bet · GH01BoU17 · 1994-04-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal under allmänna motionstiden1994 väckta motioner som tar upp olika frågor omelöverkänslighet m.m.Med anledning av motionerna gör utskottet ett tillkännagivandesom innebär att en bred översyn skall göras med syfte att kommatill rätta med problemen med elöverkänslighet m.m. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1994väckta motionerna1993/94:Bo206 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten till bostadsanpassningsbidrag fördem som lider av elallergi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en bredare information omArbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar vid elallergi,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kravet på gemensam sanering av såvälarbetsplats som bostad för elallergiker.1993/94:Bo220 av m.fl. (c, m, fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till bostadsanpassningsbidrag förelöverkänsliga,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid alla elinstallationer tillämpa dekunskaper och metoder som kan förebygga och avhjälpaelöverkänslighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning av elektriker.1993/94:Bo222 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett program för att motverka och råda botpå de problem som drabbar elallergikerna.1993/94:Bo223 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till bostadsanpassningsbidrag förelöverkänsliga,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid elinstallationer söka förebyggaoch avhjälpa elöverkänslighet.1993/94:Bo224 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att elöverkänsliga skall ha rätt tillbostadsanpassningsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler för kommunalt stöd tillbostadsanpassning vid elöverkänslighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om elöverkänsligas rätt till bidrag även tillannan utrustning som krävs för att minska den socialaisoleringen,4. att hos regeringen begär förslag till fördjupadforskning kring elöverkänslighet i nära samarbete med drabbadepersoner.1993/94:Bo226 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om elöverkänslighet,2. att hos regeringen begär förslag om ökadeforskningsinsatser och möjligheter till bostadsanpassningsbidragtill elöverkänsliga personer.1993/94:Bo233 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till bostadsanpassningsbidrag förelallergiker.1993/94:Bo238 av och ()vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om medel tillett forskningsprogram som skall studera sambanden mellan arbetevid bildskärm och de olika typer av besvär som kan förekomma vidsådant arbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utredning tillsätts med uppdrag attstudera konsekvenserna av de ändringar i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring som trädde i kraft den 1 januari 1993.1993/94:Bo241 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till bostadsanpassningsbidrag förelöverkänsliga personer.1993/94:Bo245 av m.fl. (kds, fp, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medel, genom omfördelning, ställs tillförfogande så att intensiv forskning kan påbörjas inom områdetelöverkänslighet/bildskärmssjuka samt att hittabehandlingsmetoder för dem som redan är drabbade.Utskottsutfrågning m.m.Som en del i beredningen av detta ärende har bostadsutskottetden anordnat en intern utfrågning om förekomstenav och hälsoproblemen kring elektromagnetiska fält m.m. har också företrädare för ochbildskärmsskadade lämnat sin syn på problemen medelöverkänslighet m.m.I ärendet har en skrivelse inkommit från bildskärmsskadade.Bakgrund m.m.Elektromagnetiska fältUppkomsten av elektromagnetiska fält kan mycket förenklatbeskrivas på följande sätt.Elektromagnetisk strålning är överföring av energi som sker iform av vågrörelser (svängningar) i luften, rymden och