagit kompletterande regler dels omlicensplikt vid export av kulturföremål till icke-medlemsländer(förordningen /EEG/ nr 3911/92), dels om återlämnande avkulturföremål som olovligen förts från ett medlemsland till ettannat (direktiv nr 93/7/EEG). I proposition 1994/95:74Återlämnande av kulturföremål, som kommer att beredas avkulturutskottet (bet. 1994/95:KrU6), harregeringen lagt fram förslag till lagstiftning som krävs för attreglerna i direktivet skall införlivas i svensk rätt, något somskall ske redan som en följd av EES-avtalet.Motionärerna bakom motion U15 (v) anser att omlicensplikt och om återförande av kulturföremål som olagligenförts ur landet inte är tillräckliga för att skydda väsentligadelar av våra kulturföremål. Motionärerna anser därför attregeringen skyndsamt skall utarbeta förslag till lagstiftning omhur ett sådant skydd skall vara utformat (yrkande 15 delvis).Kulturutskottet gör följande bedömning.Stora delar av det kulturarv som har skydd enligtkulturminneslagen, t.ex. många allmogeföremål, uppnår inte devärdegränser som gäller för det gemensamma skyddet enligt EU:sregler om licensplikt vid export (förordningen) och omåterförande av olagligt utförda kulturföremål (direktivet).Sverige har likväl godtagit såväl den aktuella förordningen somdirektivet. Detta har skett bl.a. mot bakgrund av att regeringengjort bedömningen att det med stöd av artikel 36 i Romfördragetskall vara möjligt att vidta sådana åtgärder nationellt att desvenska utförselreglerna ter sig meningsfulla även vad gällersådana föremål som inte fångas upp av EG:s kompletterande skydd.Utskottet delar denna uppfattning.Utskottet vill vidare erinra om följande. har ensärskild utredare tillkallats med uppgift att se över vissafrågor om lagskyddet för olika kulturminnen och kulturmiljöer.Utredningen, som antagit namnet , skallbl.a. -- för att underlätta en parallell tillämpning avEG-reglerna och de svenska reglerna -- se över de svenskareglernas systematik, t.ex. när det gäller katergoriindelningenav tillståndspliktiga föremål och även i övrigt överväga i vadmån en teknisk anpassning kan ske mellan de båda regelverken. Idet sammanhanget skall också övervägas ett förslag tilländringar av de svenska reglerna som tillståndsmyndigheternalämnat. Översynen skall inte ha till syfte att anpassa detsvenska skyddet till den gemensamma EG-nivån. Dock bör desvenska reglerna ytterligare fjärmas från EG-reglerna endast omstarka skäl talar för det.Utskottet, som inhämtat att utredningen med förtur kommer attbehandla den här aktuella delen av utredningsuppdraget, ansermot bakgrund av det anförda att motionsyrkandet i här aktuelldel inte bör föranleda någon åtgärd.Ungdomsfrågorna inom EUAv propositionen framgår att ungdomsfrågorna sedan denEuropeiska gemenskapens tillkomst vid ett flertal tillfällensagts vara ett prioriterat intresse. Först i slutet av1980-talet följdes uttalandena av mer konkreta aktiviteter. Detförsta egentliga ungdomsprogrammet, Ungdom för , är ettutbytesprogram som startades . Ett annat program är PETRAsom syftar till att underlätta övergången mellan skola ocharbetsliv. Vidare har inom EU väckts förslag om ett nyttungdomsprogram, kallat Youth Start, som syftar till att geungdomar möjlighet att utvecklas genom arbetslivserfarenhet.Programmet skall ge ungdomar möjlighet att tillbringa sex i ett EU-land för att skaffa sigarbetslivserfarenhet genom ett arbete eller en praktikplats.I juni 1991 antog de ministrar som var ansvariga förungdomsfrågor en resolution som syftade till att starta enprocess för att få en "europeisk dimension" i det pågåendeungdomsarbetet i medlemsstaterna. Ministrarna beslöt attprioritera fyra områden rörande gemenskapens framtidaungdomsaktiviteter. De fyra områdena ärintensifierat samarbete