bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Av allra största betydelse för är därför attGATT-förhandlingarna framgångsrikt slutförts.Genom har handeln med teko- ochjordbruksvaror integrerats i de multilaterala handelsreglerna. Förutom beslutom avveckling av importrestriktionerna för tekovaror sänks tullarna på dettaområde med i genomsnitt . På jordbruksområdet görs åtaganden omtullsänkningar med i genomsnitt . Det är också viktigt för attregelverket förstärkts och effektiviserats.Förutsättningarna att utnyttja den ökade handelspotential som det nyaGATT-avtalet ger är olika i skilda . Utskottet delar därför denuppfattning som förs fram i motion U218 (c) att det är viktigt att iolika sammanhang följer upp avtalets inverkan på handel. Sverigehar föreslagit att skall ges mandat att utvärdera resultatet av rundan.Sverige har också tillsammans med de nordiska länderna tagit initiativ till attmiljöfrågorna getts ökad tyngd i verksamhet.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion U218 (c) yrkande 4är besvarad.Förslaget i motion U211 (v) yrkande 5 om att skall ta initiativ tillGATT-förhandlingar i syfte att öka tillträde till världsmarknadenavstyrker utskottet med hänvisning till vad ovan anförts.Utskottet anser sig inte heller ha skäl att föreslå att göra enframställning till regeringen om svenska initiativ i råvarufrågorna i ,, och de regionala utvecklingbankerna eller om att Sverigeskall stödja förslag om hur ekonomi skall förstärkas.Motion U211 (v) yrkandena 1 och 8 avstyrks sålunda.Utredningar m.m.Sammanfattning av motionernaI motion U212 yrkande 8 föreslår Socialdemokraterna att regeringen skall låtautreda och lägga fram förslag som syftar till att öka överblick överbiståndsbudgeten. Motionärerna vill att skall få en bättreredovisning av det samlade biståndet och efterlyser därför en mer ingåenderedovisning i budgetpropositionen.Enligt yrkande 5 (delvis) i samma motion bör en analys av utvecklinggöras. Motionärerna påpekar att utvecklingen i är sammansatt. De menaratt det nu -- efter strukturanpassningsprogrammens införande och efterdet slut -- är påkallat att göra en grundlig genomlysning avutvecklingen i Afrika.Vänsterpartiet föreslår i motion U211 yrkande 4 att en parlamentariskutredning skall tillsättas med uppdrag att utarbeta riktlinjer för en bredaresvensk u-landspolitik där biståndet ingår som en del. Utredningsarbetet skallutgå från de synpunkter som lagts fram av UNDP rapport, somkritiserar den nuvarande inriktningen av i-ländernas biståndspolitik. Enligtmotionärerna bör solidaritetsrörelser och humanitära organisationer medverka iden föreslagna utredningen.I samma motion, U211 yrkande 2, föreslår att i enlighet medförslag från den alliansfria rörelsen en internationell konferens börsammankallas för att penetrera frågan om hur en förstärkning av Afrikasekonomiska utveckling skall kunna finansieras.Enligt motion U210 (v) yrkande 3 bör regeringen ta initiativ till en svenskutredning och utvärdering av IDA-biståndets effekter.I motion U216 yrkande 1 (delvis) efterlyser Ny demokrati en bättreredovisning av biståndet. bör få en utförlig redovisning avvilken skall framgå projektanalyser samt löne- och administrationskostnader.I motion U218 (c) yrkande 1 begärs att regeringen skall presentera enutvärderingsrapport av och verksamhet ur social ochmiljömässig synpunkt. I utvärderingen bör kritiska rapporter från u-ländernaoch från oberoende forskare och organisationer ingå.Motionärna anser också att en noggrann bedömning av det svenska bidraget tillIDA bör göras vid nästa omförhandling.UtskottetOlika delar av biståndet har granskats och utvärderats inomramen för ett flertal separata översyner och utredningar. Ett tiotalutredningar har lagt fram förslag rörandebiståndsverksamheten. är utvecklingssamarbetet föremål föröversyn i flera utredningar. Sekretariatet för analys av utvecklingssamarbetet(SAU) som inledde sin verksamhet har i uppdrag att på ettsystematiskt sätt söka besvara övergripande frågor om biståndets