genomolika material. En vågrörelse kännetecknas av sin längd och sinfrekvens (hur många svängningar som sker ). Denelektromagnetiska strålningen är olika beroende på vilken källasom alstrar strålningen. Den varierar från vågrörelser medmycket hög frekvens och små våglängder till långa vågrörelsermed låg frekvens.När våglängderna blir längre och frekvensen lägre talar maninte längre om strålning utan i stället om fält. Fälten delasupp i de två beståndsdelarna elektriska fält och magnetiskafält. Samlingsbegreppet är elektromagnetiska fält.Elektriska fält alstras av spänningssatta föremål, t.ex.ledarna i en kraftledning. Direkt under en högspänningsledningkan dessa fält ha en betydande styrka. I normala hus skärmarytterväggarna av så att man i stort sett inte får någotelektriskt fält inomhus av yttre ledningar. Däremot finns detvanligtvis elektriska fält kring de elinstallationer som finnsinomhus, t.ex. elledningar.Magnetiska fält alstras av strömmar. När en ström går genom enledning bildas det ett magnetiskt fält kring ledaren. Källortill magnetiska fält i byggnader är ledningar utanför huset,s.k. vagabonderande strömmar och elektriska apparater av olikaslag. De magnetiska fälten är svåra att skärma av.De elektriska och magnetiska fälten är starkast nära sinakällor. De avtar, ofta på ett lagbundet sätt, med avståndet tillkällan.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Frågor med anknytning till problemen med elektromagnetiskafält har behandlats av undersenare tid.Bostadsutskottet behandlade under föregående (bet.1992/93:BoU18 s. 13) ett motionsförslag om behovet av att på ettbättre sätt ta hänsyn till människor som är elöverkänsliga genomatt bl.a. bygga bostäder utan onödiga elfältsrisker liksomelsanerade arbetsrum på större arbetsplatser. Efter enredogörelse för kända förhållanden m.m. anförde utskottet.I ett samhälle där vi i snart sagt alla sammanhang är omgivnaav apparater och annan teknisk utrustning som drivs med el kandet vara svårt för dem som drabbas av elöverkänslighet att levaoch verka i den vanliga miljön. Det gäller inte bara i vårabyggnader utan också utomhus där t.ex. kraftledningar är vanligtförekommande. Även om de bakomliggande orsakssambanden inte ärkartlagda finns det enligt utskottets mening anledning att påolika sätt uppmärksamma de förhållanden som kan antas bidra tillproblemen och i möjligaste mån åtgärda dessa. Strävan bör enligtutskottets mening givetvis vara att vår miljö ges en sådanutformning att den kan användas av alla. Många av de åtgärdersom kan vidtas är också relativt enkla och därmed inte hellerkostsamma. Exempel på sådana åtgärder är att man avlägsnareldrivna apparater m.m. som inte oundgängligen behövs och vid nyanskaffning väljer t.ex. lågstrålande bildskärmar. Detkan också vara fråga om att redan vid planeringen av bostads-och arbetsområden ta hänsyn till förekomsten av kraftledningaroch deras magnetiska fält m.m.Motionsyrkandet avstyrktes av utskottet med hänvisning bl.a.till pågående forskning m.m. om problemen kringelöverkänslighet.Våren 1993 hade dessutom bostadsutskottet och att taställning till motionsförslag om att bostadsanpassningsbidragskall kunna utgå vid elöverkänslighet. Utskottet (bet.1992/93:21 s. 21) anförde härvid bl.a. följande.Frågan som är aktuell, dvs. förutsättningarna förbostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet eller s.k.elallergi, är givetvis också den beroende av att kunskap finnsom orsakssammanhang och effektiva åtgärder för att avhjälpauppkomna problem. Utskottet vill i detta sammanhang understrykadet ansvar som berörda myndigheter har för att problem medelöverkänslighet kan hanteras på ett godtagbart sätt även i denrådande situationen med brister i kunskapsunderlaget. Förutom deinsatser som görs av de ovan nämnda myndigheterna har framförallt ett ansvar för att information kan ges tilldem som upplever problem med