bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — tillstyrker i betänkandet--mot bakgrund avatt en majoritet i folkomröstningen röstat ja till svensktmedlemskap i --regeringens förslag i proposition 1994/95:19Sveriges medlemskap i unionen om att skallgodkänna fördraget om anslutning till EU samt slutaktentill fördraget. Samtliga partier står bakom dettaställningstagande.I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner somväckts med anledning av propositionen. Med hänvisning till vadsom anförts i yttranden från andra utskott föreslårutrikesutskottet att som sin mening skall geregeringen till känna vad lagutskottet anfört om konsumentskyddoch livsmedelspolitik samt vad jordbruksutskottet anfört ommiljöpolitikens utformning och miljöarbetet i Central- ochÖsteuropa samt i fråga om jordbrukspolitiken. Övrigamotionsyrkanden besvaras eller avstyrks.Beträffande Västeuropeiska unionen (VEU) framhållerutrikesutskottet det angelägna i att får tillgång ordning genom vilken vårt land bereds insyn i och tillgångtill de europeiska säkerhetspolitiska diskussioner som pågår iden utvidgade VEU-kretsen. Utskottet framhåller också att detdelar regeringens uppfattning att ett observatörskap i VEU ärförenligt med alliansfrihet och att ett sådant skullege den nödvändiga insynen.Reservationer har på enskilda avsnitt i betänkandet lämnats avModerata samlingspartiet, , , , samtKristdemokraterna.Nämnda partier samt enskild (s)-ledamot har lämnat särskildayttranden som också har fogats till betänkandet. I proposition 1994/95:19 hemställs (yrkande 1) att riksdagengodkänner fördraget mellan , , , Hellenska republiken,, Franska republiken, , Italienskarepubliken, Storhertigdömet , KonungariketNederländerna, Portugisiska republiken, Förenade konungariketStorbritannien och (Europeiska unionensmedlemsstater) och , Republiken ,Republiken och om KonungariketNorges, Republiken , Republiken ochKonungariket anslutning till Europeiska unionen samtslutakten till fördraget.Propositionens yrkanden 2, 3 och 4 har genom beslut den 12oktober 1994 (prot. 1994/95:8) remitterats tillkonstitutionsutskottet (bet. 1994/95:KU17). 1994/95:U2 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger till känna vad i motionenanförts om att bruna bönor klassificeras som proteingröda isyfte att rädda kvar den öländska bönodlingen vid ettEU-medlemskap.1994/95:U3 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att till anslutningsavtalet fogaett protokoll och en deklaration för av det slag somföreslagits i Vitboken.1994/95:U4 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att skall tilldelas av den sockerkvot somSverige enligt avtal med Europeiska unionen får utnyttja vid ettmedlemskap.1994/95:U5 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ett aktivt ställningstagande isamarbetet med EU om att stävja legaliseringstendenserna avdroger i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att , , börbibehålla den gränsanknutna kontrollen av narkotika.1994/95:U6 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hälsoaspekterna bör väga tyngre änfrihandelsaspekterna vid ställningstaganden om inskränkningar ifrihandeln.1994/95:U8 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om antal klasser för arealbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelning av mjölkkvoter till dem somgjort av myndighet krävda investeringar, t.ex. igödselvårdsanläggning,1994/95:U12 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om narkotikaskyddet vid ett svensktmedlemskap i unionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attde slumpmässiga gränskontrollerna vid våra inre gränser inteskall avvecklas förrän kompensatoriska åtgärder har införts ochutvecklats till en tillfredsställande effektivitet både iSverige och andra medlemsländer.1994/95:U13 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett fortsatt stöd till odlingenav bruna bönor på Öland.1994/95:U14 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU verka för en förenkling av CAP påså sätt att en generell och lika arealersättning inkluderandevall och gröngödsling prövas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att överföring av mjölkkvoter bör hanterasav inom ramen för ett system med administrativtfastställda priser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att dela in södra mjölkregionen i en"skogsbygdsdel" och en "slättbygdsdel",8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den bör öka den generellaneddragningen av mjölkkvoter något för att öka utrymmet förjordbruksföretag som nystartat eller byggt ut mjölkproduktionenfram till varvid den maximala självriskenbör minimeras till avseende den utbyggda delen.1994/95:U15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen,4. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att skydda och förstärkaoffentlighetsprincip och meddelarskydd,5. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utrikes- och säkerhetspolitik i EU,6. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om politik i EU gentemot ,7. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om agerande i EU angående EU:shandelspolitik mot tredje land,8. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om agerande inom EU när det gällerbiståndspolitik och skuldpolitik gentemot fattiga länder,9. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts som svenska mål för ekonomisk politik ochpolitik mot arbetslöshet i EU,10. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska krav inom transportpolitikensområde i EU-samarbetet,11. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hälso- och socialpolitik i EU-samarbetet,12. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljögarantin enligt artikel 100a.4 iRomfördraget,13. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsumentpolitik i EU-samarbetet,14. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukspolitik i EU-samarbetet,(delvis)15. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder på kultur- och mediaområdet iEU-samarbetet,16. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regeringens hållning i EU-samarbetet påinvandrings- och asylområdet.1994/95:U16 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsumentpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om narkotikafrågor vid ett svensktEU-medlemskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en strategi för det miljöpolitiska arbetetinom EU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioritering av olika miljöfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sektorsansvar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkta resurser för miljöarbetet i EU,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska prioriterade områden inom trafikoch miljö, kemikaliehantering, luft- och vattenföroreningarrespektive avfall,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om livsmedelspolitiken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om spannmål och oljeväxter,12. att avslår förslaget om att restitueraavgifterna avseende förmalning och fettvaror och i övrigt gerregeringen till känna vad i motionen anförts om detta,13. att avslår förslaget om att kompenserastärkelsen med ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mjölkkvoter,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om landsbygdsutveckling,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionalpolitiken.1994/95:U17 av m.fl. (c) vari yrkas1. att begär att regeringen utformar ett system medadministrativt fastställda priser vid handel med mjölkkvoter ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att begär att regeringen fördelar sockerkvoten såatt det fortsättningsvis blir möjligt att producera socker påGotland,1994/95:U24 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att före eventuell ratificering av medlemsavtalethos regeringen begär en av samtliga EU-stater utfärdad garantiför att utan skadestånd eller sämre handelspolitiskavillkor än de som råder före medlemskapet eller andrarepressalier enligt eget beslut kan lämna Europeiska unionenefter en övergångstid av högst ,3. att -- vid ett eventuellt svenskt EU-medlemskap-- beslutar om en lagändring som innebär att utrikessekretesseninte gäller för EU-samarbetet och att samtliga EU-dokumentdärmed kan behandlas som inrikeshandlingar och till fullo varaunderställda svensk lagstiftning angående offentlighet ochmeddelarfrihet,4. att -- vid ett eventuellt svenskt EU-medlemskap-- som sin mening ger regeringen till känna att svenskaföreträdare i de olika EU-organen i tal och skrift bör användadet svenska språket,6. att beslutar att som eventuell EU-medlemicke kommer att acceptera att artikel 223 i upphävseller ändras,7. att hos regeringen begär förslag tillratificering av ännu ej ratificerade miljöavtal,8. att hos regeringen begär förslag om inrättande aven internationell