nytta ocheffektivitet. SAU:s arbete leds av en kommitté (dir. 1992:59) som avser attunder avlämna ett betänkande med förslag om inriktningen av ochformerna för en fortsatt kvalificerad analys- och utvärderingsverksamhetinriktad på biståndets effektivitetsfrågor. hari sitt avlämnade betänkande roller i biståndet (SOU 1994:19) tagitupp frågor rörande biståndsförvaltningens organisation samt styrningen avsvensk medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet. föreslagit en genomgripande reform av biståndsorganisationen.Remissbehandlingen skall vara avslutad till den 22 april.Förutsättningarna för demokratibistånd via politiska partier utreds förnärvarande av en särskild utredare. Denne har i uppdrag att i samråd medsvenska politiska partier och biståndsmyndigheter överväga och ge förslag tillåtgärder som syftar till att tillvarata svenska politiska partiers kunskaperoch engagemang för att bygga upp och stärka demokratin i länder medotillräcklig demokratisk infrastruktur.Utskottet har vid tidigare behandling av motionsvis framförda förslag omutredning av biståndsverksamheten (se senaste bet. 1992/93:UU15) uttalat sigpositivt till att olika aspekter av biståndet ingående analyseras och granskas.Utskottet konstaterade att de förslag inom olika delar avbiståndsverksamheten som lagts fram med anledning av utredningarnas slutsatserhar gett värdefulla bidrag till förnyelsen och anpassningen av formerna ochmetoderna i biståndet. Utskottet ansåg också att det är av stort värde attefter göra en bredare och mer övergripande översyn avbiståndet.De synpunkter på värdet och behovet av en ingående redovisning till riksdagenav det samlade biståndet som förs fram i motion U212 (s) är enligt utskottetsmening beaktansvärda. I propositionen påpekas också att om allmänhetensintresse för ett långsiktigt biståndsarbete skall kunna vidmakthållas krävs enaktiv opinionsbildning. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse attden årsredovisning som lämnas i skriften bistånd 1992/93 ger en samladoch lättillgänglig information om utvecklingssamarbetet och dess resultat.Vad avser motionärernas förslag om redovisningen till ibudgetpropositionen utgår utskottet från att regeringen i den kommandeberedningen av utredningsförslagen och i budgetarbetet väger in motionärernaspropåer om hur redovisningen av utvecklingssamarbetet bör utformas.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att något uttalande frånriksdagens sida med anledning av motion U212 (s) yrkande 8 inte är påkallat.Regeringen gör i samband med den årliga prövningen i budgetarbetet enuppföljning av biståndets administrativa kostnader. Vissa år sker enfördjupning av detta arbete i samband med utredningar av olika delar avbiståndet.Med hänvisning till vad som anförts i det föregående avstyrker utskottetmotion U216 yrkande 1 (delvis).Med anledning av förslaget i motion U211 (v) yrkande 4 vill utskottetframhålla att det enligt utskottets mening är rimligt att avvakta resultatet avpågående utredningsarbete innan behovet av en eventuell samlad biståndspolitiskutredning övervägs. Utskottet avstyrker alltså motionen i här aktuell del.Med anledning av förslaget i motion U212 (s) om att utvecklingen i Afrikabör bli föremål för analys vill utskottet erinra om att en större studie av detsvenska utvecklingssamarbetet med gjordes . I internationellasammanhang pågår en intensiv utredningsverksamhet om utvecklingen i Afrika.Afrikanska har utarbetat en rapport med rekommenationer tillolika åtgärder beträffande södra . deltar förnärvarande i en internationell studie om Afrika.Världsbanken har lagt fram en studie rörande utvecklingen i 29afrikanska stater -- Adjustment in : Reforms, Results and the Road Ahead.