elöverkänslighet samt till bl.a.läkare och myndigheter som kommer i kontakt med dessa personer.Det får givetvis inte vara så som hävdas i de aktuellamotionerna att de problem som de elöverkänsliga upplever intetas på allvar av samhällets instanser. Att delade meningarfortfarande tycks råda om de faktiska orsakssammanhangen fårinte hindra att man i varje enskilt fall försöker lösa problemenutifrån de besvär som de drabbade upplever.Vad gäller frågan om bostadsanpassningsbidrag skall utgå förelsanering av de drabbades bostäder bör först framhållas attkommunerna inte är förhindrade att utge bidrag för elsaneringnär behov av sådan anses föreligga. Däremot har ett antal falldär kommunerna avslagit bidragsansökan för sådana ändamål blivitföremål för överklaganden och prövats i länsbostadsnämnd,och regeringen. Regeringen har i dessa fall som sistainstans avslagit överklagandena. Denna prövning har skett enligtde regler som gällde före . Ärenden som gällerbeslut om bostadsanpassningsbidrag som fattas av kommun efterdetta datum får överklagas i länsrätten som första ochregeringsrätten som sista instans.Utskottet anser sig inte ha tillräckligtunderlag för att generellt ta ställning till hurbostadsanpassningsbidragsärenden bör hanteras när det är fråganom problem orsakade av elöverkänslighet. Den successivt ökadekunskap om orsakerna till problemen och möjliga lösningar sombl.a. den pågående forskningen förhoppningsvis kan ge svar påbör dock kunna leda till att klarare regler på området kanskapas.Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till detanförda.Frågan om forskning kring problemen med elöverkänslighetbehandlades av arbetsmarknadsutskottet. Ibetänkandet 1993/94:AU2 avstyrkte utskottet ett motionsyrkandemed krav på ytterligare forskningsinsatser med hänvisning tillatt frågan redan aktualiserats i . Riksdagenföljde utskottet.Hösten 1993 behandlade dessutom näringsutskottet frågan omhälsorisker vid kraftledningar. I betänkandet 1993/94:NU1avstyrktes de behandlade motionerna med hänvisning till attfrågan redan är föremål för utredning och beredning. Även idetta fall följde utskottet.Pågående forsknings- och utredningsarbete m.m.Forskning kring olika frågor som avser sambandet mellanelektromagnetiska fält och hälsa har genomförts i mångasammanhang . Sambanden anses dock fortfarandeoklara. har därför tillsatt en arbetsgrupp somskall utvärdera dagens befintliga kunskap om bl.a.elöverkänslighet. Gruppen skall belysa om det finnsvetenskapligt underlag för misstanken om samband mellanexponering för lågfrekventa fält och ohälsa samt om det ärmöjligt att belysa riskens storlek. Den första etappen avgruppens arbete beräknas vara klar . Tillarbetsgruppen har knutits en referensgrupp med företrädare förBoverket, , ,samt kommunerna.Även i övrigt pågår på myndighetsnivå ett flertal särskildaprojekt och andra insatser som avser elektromagnetiska fält ochelöverkänslighet. Nedan lämnas en kortfattad redogörelse förnågra av dessa projekt.Boverket och Arbetarskyddsstyrelsen har startat projektetNegativa HälsoEffekter i samband med Elektriska ochMagnetiska fält (). Projektet har kortfattat tillmål attge kunskap om bakomliggande mekanismer,finna kostnadseffektiva åtgärder mot elöverkänslighet samtge underlag till myndigheternas ställningstaganden.För att öka den praktiska kunskapen på området är dessutomavsikten att inom projektets ram uppföra ett enfamiljshus heltutan elektriska fält.Elsäkerhetsverket har regeringens uppdrag att redovisa arbetetrörande eventuella hälsorisker av kraftfrekventa elektriska ochmagnetiska fält. Verket har avgivit rapportenMagnetfält och cancer. I rapporten -- som är en delrapport --lämnas en kortfattad redovisning av forskningsläget samt avElsäkerhetsverkets arbete inom området. Det fortsattautredningsarbetet avser hälsoeffekterna samt de tekniska ochekonomiska konsekvenserna av en eventuell reglering