mellan strukturer med ansvar förungdomsfrågor inom medlemsländernainformation till unga människorpilotprojekt för att stimulera unga människors kreativitet ochinitiativsamarbete avseende utbildning för ungdomsledare, särskilt medtanke på den "europeiska dimensionen".Genom har ungdomsfrågorna blivittraktatsfästa. Fördragets artikel 126, som till största delenhandlar om utbildningsfrågor, stadgar att ett mål förgemenskapens insatser skall vara att främja utvecklingen avungdoms- och ungdomsledarutbyte. beslutar omstimulansåtgärder som dock inte får omfatta någon harmoniseringav medlemsstaternas lagar eller andra författningar.Regeringen framhåller att EU:s huvudsakliga roll inomungdomsområdet är att genom olika åtgärder stödja ochkomplettera den verksamhet som medlemsländerna själva bedriver.Regeringen anser att det är av särskild vikt att ungdomar görsdelaktiga i processen att utveckla den Europeiska unionen ochatt förbereda ungdomar för en framtid som europeiska medborgare.Regeringen erinrar om att genom deltar iprogrammet Ungdom för . Genom ett medlemskap kommer --framhåller regeringen -- att få möjlighet att fullt utdelta i EU:s beslutsprocess samt att ta del av de medel somfördelas av till medlemsländerna, bl.a. tillungdomsprojekt.Kulturutskottet konstaterar att ungdomspolitiken liksomhittills kommer att skötas på nationell nivå. Som framgår avpropositionen är det endast i de fall som det finns ett"europeiskt mervärde" som EU kommer att ta initiativ tillgemensamma insatser på ungdomsområdet.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angelägetatt ungdomar görs delaktiga i arbetet med att utveckla EU.Utskottet anser att utbytesprogram för ungdomar ochungdomsledare bör kunna bidra till förståelsen mellan folk avolika nationaliteter. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt utskottet vid olika tillfällen uttalat att ettinternationellt utbyte är viktigt för unga människor i bådepersonligt och socialt hänseende samt att ungdomars kontaktermed andra länder har betydelse för samhället i stort. (Se bl.a.yttr. 1992/93:KrU1y. )Vidare anser utskottet -- i likhet med vad som anges ipropositionen -- att särskild vikt bör läggas vid att nåungdomar som i vanliga fall inte skulle ha deltagit i ettungdomsutbyte samt att projekt som leder till långsiktigtsamarbete mellan organisationer och/eller deltagare skallprioriteras.Slutligen noterar utskottet att EU:s social- ocharbetsmarknadspolitik diskuteras. En rad förslagsom rör ungdomar har lagts fram av kommissionen i en grönbok omeuropeisk socialpolitik. Utskottet anser -- med hänvisning tillden arbetslöshet som råder också bland svenska ungdomar -- attdet är värdefullt att EU:s roll diskuteras när det gäller attstimulera olika insatser som leder till ungdomars integrering isamhället, exempelvis hur de skall kunna etablera sig påarbetsmarknaden.SammanfattningSammanfattningsvis tillstyrker kulturutskottet, såvitt avserutskottets beredningsområde, att godkänneranslutningsfördraget och slutakten samt avstyrker de i yttrandetbehandlade motionsförslagen.Stockholm den 24 november 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), CatarinaRönnung (s) och ().Avvikande meningar1. Svenska språkets ställning i EUEwa () anser att utskottet även bort anföraföljande:Utskottet har då det gäller den demokratiska aspekten påspråkanvändningen inom EU framhållit att det naturligtvis ärsärskilt angeläget att rätten för svenska folkvaldarepresentanter att uttrycka sig på sitt modersmål hävdas inomEU. Utskottet har också framhållit att denna rätt med kraftmåste hävdas redan från tidpunkten för inträde i EU,eftersom det eljest kan finnas en risk för att den i praktikensnabbt förlorar i värde. Det finns skäl att här tillägga att detockså kan finnas en risk