Även om utvecklingen i vissa områden i går i positiv riktning ärutvecklingsproblemen mycket stora. Det är därför enligt utskottets meningviktigt att komplexa utveckling fortlöpande analyseras. Utskottet ärdock inte berett att med anledning av det här aktuella förslaget uttala sigför att en studie och analys av utveckling skall komma till stånd.Utskottet anser alltså att motion U212 yrkande 5 (delvis) inte bör föranledanågon åtgärd.Beträffande förslaget i motion U211 (v) yrkande 2 om sammankallande av eninternationell konferens om ekonomiska utveckling vill utskottethänvisa till vad som anförs i det föregående om utredningsverksamheteninternationellt. har också tillsammans med tagit initiativ tillett internationellt seminarium om de fattigaste ländernas skuldproblem. som ägt rum har även effektiviteten av olikaskuldlättnadsåtgärder analyserats. Syftet med seminariet var att nå ökadförståelse internationellt för behovet av ytterligare skuldlättnad för defattigaste länderna.Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att föreslå någonriksdagens åtgärd. Motion U211 yrkande 2 avstyrks alltså.Vad avser förslaget i motion U218 (c) att regeringen skall presenteraen utvärderingsrapport av och verksamhet vill utskotteterinra om att det inom finns en speciell utvärderingsenhet (OED)som rapporterar direkt till styrelsen. OED genomför kontinuerligt utvärderingarav bankens projekt och program varvid även sociala och miljömässiga synpunkteranläggs. I detta sammanhang kan nämnas att en omfattande intern utvärdering avVärldsbankens verksamhet har skett . Utvärderingen, den s.k.Wapenhans-rapporten, är starkt självkritisk och visar att cirka en fjärdedelav program inte kan betraktas som tillfredsställande och att ettantal program på grund härav har måst avbrytas . Styrelsens behandlingav denna utvärderingsrapport har bl.a. lett till starkare betoning av behovetav att förankra program och projekt på det lokala planet samt attinom avsätta mer resurser för att stödja ett land undergenomförandefasen.Världsbanken har kommit att inta en ledande roll som utvecklingsorganisationoch verkar bl.a. som katalysator för investeringar och samordnare avinternationellt stöd. målsättning och verksamhet är därför avstor betydelse för svensk biståndspolitik. Med hänsyn bl.a. härtill utgårutskottet från att regeringen kontinuerligt redovisar verksamhetoch erfarenheter på det sociala området och miljöområdet lika väl som på detekonomiska området.Med hänvisning till det anförda får motion U218 (c) yrkande 1 anses besvarad.I detta sammanhang kan nämnas att harbeslutat att inrätta en oberoende granskningsnämnd--Inspection Panel. skall ha i uppgift att säkerställa att verksamhet följerfastställda regler och målsättningar. Nämnden består av tre medlemmar som skallväljas från olika länder och vara helt fristående från Världsbanken.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet förslaget i motion U210(v) yrkande 3 om en utredning och utvärdering av IDA-biståndets effekter.LandsbygdsutvecklingSammanfattning av motionernaI motion U218 (c) yrkande 8 poängteras jordbrukets betydelse för utvecklingeni . Motionärerna anser därför att stödet till landsbygdsutvecklingbör prioriteras i biståndet. Landsbygdsutveckling berör enligt motionärernatraditionella områden som utbildning, sjuk- och hälsovård och infrastruktur iform av vägar, tillgång till vatten m.m. Även teknikbistånd ochnäringslivsutveckling måste ingå.Motionärerna understryker behovet av enkel, vardagsnära anpassad teknik föratt framgångsrika utvecklingsprocesser skall komma till stånd. Den kunskap ocherfarenhet som finns tillgänglig bör tas till vara.I motion A815 (c) yrkandena 5 och 6 framhålls att kvinnor iutvecklingsländerna har stort ansvar för hem, barn och familjens försörjning.Kvinnor har enligt motionärerna en avgörande betydelse för att en ekonomiskuthållig utveckling skall komma till stånd i tredje världen. Målsättningen attintegrera kvinnor inom allt bistånd är av största betydelse.UtskottetInsikten om jordbrukets centrala betydelse för de fattiga ländernas ekonomieroch för utvecklingsprocessen är allmänt omfattad. har en storpotential vad jordbrukets utveckling beträffar men denna potential kan i mångafall inte utnyttjas på grund av bristfällig ekonomisk politik, flykten