avmagnetfälten från kraftledningar och transformatorstationer.Forskning kring elektromagnetiska fält och kringelöverkänslighet m.m. pågår inom en rad högskolor och andraforskningsinstitutioner.BostadsanpassningsbidragBidrag till anpassning av bostäder för att ge personer medfunktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i egetboende utgår enligt bestämmelserna i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag. Det är kommunerna som svarar för attbidrag lämnas enligt lagen.Enligt 6 § lämnas bostadsanpassningsbidrag för åtgärder föranpassning av en bostads fasta funktioner om åtgärderna ärnödvändiga för att bostaden skall vara ändamålsenlig som bostadför den funktionshindrade. Enligt förarbetena (prop. 1992/93:58s. 18) måste det finnas en klar koppling mellan funktionshindretoch anpassningsåtgärderna. Det innebär att kopplingen skall varaså stark att åtgärderna kan bedömas som nödvändiga med hänsyntill funktionshindret.I den handbok som tagit fram till ledning förkommunernas handläggning av bostadsanpassningsbidragen anges attbidrag inte lämnas för s.k. elsanering. information idetta avseende grundar sig i första hand på den rättspraxis somutvecklats enligt den tidigare gällande förordningen omstatskommunala bostadsanpassningsbidrag. Denna praxis är i sintur baserad på ett ställningstagande från sominnebär att det saknas vetenskaplig grund för samband mellanelöverkänslighet och installationsteknik. Sedan den tidigareförordningen ersatts av lagen ombostadsanpassningsbidrag har flera länsrätter och i några fallkammarrätten prövat ett antal ärenden där enskilda besvärat sigöver att de inte erhållit bostadsanpassningsbidrag för s.k.elsanering. I samtliga fall har besvären avvisats. Under årets allmänna motionstid har väckts flera motioner somur olika aspekter tar upp problemen kring s.k. elöverkänslighet.I motionerna förs bl.a. fram förslag som avser rätten tillbostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet samt forskningenkring elöverkänslighet.Förslag om att bostadsanpassningsbidrag skall utgå videlöverkänslighet förs fram i motionerna Bo206 (fp) yrkande 1,Bo220 (c, m, fp) yrkande 1, Bo223 (c) yrkande 1, Bo224 (v)yrkandena 1 och 2, Bo226 (s) yrkande 2, detta yrkande såvitt nuär i fråga, Bo233 (s) samt Bo241 (s). Gemensamt för motionernaär att de framhåller de svårigheter de elöverkänsliga drabbas avoch behovet av anpassningsåtgärder för att i möjligaste månkomma till rätta med problemen. I flera motioner anförs att deti dag inte finns någon enhetlighet i behandlingen av personersom är elöverkänsliga när det gäller möjligheten att fåbostadsanpassningsbidrag. I vissa kommuner medges bidrag, medanandra kommuner säger nej. I några av motionerna krävs också attBoverket skall gå ut och rekommendera kommunerna att beviljabostadsanpassningsbidrag till elöverkänsliga.Förslag som avser forskning kring elöverkänslighet m.m. försfram i fem motionsyrkanden. Även i dessa fall grundas förslagenpå de svårigheter som de elöverkänsliga drabbas av i hemmet ochpå arbetet liksom i andra miljöer till följd av förekomsten avelektriska apparater, elinstallationer m.m. I flera avmotionerna framhålls också vikten av att genom ytterligareforskning få kunskap om de mekanismer m.m. som kan leda tillelöverkänslighet.Enligt motion Bo224 (v) yrkande 4 bör en fördjupad forskningkring elöverkänslighet komma till stånd. Förslaget i motionBo238 (s) yrkande 1 innebär att ett forskningsprogram förstudier av sambandet mellan bildskärmsarbete och besvär knutnatill detta bör utformas. I motion Bo245 (kds, fp, c) begärs enomfördelning av forskningsmedel från andra forskningsområdentill forskning om elöverkänslighet m.m.I motion Bo226 (s) yrkande 1 begärs ett riksdagenstillkännagivande om samhällets ansvar för problemen medelöverkänslighet -- ett yrkande som av utskottet främstuppfattats syfta till ökad forskning och