för att om möjligheterna att utnyttjasvenska språket inte tas till vara, kommer i framtidenspråkkunskaperna och inte andra kvalifikationer att bliavgörande för vilka folkvalda representanter i EU som skallutses.2. TV-direktivet och utförsel av kulturföremålCharlotta L Bjälkebring (v) och () anser attutskottet även bort anföra följande:EG:s direktiv (89/552/EEG) om gränsöverskridande television(TV-direktivet) avser frågor som formellt tillhörkonstitutionsutskottets beredningsområde (jfr prop. del 1 s.232). Frågorna har dock nära samband med kulturutskottetsberedningsområde. Utskottet vill därför med anledning av motionU15 (v) yrkande 15 i motsvarande del framhålla angelägenheten avatt företrädarna för vid den pågående översynen ochutvärderingen på området aktivt verkar för ett effektivareutnyttjande av regelverket inte minst då det gällerrestriktionerna mot pornografi och våldsskildringar. Utskottetutgår från att utrikesutskottet vid sin prövning avmotionsyrkandet i denna del överväger om det är erforderligt mednågot initiativ för att detta syfte skall uppnås.Då det gäller den i samma motionsyrkande (U15 yrkande 15)upptagna frågan om innehållet i lagstiftningen till skydd förkulturarvet innebär vad utskottet anfört i det föregående attKulturarvsutredningens förslag bör avvaktas. Utskottetförutsätter att utredningen vid utarbetandet av sitt förslag idenna del beaktar synpunkterna i motionen.Trafikutskottets yttrande1994/95:TU1ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetGenom beslut i kammaren hänvisadesproposition 1994/95:19 medlemskap i unionenvad avser yrkandena 2, 3 och 4 till samtpropositionen i övrigt till utrikesutskottet. Det innebär attutrikesutskottet har att bereda propositionens yrkande 1, enligtvilket bör godkänna fördraget mellan Europeiskaunionens nuvarande medlemsstater och , , Finlandoch om de sistnämnda staternas anslutning tillEuropeiska unionen samt slutakten till fördraget.Utrikesutskottet har beslutat beredasamtliga övriga utskott tillfälle att senast den 24 novemberyttra sig över den del av proposition 1994/95:19 som remitteratstill utrikesutskottet jämte motioner i de delar som har sambandmed resp. utskotts beredningsområde.I detta yttrande behandlar trafikutskottetavsnittet Transporttjänster (s. 154--156) i propositionenskapitel 11,propositionens kapitel 12 Transportpolitik (s. 161--170),motion 1994/95:U15 av m.fl. (v) yrkande 10,motion 1994/95:U16 av m.fl. (s) yrkande 9, iden del yrkandet rör utskottets beredningsområde.1 Bakgrund1.1 yttrande om EES-avtaletI sitt yttrande 1992/93:TU1y över proposition 1991/92:170 omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) framhöllutskottet att utvecklingen inom transport- ochkommunikationssystemet har en avgörande betydelse förmöjligheterna att stärka den svenska industrins konkurrenskraftoch därmed skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt. Enfortsatt utveckling av ett effektivt trafiksystem, där ansvartas för miljö, säkerhet och regional balans, förutsätter --betonade utskottet -- att det svenska transportväsendetbetraktas som en del av ett större europeiskt transportsystemmed snabba och flexibla förbindelser oberoende av nationellagränser. Villkoren för transportföretagen i måste vidarevara sådana att en effektiv och livskraftig transportnäring kanutvecklas. Detta sades i sin tur kräva att transportföretagen iSverige och andra europeiska länder får arbeta under sålikvärdiga villkor som möjligt.Utskottet framhöll vidare att i betydandeutsträckning innebar likvärdiga villkor för utförande av deinternationella transporterna för svenska och andra länderstransportföretag. Det av EG självt uppställda målet att nå eninre fri transportmarknad hade emellertid inte --påpekade utskottet -- till alla