frånlandsbygden, miljöförstöring m.m.SIDA påpekar i årets anslagsframställning att jordbruk, skogsbruk och fiskeutgör den ekonomiska basen för de minst utvecklade länderna. I södra jordbruket och andra areella näringar i genomsnitt till avBNP, sysselsätter av arbetskraften och genererar en stor del avexportintäkterna. Direkt och indirekt beskattning av jordbruket harsubventionerat den sektorns konsumtion. I och spelarjordbruket generellt en mindre ekonomisk roll dock med stora skillnader mellanländerna. Vidare anför SIDA att det, oavsett jordbrukets makroekonomiskabetydelse, är uppenbart att fattigdomen i flertalet är intimtförknippad med tillgången på mark och den låga produktiviteten i jordbruket.Det finns ett komplicerat samband mellan fattigdom, jordbruksproduktion ochförslitning av naturresurser.Biståndet måste, framhåller SIDA, i större utsträckning än tidigare utgå frånatt majoriteten av småbrukare, särskilt i , är kvinnor. Detta ställerkrav på ökade kunskaper om roller, ansvar, tillgång till resurser ochbeslutsfattande hos kvinnor respektive män. Kvinnorna saknar emellertid månganödvändiga resurser, framför allt tillgång till jord, rådgivning och kreditertill viktiga investeringar. Forskning och rådgivning måste enligt SIDA i ökadutsträckning ta hänsyn till kvinnors och mäns olika roller och utveckla metoderför både kvinnor och män.Vidare är det enligt SIDA nödvändigt att biståndet anpassas till den nyasituationen. För att åstadkomma en varaktig utveckling på naturresursområdetkrävs en breddning av insatserna. För att säkerställa att stödet är anpassattill den enskilde bondens behov och produktionssituation krävs ett störrefolkligt, framför allt kvinnligt deltagande i beredning och genomförande avinsatser.SIDA anser att det är alltmer uppenbart att nyckeln till såväl förbättradlivsmedelssäkerhet som ökad ekonomisk tillväxt, ökade exportintäkter ochfattigdomsbekämpning ligger i en förnyad satsning på landsbygdens näringar iallmänhet och jordbrukssektorns i synnerhet. För att åstadkomma denproduktionstillväxt som är nödvändig krävs enligt SIDA åtgärder på en rad olikaområden. Strukturanpassningsåtgärderna måste fortsätta. Därvid kanstatsutgifterna behöva omprioriteras så att en större andel utnyttjas förlandsbygdens utveckling. Investeringarna i såväl jordbrukets produktions- sommarknadsföringssystem, liksom i vägar, utbildning och primärhälsovård pålandsbygden måste öka. I större utsträckning än tidigare måste investeringarnai jordbruket göras av den privata sektorn. Ökad satsning på forskning,försöksverksamhet och rådgivning är en viktig åtgärd för att de strukturellaekonomiska förändringara verkligen skall kunna slå igenom i ökad produktion,liksom i ökad sysselsättning.Det svenska biståndet har en klar inriktning pålandsbygdsutveckling. Inom de bilaterala programmen utgör projekt inom områdensom jord- och skogsbruk, markvård, landsbygdsskolor, primärhälsovård ochlandsbygdsvägar en stor andel.SIDA har stött insatser på områden som jordbruksrådgivning,jordbruksforskning, markvård, kreditförsörjning och utbildning på alla nivåer.Det stöd som SIDA lämnar är inriktat på att främja uthålligt utnyttjande avnaturresurserna. Som exempel kan nämnas att SIDA stöder ettutvecklingsprogram i södra som har till syfte att förbättra den fattigebondens situation. SIDA stöder även markvårdsprojekt i många länder av vilkaflera är inriktade på småbrukarnas behov.SIDA fastställde nya riktlinjer för stöd inom naturresurssektorn,vilka bl.a. betonar institutionsutveckling. Vidare har en åtgärdsplan föruthålligt naturbruk utarbetats som behandlar miljöperspektivet. Bistånd tilljordbrukssektorn har getts särskild vikt inom ramen för utredningen om stat ochmarknad. Särskilda utredningar görs om markägande och kreditfrågor.SIDA har även i uppdrag att se över insatserna för landsbygdsutveckling ochlivsmedelsproduktion för samarbetsländer i Afrika.En stor del av det stöd som SAREC lämnar till internationellaforskningsprogram rör landsbygdsutveckling