miljödomstol,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i internationellamiljöorganisationer, t.ex. , bör verka för attvissa beslut om åtgärder mot gränsöverskridande miljöstörningarbör kunna fattas med majoritet och med överstatlig giltighet,10. att hos regeringen begär en utförlig årligredovisning av verkningar med tonvikt påkonsekvenserna dels för svensk ekonomi, dels på konsekvensernaför miljö och demokrati,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för tillkomsten aven ur existerande europeiska samarbetsorganisationer grundadalleuropeisk samarbetsorganisation.1 Handläggning i av frågor om europeisk integrationSveriges roll i det europeiska samarbetet har övervägts ochprövats var gång detta samarbete har stått inför genomgripandeförändringar. har , främst 1961,1967 och 1970, men även kontinuerligt, gjort de bedömningar avsina möjligheter och intressen som situationen krävt . Målet har varit ett aktivt deltagandei den västeuropeiska integrationen och omfattande, nära ochvaraktiga förbindelser med EG. De frihandelsavtal som slötsmellan och Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) samtKol- och stålgemenskapen (EKSG) kompletterades sedermeramed ett samarbete mellan och EG på en rad områdenutanför handelsområdet. Parallellt härmed intensifieradessamarbetet mellan EG och EFTA:s samtliga medlemsstater. Sverigevar en av initiativtagarna till den process mot ett Europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES) som påbörjades och somresulterade i , vilket trädde i kraft den 1 januari1994.I mitten av 1980-talet stod den europeiska gemenskapen införett nytt viktigt skede i sin utveckling. En plan antogs 1985 medsyftet att med utgången av avskaffa återstående hinderför handeln mellan medlemsstaterna och skapa en i fullständigmening fri inre marknad med fri rörlighet för personer, varor,tjänster och kapital. Denna ytterligare integration av EG:smedlemsstater föranledde , liksom övriga EFTA-länder, attpå nytt se över sina relationer till den europeiska gemenskapen.I proposition 1987/88:66 redogjorde regeringen för utvecklingenav det västeuropeiska samarbetet på olika områden ochpresenterade sin syn på den roll spelade och kunde spelai integrationsarbetet. I det betänkande som framlades medanledning av propositionen och till följd därav väckta motioner(bet. UU 1987/88:24) angav utrikesutskottet som ett mål förSveriges pågående och förestående kontakter med EG att de ommöjligt skulle leda till samma fördelar och åtaganden förmedborgare, institutioner och företag i som skulle kommaatt gälla i den europeiska gemenskapen när EG:s planerförverkligats. Liksom syftet dittills varit att minskahandelshindren i , skulle syftet nu vara att avskaffahindren för personers, varors, tjänsters och kapitalströmmarsrörlighet, hette det i betänkandet.Utrikesutskottet fastslog vidare att förhandlingarna med EGskulle vara förutsättningslösa. Avsikten borde vara att breddaoch fördjupa samarbetet med EG på varje område så långt dettavore förenligt med neutralitetspolitiken. Inget område bordevara undantaget från förhandlingar. konstateradeutskottet att självt valt sin neutralitetspolitik ochatt det är vi själva som bestämmer dess innehåll. Utskottetkonstaterade vidare att ett svensk medlemskap inte var ett målför de diskussioner med EG som då förestod. godkändeutskottets betänkande med reservation från Vänsterpartietkommunisterna. Dessa allmänna mål för EG-samarbetebekräftades ånyo av påföljande år (bet. 1988/89:UU19).Den dramatiska utvecklingen som inleddes med falli ändrade förutsättningarna för den svenskautrikes- och säkerhetspolitiken. Decentral- och östeuropeiska liksom de baltiska länderna var påväg att återerövra sin frihet. Mot bakgrund av detta nya lägegjorde regeringen en hemställan till omatt ta ställning för medlemskap i I december samma åruttalade , i enlighet med ett betänkande frånutrikesutskottet, att den "lika dramatiska som positivautvecklingen på en med historiska mått korttid skapat förutsättningar för en kvalitativt ny europeisksamarbetsordning, vilken inte längre präglas av ideologiska ochsäkerhetspolitiska motsättningar mellan öst och väst" (bet.1990/91:UU8). fann att ett svenskt medlemskap i ligga i vårt lands intresse. ochMiljöpartiet reserverade sig mot beslutet. Sverigesmedlemsansökan överlämnades till ordföranden i EG:s ministerrådden . Förhandlingarna om medlemskap i i och avslutades formelltden 30 mars 1994.Fördraget om Europeiska unionen (EU), , somträdde i kraft , omfattar såväl desamarbetsområden som regleras i de ursprungliga grundfördragen(Europeiska ekonomiska gemenskapen, numera Europeiskagemenskapen (EG), Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) ochEuropeiska atomenergigemenskapen (Euratom) (med de ändringar somtillkom genom ) -- dvs. det vi sammantagetkallar EG -- som de nya mellanstatliga samarbetsområdena. Dettainnebär i sin tur, enligt artikel 0 i , attSverige fr.o.m. förhandlade om medlemskap iEuropeiska unionen, EU.En stor riksdagsmajoritet stod bakom den svenskaförhandlingsuppläggningen, så som den presenterades för dedåvarande EG-staterna av statsrådet i samband medinledandet av förhandlingarna. Anförandet, som återgavs sombilaga till utrikesutskottets betänkande om och EG(1992/93:UU20), redovisade de svenska utgångspunkterna införförhandlingarna på en rad centrala områden. har även,genom att anta en rad andra betänkanden (bl.a. 1990/91:KU22,1990/91:UU21, 1991/92:UU24, 1992/93:EU1, 1993/94:KU21 samt1993/94:UU20), utförligt redovisat bakgrunden till Sverigessträvan att delta i det europeiska integrationsarbetet och denutveckling som lett fram till beslutet att ansöka om medlemskapi den europeiska gemenskapen/unionen. Hela förhandlingsarbetethar tagit sin utgångspunkt i dessa grundläggandeställningstaganden.Den av särskilt tillkallade delegationen, Svenskadelegationen till gemensamma parlamentarikerkommitténEG--(EU-delegationen), följer i egenskap av organ förriksdagens kontakter med den europeiskaintegrationsprocessen och har svarat för samrådet med regeringenunder medlemskapsförhandlingarna. Utöver det samråd som dessutomägt rum i har i sin helhetkontinuerligt informerats om förhandlingarnas förlopp.Europaminister har vid återkommande tillfällenlämnat aktuell information i kammaren och besvarat frågor ochinterpellationer rörande Europapolitiken ochmedlemskapsförhandlingarna.I sitt av godkända betänkande1993/94:UU20 om och Europeiska unionen anfördeutrikesutskottet följande om det avtal som träffats mellanSverige och Europeiska unionen:Det avtal som och EU:s medlemsstater har enats omskulle, enligt utskottets uppfattning, på ett avgörande sättförbättra förutsättningarna för en fortsatt utveckling av vårtlands välstånd och välfärd. Ett närmare och tätare samarbete iEuropa skulle också förbättra förutsättningarna för Unionensviktigaste strävan -- att säkra freden och friheten i Europa.Ett medlemskap i skulle göra det möjligt för att, somlikvärdig part, delta i utformningen av framtid ochEuropas samarbete med omvärlden. Utskottet välkomnar attSverige, genom det resultat som uppnåtts i förhandlingarna medEU:s medlemsstater, nu har tagit ett viktigt steg för attmöjliggöra ett svenskt medlemskap i unionen.Riksdagen beslutade att en folkomröstning skullehållas om svenskt medlemskap i (bet. 1993/94:KU50).Folkomröstningen, som ägde rum , gällde omSverige skulle bli medlem i EU i enlighet med det avtal somförhandlats fram mellan och EU:s medlemsstater.Svarsalternativen i folkomröstningen var ja eller nej. Dessutomfanns möjligheten att rösta blankt. (2 833 721personer), dvs. en majoritet av de röstande, svarade ja påomröstningens fråga. (2 539 132 personer) svarade nej.0,blanka röster avgavs. Valdeltagandet blev det största i ensvensk folkomröstning -- av de röstberättigade deltog.Alla politiska partier har förklarat sig beredda attrespektera utfallet av folkomröstningen.Regeringens proposition 1994/95:19 medlemskap iEuropeiska unionen anmäldes och bordlades (prot. 1994/95:1). biföll kammarentalmannens förslag att hänvisa propositionens yrkanden 2, 3 och4 till samt propositionen i övrigt tillutrikesutskottet (prot. 1994/95:8). Då motionstiden gick ut den18 hade sammanlagt 24 motioner väckts med anledningav propositionen; 23 av dessa har -- helt eller delvis --anknytning till de delar av propositionen som remitterats tillutrikesutskottet. Med anledning av proposition 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i , vilken remitterats till jordbruksutskottet, harutrikesutskottet sedermera beslutat att överlämna vissa medanledning av proposition 1994/95:19 väckta motionsyrkanden tilljordbruksutskottet.Konstitutionsutskottet behandlar i sitt betänkande(1994/95:KU17) yrkandena 2, 3 och 4, dvs. propositionens fjärdedel med därtill hörande förslag till lagtext och bilagor, jämtede motionsyrkanden som föranletts av propositionen i dessadelar. behandlar därutövergrundlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i i ettseparat betänkande (1994/95:KU9).Utrikesutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälleatt avge yttrande över propositionen i den del som remitteratstill utrikesutskottet jämte motioner i de delar som har sambandmed respektive utskotts beredningsområde. Yttranden har avgivitsav , finansutskottet, skatteutskottet,justitieutskottet, lagutskottet, försvarsutskottet,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet,trafikutskottet, jordbruksutskottet, näringsutskottet samtarbetsmarknadsutskottet.Yttrandena har intagits i bilaga 1 till betänkandet.2 Betänkandets dispositionI betänkandet tar utskottet under skilda avsnitt upp de olikafrågor som aktualiserats genom regeringens proposition omSveriges medlemskap i unionen. Betänkandet inleds meden historisk återblick, och därefter följer en översiktligredogörelse för EG/EU:s institutioner och rättssystem,förhandlingarna om svenskt medlemskap, beredningen iregeringskansliet samt en översiktlig redogörelse föranslutningsfördraget.Under ett avsnitt med allmänna överväganden tar utskottetsedan upp vissa mera övergripande frågor om medlemskap iEuropeiska unionen och behandlar i anslutning därtill motionervari bl.a. yrkas avslag på propositionen.Med utgångspunkt huvudsakligen i propositionens systematik(tredje delen) går utskottet i därpå följande avsnitt in mera idetalj på förhandlingsresultatet och innebörden för avett medlemskap. Den fria rörligheten för personer, varor,tjänster och kapital behandlas därvid först. Varje avsnittinleds med en sammanfattning av de bedömningar som görs ipropositionen angående betydelsen och innebörden av ettEU-medlemskap på resp. område. Eftersom propositionensredovisning och bedömningar vad gäller somliga frågor återkommeri flera olika kapitel kan en del upprepningar inte undvikas.Vissa frågor som spänner över flera samarbetsområden, haraktualiserats i motioner eller i yttranden från andra utskott,eller som av andra skäl bedömts betydelsefulla, uppmärksammassärskilt. I förekommande fall avslutas avsnittet med utskottetsöverväganden.EU är ett övergripande, politiskt begrepp som täcker denhelhet som omfattas av . I betänkandetanvänds således förkortningen EU när det är denna helhet somavses. Av de tre s.k. pelare som unionen vilar på är det pelare2 (gemensam utrikes- och säkerhetspolitik) och pelare 3 (områdetför rättsliga frågor och inrikes angelägenheter) som bildar denya samarbetsområdena i unionen. Begreppet EU används alltså isammanhang som inkluderar dessa områden.Pelare 1 omfattar det traditionella ekonomiska samarbetet(EEG, numera EG, EKSG, Euratom). EG (Europeiska gemenskapen) ärockså fortsättningvis beteckningen för detta. Eftersom endast EGhar normgivningsmakt betecknas även regelverket som och rättsakterna (förordningar, beslut, direktiv) somEG-rättsakter.I några fall -- t.ex. då frågor diskuteras som anknyter tillsamarbetet i alla tre pelarna -- används beteckningen EG/EU.Slutligen kan noteras att Europeiska gemenskapens råd numera,i svensk översättning, heter Europeiska unionens råd, eller ikortform . Alltjämt är dock den vanligaste benämningenministerrådet. Några andra namnändringar har inte EG/EU beslutatom. I betänkandet används således bl.a. namnenEuropaparlamentet, och , eller ilöpande text, då det av sammanhanget klart framgår vad somåsyftas, kommissionen, parlamentet eller domstolen.Yttranden från andra utskott återges i bilaga 1. Delar avanslutningsfördraget inkl. vissa protokoll, slutakten samtskriftväxlingar återfinns i betänkandets bilaga 2. Enförteckning över termer och förkortningar finns i bilaga 3.Samtliga bilagor och protokoll till anslutningsakten, vilkaenligt fördraget utgör en integrerad del av akten, finns ipropositionens bilaga 10 (del 3).3 för europeiskt ekonomiskt samarbete (OEEC)tillkom för att möjliggöra mottagandet av denamerikanska s.k. Marshallhjälpen till . Detta blevinledningen till ett bredare europeiskt ekonomiskt samarbeteefter slut. Redan vid tillkomsten av OEECfanns förespråkare för ett längre gående samarbete och en störregrad av ekonomisk integration. skulle stärkasekonomiskt och skapa en enhetlig marknad för att bli en faktoratt räkna med i världshandeln. Kolet och stålet, själva råvaranför kriget, skulle förvaltas gemensamt. Den 18 april 1951undertecknade , , , ,och fördraget om Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) eller Parisfördraget.