delar nåtts. Som exempel angavsatt cabotage -- dvs. rätt att utföra inrikes transporter medtransportmedel som är registrerade utomlands -- inte skullekomma att införas i full utsträckning för vare sig luftfarten,sjöfarten eller lastbilstrafiken i och med att den inremarknaden trädde i kraft . Med hänvisning tillde resultat EG hade uppnått och det arbete som pågick i syfteatt ytterligare liberalisera transportmarknaden -- samt deeffekter detta arbete kunde väntas få för EES och därmed förSverige -- ansåg utskottet, från de synpunkter det hade attföreträda, att borde godkänna EES-avtalet.1.2 yttrande om ändringar avEES-avtaletI sitt yttrande 1993/94:TU4y över proposition1993/94:203 om ändringar av m.m. (det s.k.tilläggsavtalet) noterade utskottet att därigenombl.a. tillfördes en rådsförordning , som innebarrätt till gränsöverskridande lastbilstrafik utan restriktionerinom hela EES-området. Vidare noterade utskottet enrådsförordning som innebär att cabotage förlastbilstrafik får bedrivas inom EES-området i en till börjanbegränsad omfattning samt att sådant cabotage fr.o.m. den 1 juli1998 skall tillåtas i full utsträckning. Utskottet kunde ocksåkonstatera att tilläggsavtalet innebär att lufttrafikföretag medsäte inom EES får rätt att fritt bedriva kommersiell luftfartmellan sådana flygplatser inom området som är öppna för civilluftfart. Rätten till cabotage inom EES skulle dock införasstegvis för att bli i princip obegränsad.Vad gäller cabotage inom sjöfartssektorn framhöll utskottetatt den tillämpliga rättsakten hade undantagits fråntilläggsavtalets tillämpningsområde. I sammanhanget nämndes attcabotagerätten i fråga var begränsad. Begränsningarna skulledock avvecklas gradvis för att helt upphöra den 1 januari 2004.Vidare framhöll utskottet att den rättsakt som reglerar rättentill cabotage på EU:s inre vattenvägar inte kunde blitillämplig beträffande förrän vi har tillgång till dessapå samma villkor som EU:s medlemsstater. Detta skulle bli falletförst sedan en uppgörelse nåtts om sjöfarten på , som styrsav en särskild konvention.Den från principiella och praktiska synpunkterbetydelsefulla cabotagerätten hade sålunda -- framhöll utskottet-- ännu inte genomförts inom EU i full utsträckning för vare sigluftfarten, sjöfarten eller godstransporterna på väg. Sådan rättskulle emellertid införas gradvis för alla dessa transportslagoch därvid -- utom såvitt avser sjöfarten och transporterna påinre vattenvägar -- komma hela EES-området till del. Medhänvisning härtill, till den liberalisering som hade skett avden gränsöverskridande lastbilstrafiken och betydelsen härav förden svenska åkerinäringen samt till vad utskottet hade anfört isitt yttrande , tillstyrkte utskottet för sin del attriksdagen godkände tilläggsavtalet.2 Propositionens huvudsakliga innehåll såvitt rörtrafikutskottets beredningsområdeFrågor som berör utskottets beredningsområde behandlas ipropositionen främst i avsnittet Transporttjänster(s. 154--156) i kapitel 11 och i kapitel 12Transportpolitik (s. 161--170).I den förstnämnda delen av propositionen lämnas enredogörelse för cabotagefrågorna med i stort sett samma innehållsom det utskottet redovisade i sitt yttrande över ändringarna iEES-avtalet. Härutöver framhålls i propositionen att någon totalavreglering för linjetrafik med buss inte är att förvänta. Iflera avseenden fordras fortfarande -- betonas det -- tilläggtill tidigare fattade beslut för att den fria marknaden skallkunna fungera på avsett sätt. Detta understryks också, framgårdet av propositionen, i en av i december 1992publicerad vitbok om den framtida transportpolitiken inom EG.Innehållet i denna vitbok intar en dominerande plats i detinledande avsnittet av kapitel 12, Transportpolitik. Här erinrastill en början om att numera