och miljö. Forskning om skog, markoch vatten hör till de områden som är högt prioriterade av SAREC.Mot här angiven bakgrund noterar utskottet med tillfredsställelse att SIDA ienlighet med vad utskottet uttalade nu ser över insatserna förlandsbygdsutveckling och livsmedelsproduktion för samarbetsländer iAfrika. Utskottet konstaterar även att flera av de synpunkter och förslag somförs fram i här aktuella motioner uppmärksammas i SIDA:s verksamhet. Utskottetvill dock understryka vikten av att vid utformningen och genomförandet avbiståndsinsatserna den kunskap och erfarenhet som finns lokalt hos småbrukarnatas till vara. Det betyder att utvecklingsarbetet måste bedrivas i närmaresamarbete med brukarna som i många fall är kvinnor.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U218 (c) yrkande 8 ochA815 (c) yrkandena 5 och 6 som besvarade.Befolkning och sociala frågorSammanfattning av motionerI den socialdemokratiska partimotionen U212 betonas att en förstärkning avkvinnans rättigheter och höjning av hennes legala och sociala ställning är avavgörande betydelse för utvecklingen i . Utbildning är en viktig delav jämställdhetsarbetet, liksom reformer i arvs- och äganderätt. Insatser förförbättrad mödrahälsa och sänkt barnadödlighet är angelägna (yrkande 5 delvis).I motion U224 (m) framhålls att biståndet bör ha som mål att främja kvinnorsmöjligheter att försörja sig och bli ekonomiskt självständiga. Kvinnor skall,sägs det, vara medaktörer i en ekonomisk process och inte i första handmottagare av välfärdsskapande åtgärder. Biståndet måste omfördelas så att detinriktas mot kvinnor och familjen i avsevärt större utsträckning än vad som nuär fallet.I motion A815 (c) yrkande 8 betonas att kvinnors och mäns lika möjligheteratt delta i samhällsutvecklingen bör uppmärksammas som ett av de framväxandedemokratiernas kännetecken. Motionärerna anser att den definition av demokratisom lämnas i budgetpropositionen även bör innefatta kvinnors och mäns likarättigheter att medverka till utvecklingsarbetet.Ett förslag i motionen, yrkande 7, tar sikte på förberedelsearbetet införBefolkningskonferensen i . Sociala satsningar, förbättrad utbildning ochinkomstmöjligheter är enligt motionärerna viktigare insatser i u-landssamhällenän direkta familjeplaneringsåtgärder. Den viktigaste befolkningsåtgärden är attstärka kvinnans ställning. Förberedelsearbetet inför börutgå från en helhetssyn på kvinnans situation inom befolknings- ochutvecklingsområdet.Enligt motion U642 (fp, s, m, nyd, v) yrkande 2 är det väsentligt att biståndsatsas på grundläggande utbildning. Motionärerna påpekar att det finns etttydligt samband mellan å ena sidan demokratisk utveckling, läskunnighet,utbildning, hälsovård och å andra sidan utvecklingsnivå samtbefolkningstillväxt. Det är därför viktigt att analfabetismen utrotas.Motionärerna tar i yrkande 6 även upp svenska biståndsinsatser påfamiljeplaneringsområdet. Det är angeläget, säger de, att satsningar inomfamiljeplanering medvetet förs in i bilaterala förhandlingar så att konkretaprojekt kan sättas i gång i våra programländer.Bland de åtgärder som motionärerna anser särskilt angelägna märksfamiljeplanering och att preventivmedel görs tillgängliga för kvinnor världenöver. Informationsinsatser om preventivmedel riktade till kvinnor och ungdomarbör enligt yrkande 5 komma till stånd. Vidare är abortlagstiftningensinriktning viktig. Restriktiva abortlagar leder i de flesta fall till en ökningav illegala aborter. Enligt yrkande 4 bör göra ett uttalande omrätten till abort.I motionen, yrkandena 3 och 7, betonas att arbetet med att integrerakvinnofrågor i biståndet måste intensifieras. Motionärerna menar att detta kanske genom direkt kvinnoinriktade insatser i programländerna samt genom ökatkvinnodeltagande i planering, genomförande och utvärdering av enskildabiståndsinsatser. Biståndet får dock inte medverka till att könsdiskriminerandeattityder bibehålls.Enligt motion U646 (kds, s, m, nyd, v, -) bör stöd ges till allmän utbildningoch