liknande insatseravseende elöverkänslighet. Även förslaget i motionens yrkande 2,såvitt nu är i fråga, innebär att forskningen omelöverkänslighet bör öka.Förslag som i första hand avser åtgärder m.m. i arbetslivetför dem som är elöverkänsliga förs fram i fyra motionsyrkanden.I motion Bo206 (fp) yrkande 2 förordas bredare information ominnehållet i Arbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar vadgäller elöverkänslighet. Enligt motionärerna efterlevs inteanvisningarna på alla företag och i alla delar av landet. Imotionens yrkande 3 ställs dessutom krav på att en gemensamsanering skall göras av både bostad och arbetsplats videlöverkänslighet. Möjligheterna att uppnå bestående resultatkräver enligt motionärerna insatser i såväl hem- sombostadsmiljö.För att förhindra att antalet drabbade av elöverkänslighetökar bör enligt motion Bo222 (m) ett åtgärdsprogram för attmotverka elöverkänslighet m.m. utarbetas. Programmet -- somfrämst torde avse arbetsmiljön -- skall enligt förslaget omfattabåde förebyggande, sanerande och vårdande åtgärder.Enligt motion Bo238 (s) har de ändringar i lagen omarbetsskadeförsäkring som trädde i kraft den 1 januari 1993skapat svårigheter för dem som är elöverkänsliga. Ändringeninnebär enligt motionärerna bl.a. att det ställs större krav påsamband mellan den orsakande faktorn och arbetsskadan. Imotionens yrkande 2 begärs därför att en utredning skalltillsättas för att studera konsekvenserna av ändringen.I de båda motionerna Bo220 (c, m, fp) och Bo223 (c) förs framförslag som avser de tekniska kraven på vissa installationerm.m.Det är enligt motion Bo220 (c, m, fp) av största vikt att iförebyggande syfte iaktta försiktighetsprincipen videlinstallationer m.m. -- detta för att förhindra attelöverkänslighet uppstår. I motionens yrkande 2 förs därför framkrav på att elinstallationer skall utföras så attelöverkänslighet motverkas. Dessutom förordas i yrkande 3 attelektriker skall utbildas i metoder för att förebyggaelöverkänslighet m.m.Även förslaget i motion Bo223 (c) yrkande 2 innebär att kravskall ställas på elinstallationer så att elöverkänslighetförebyggs.Slutligen förs i motion Bo224 (v) yrkande 3 fram krav på attstöd skall kunna utgå till utrustning m.m. som minskar densociala isoleringen för elöverkänsliga.Med anledning av vad som i de nu redovisade motionernaförordats om insatser avseende elöverkänslighet m.m. villbostadsutskottet anföra följande.Frågor avseende elöverkänslighet liksom biologiska ochmedicinska effekter av elektromagnetiska fält har fått en alltstörre betydelse i vårt tekniskt utvecklade samhälle.Uppmärksamheten på förhållanden som hör samman med dessa frågorhar också ökat . Inte minst har detta kommit tilluttryck i massmedia. Även det stora antalet motioner i ämnet somväckts under årets allmänna motionstid visar på den aktualitetfrågan har . Som framgår av framställningen ovan pågårockså ett omfattande forsknings- och utredningsarbete påområdet.Gemensamt för de nu behandlade motionerna är att de geruttryck för en oro över problemen med elöverkänslighet.Utskottet delar denna oro. Det är naturligtvis intetillfredsställande att människor har besvär som allvarligtinskränker deras möjligheter att leva och verka i den normalamiljön. Enligt utskottets mening talar starka skäl för attkraftfulla och effektiva åtgärder måste vidtas för att kommatill rätta med problemen. måste konstateras att det inte finns någon allmänt accepterad förklaring tilluppkomsten av elöverkänslighet. Däremot torde uppslutningen varastor kring uppfattningen att flera olika faktorer bidrar tillelöverkänslighet. Detta komplexa förhållande gör detnaturligtvis svårt att på grundval av vunna kunskaperoch erfarenheter förorda enkla och allmängiltiga åtgärder somlöser de uppkomna problemen.Det faktum att orsakerna till elöverkänslighet inte är kändainnebär att problemen inte kan lösas med enkla och för allasituationer tillämpliga åtgärder. Den slutsats utskottet drar avdetta är dels att kunskaperna kring problemen medelöverkänslighet måste öka, dels att att den kunskap och framförallt praktiska erfarenhet som trots allt redan finns måste tastill vara, systematiseras och föras ut till berörda parter.Som framgår av framställningen ovan är utrednings- ochforskningsinsatserna kring elöverkänslighet redan i dagomfattande. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört om problemenmed elöverkänslighet är det naturligtvis viktigt att dessainsatser genomförs så snabbt som möjligt. Utskottet vill dockför sin del -- detta utan att ta ställning till inriktningeneller omfattningen av pågående utrednings- ochforskningsinsatser -- föra fram några av de frågor som medhänsyn till dagens kunskapsläge enligt utskottets mening börbelysas särskilt.Enligt utskottets mening bör en grundläggande uppgift vara attöverväga behovet av och möjligheterna att på ett enhetligt sättdefiniera begreppet elöverkänslighet liksom andra hithörandebegrepp som saknar en mera allmängiltig definition. I anslutninghärtill bör också belysas vilken omfattning problemen medelöverkänslighet har.Även om det redan pågår ett omfattande utrednings- ochforskningsarbete kring elöverkänslighet liksom kring frågor omelektromagnetiska fält är detta arbete spritt på mångamyndigheter och institutioner. Det bör därför ingå som en viktiguppgift i de nu förordade övervägandena att se över omfattningenoch inriktningen av verksamheten. Inventeringen bör syfta tillatt ge en översikt över kunskapsläget och ge svar på i vilkenutsträckning redan tillgänglig kunskap kan föras ut i praktisktillämpning. Den bör dessutom bilda underlag för en övergripandebedömning av behovet av ytterligare forsknings- ochutredningsinsatser på området.I sammanhanget måste även frågan om rätten tillbostadsanpassningsbidrag behandlas. Denna fråga har, somframgått ovan, tilldragit sig stor uppmärksamhet i fleramotioner. Den rådande ordningen innebär att det inteföreligger någon skyldighet för kommunerna att utgebostadsanpassningsbidrag till s.k. elsanering. Enligt uppgiftbeviljar flera kommuner trots detta bidrag till denna typ avåtgärder. Möjligheten att erhålla bidrag har alltså kommit attbli beroende av i vilken kommun den som är elöverkänslig ärbosatt. Denna olikhet i behandlingen är naturligtvis intetillfredsställande.Det bör enligt utskottets mening ankomma på regeringen attvidta de åtgärder som erfordras för att de nu förordadeutrednings- och inventeringsinsatserna skall komma till stånd.Mot bakgrund av dagens problem är det viktigt att arbetetgenomförs utan dröjsmål. Arbetet bör vidare genomföras så attvunna erfarenheter snabbt kan komma till praktisk tillämpning.Det innebär bl.a. att metoder som kan visa sig vara effektivaför att undanröja eller motverka elöverkänslighet bör kunnakomma till användning även om de bakomliggandeorsakssammanhangen inte är klarlagda. Regeringen bör i lämpligtsammanhang för redovisa resultatet av genomfördainsatser och de åtgärder som vidtagits med anledning härav samti förekommande fall förelägga sådana förslag i ärendetsom kräver medverkan.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo206 (fp), Bo220(c, m, fp), Bo222 (m), Bo223 (c), Bo224 (v), Bo226 (s), Bo233(s), Bo238 (s), Bo241 (s) och Bo245 (kds, fp, c) anfört ominsatser avseende elöverkänslighet m.m. bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet hemställerbeträffande elöverkänslighet m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:Bo206,1993/94:Bo220, 1993/94:Bo222, 1993/94:Bo223, 1993/94:Bo224,1993/94:Bo226, 1993/94:Bo233, 1993/94:Bo238, 1993/94:Bo241 och1993/94:Bo245 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 21 april 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), Bo G Jenevall (nyd), (), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.