innehåller enavdelning XII (artikel 129b--129d), som tillkom genomMaastrichtfördraget och som har rubriken betonas vikten av s.k. nätverk på transportområdet för attfrämja sammanhållningen i och utjämna klyftorna mellanolika regioner. Nätverkstänkandet och vikten av att utvecklatransportsystemen och rörligheten för människor med tillbörlighänsyn till miljön och kostnadsansvaret för denna betonas starkti vitboken. EU:s transportministrar ställde sig i juni 1993bakom vitbokens idéer och uppmanade kommissionen att förministerrådet lägga fram konkreta förslag till åtgärder.Vidare framhålls i propositionen att förhandlingarna omsvenskt medlemskap i inte reste några problem på områdenatransportpolitik, telekommunikationer och post. EES-avtaletomfattar huvuddelen av rättsakterna inom dessa områden. Detframhålls också att de remissinstanser som yttrat sig övertransport- och kommunikationsavsnitten i departementspromemorianom medlemskap i den europeiska unionen (Ds 1994:48) harkonstaterat att ett EU-medlemskap inte medför några dramatiskaförändringar för svensk del. pekar remissinstansernapå vikten av att får fullt inflytande i besluten om denframtida politiken.Efter inledningsavsnittet följer en redogörelse i sjuavsnitt med rubrikerna Landtransporter, Inre vattenvägar,Sjöfart, Luftfart, Farligt gods, Post och telekommunikationeroch Transeuropeiska nät (TEN).I avsnittet om landtransporter framhålls bl.a. attlastbilstrafiken ökar starkt inom EU. Det är --betonas det -- angeläget att den inre marknaden ochavregleringen av landtransporterna inte leder till negativamiljöeffekter. bör därför verka för att varje trafikslagbär sina samhällsekonomiska kostnader (principen omkostnadsansvar) samt för skärpta avgas- och bränslekrav.I fråga om de gränsöverskridande lastbilstransporternaerinras i propositionen om att de inbördes bilaterala avtalenmellan och de andra EFTA-länderna har ändrats så attden hittillsvarande fria trafiken kvoteras på ett sätt sommotsvarar den s.k. ekopunktsreglering som EG har i förhållandetill . har genom medlemskapsförhandlingarnafått en uppgörelse som gör det möjligt att behållaekopunktssystemet gentemot de nuvarande medlemsstaterna i EUäven vid ett medlemskap. Det återstår ännu att tekniskt lösa omSverige, och skall gå över till ekopunkter ellerom de bilaterala kvoterna skall behållas.Det betonas i propositionen att ett medlemskap i i frågaom marknadstillträde på landtransportområdet inte innebär någraväsentliga skillnader i förhållande till . Isammanhanget erinras emellertid om att kommissionen -- i syfteatt neutralisera konkurrensvillkoren på den inre marknaden --föreslagit harmonisering av tyngre fordons vikt och dimensioneräven i nationell trafik. Det är enligt propositionenutomordentligt viktigt att vi i kan behålla våra mått-och viktregler. I annat fall skulle transportkostnaderna ökakraftigt, som negativa effekter för miljön ochtrafiksäkerheten skulle kunna befaras.I avsnittet Inre vattenvägar erinras om att intehar någon kanal- och flodtrafik av det slag som är vanligt påkontinenten. Vi kommer därför att beröras i mycket litenomfattning av de rättsakter som finns på området. De frånpraktisk synpunkt mest betydelsefulla rättsakterna är de somreglerar marknadstillträdet och rätten till cabotage på de inrevattenvägarna. Även om vi endast marginellt kommer att berörasav regleringen om de inre vattenvägarna, kan denna få betydelseför fraktköparna genom ökad konkurrens med lägre priser somföljd.I propositionen framhålls att i stort sett samtliga rättsaktersom har utfärdats på sjötransportområdet tidigare harredovisats i propositionerna om och omtilläggsavtalet. Detta gäller dock inte den viktigarådsförordningen om cabotage, som utskottet redogjorde för isitt ovan nämnda yttrande .