upplysningskampanjer för att ändra attityder till kvinnors/flickorsmänniskovärde och mänskliga rättigheter (yrkande 4).Motionärerna tar också upp förekomsten av prenatal könsdiskriminering, dvs.aborter av flickfoster. Motionärerna hävdar att könsselektiv abort förekommerinte bara i och utan också i , , och påTaiwan. De anser att inom utvecklingssamarbetet stöd bör ges tillkvinnoorganisationer, läkare och jurister som kämpar mot könsbestämning avfoster. Frågan om prenatal könsdiskriminering bör lyftas fram inom detbilaterala utvecklingsarbetets ram (yrkande 3).I motion A815 (c) yrkande 10 påtalas även kvinnors och barns svåra situationi flyktinglägren. När flyktingläger upprättas bör hänsyn tas till attmajoriteten utgörs av kvinnor och barn. Inte minst viktigt är att denutbildningsverksamhet som bedrivs i flyktingläger tar sikte på att geflyktingarna kunskap av värde den dag då de kan återvända till sina hemorter.Som exempel nämner motionärerna att kvinnor bör utbildas i husbygggande.I motion Sf634 (fp) yrkande 3 anförs att i krigssituationer som i det fornaJugoslavien bör biståndsmedel kunna användas för att hjälpa kvinnor som utsattsför sexuellt våld.UtskottetUtskottet har betonat attbefolkningsutvecklingen är en av vår tids viktigaste framtidsfrågor (se senast1992/93:UU15). Tillgängliga prognoser visar på att världens befolkningredan inom tio år -- -- kommer att uppgå till drygt 6 miljarder.En fortsatt snabb ökning av världens befolkning får allvarliga följder påmånga områden. Miljöförstöring, okontrollerad urbanisering, tilltagandemigration liksom det starkt ökande trycket på hälso- och sjukvården samtutbildningen kan nämnas som de mest akuta problemområdena.Sverige ger ett omfattande bistånd till insatser på befolkningsområdet såvälgenom multilaterala organisationer som genom det bilaterala stödet via SIDA.Bland de områden som prioriteras i SIDA:s arbete och som fortsättningsviskommer att ägnas särskild uppmärksamhet märks befolkningsutvecklingen ivärlden, kvinnornas situation i och deras roll i utvecklingssamarbetetsamt en miljömässigt hållbar utveckling bl.a. inom ramen för uppföljningen avden s.k. Agenda 21.SIDA arbetar också med att kartlägga situationen för kvinnor i u-ländernagenom t.ex. att stödja mottagarländernas kapacitet att ta fram könsuppdeladstatistik och med att kontinuerligt ta fram en norm för både kvinnors och mänsbidrag i ett samhälles utveckling -- s.k. genderanalys.På det internationella planet har tillsammans med övriga nordiskaländer fört fram krav i FN:s olika organ på att kvinnors såväl som mäns behovskall beaktas i respektive organs arbete. Bland FN-organen arbetar UNDP aktivtmed en kvinnostrategi inom hela sin verksamhet, och UNFPA inriktar sinverksamhet både på kvinnans och mannens reproduktiva roller. Unicefriktar sig numer, efter ett aktivt arbete från bl.a. , till barn ochkvinnor i hela deras livscykler.Också och de regionala bankerna uppmärksammar vikten avatt ta till vara och stärka kvinnans situation i u-världen. Inom Världsbankenoch de regionala utvecklingsbankerna har en strategi utarbetats som innebär attde sociala aspekterna och speciellt då kvinnoaspekterna beaktas. Världsbankenhar gett en av sina vice-presidenter policyansvaret för kvinnofrågorna.Den internationella jordbruksfonden (), vars verksamhet är specielltinriktad på småbrukare i de fattigaste utvecklingsländerna, har under desenaste tio åren ägnat uppmärksamhet åt kvinnans situation ochutvecklingsmöjligheter. Enligt vad utskottet inhämtat verkar aktivtinom organisationen för att tillvarata de fattiga landsbygdskvinnornasintressen.Av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen på befolkningsområdet ochför kvinnans situation är om befolkning och utveckling som ägerrum i , FN:s sociala toppmöte i och som skall hållas i . I förberedsarbetet inför i en särskild nationalkommitté förbefolkningsfrågor. har i en skrivelse till konferensensgeneralsekreterare lämnat vissa synpunkter på utformningen av slutdokumentetinför .