bet · GH01FiU10 · 1994-02-17 00:00:00 — Utskottet tolkar motionärernas krav så att deeftersträvar en betydande försvagning av löntagarnas rättsliga ställning påarbetsmarknaden.Utskottet kan inte på någon punkt dela Ny demokratis syn på de arbetslösassituation och ej heller hur arbetsmarknadspolitiken och arbetsrätten börutformas. Förvisso kan de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna göras mereffektiva. Som utskottet tidigare i betänkandet anfört bör i bl.a. detta syfteytterligare medel tillföras arbetsmarknadspolitiken.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi210 (nyd) yrkandena 1, 2 och 11.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med"Utskottet ser" och på s. 47 slutar med "i propositionen" bort ha följandelydelse:I motion Fi206 (v) finns förslag som tar sikte på ökat stöd tillROT-åtgärder, investeringsstöd till nyproduktion av bostäder och attytterligare medel tillförs arbetsmarknadspolitiken. Utskottet har i stort sammauppfattning som motionärerna att sådana åtgärder måste vidtas i det nuvarandesvåra arbetsmarknadsläget. Utskottet delar även i flera avseenden den syn påinflationen och utformningen av penningpolitiken som framförs i motionen.Utskottet kan emellertid på flera punkter inte acceptera motionärernasförslag till den konkreta utformningen av de åtgärder som måste vidtas föratt föra ur krisen. Det gäller t.ex. om utformningen av stödet tillkommunerna och kravet på sex timmars arbetsdag.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion Fi206 (v) yrkande 1.Med det anförda tillstyrker utskottet den inriktning av den ekonomiskapolitiken som förordas i motion Fi208 (s) yrkande 1.I motion Fi201 av () förordas en politik som ihuvudsak är densamma som i motion Fi208 (s). För att reducera arbetslöshetenföreslår motionären bl.a. följande.Direktavskrivning för byggnader och maskiner i industrin.Avskaffa skatteförmånerna i det individuella pensionssparandet.Ett ROT-program enligt socialdemokratisk modell.Regeringen bör göra upp med kommuner och landsting om kostnaden för attbehålla befintlig personal. En sådan lösning ställer sig billigare för statenoch är oerhört mycket bättre för de anställda och för medborgarna.Utöver dessa förslag föreslås i motionen att åter skall bli ettinstrument i den ekonomiska politiken, att kreditmarknaden återigen reglerasoch att antalet beredskapsarbeten kraftigt utökas.Utskottet finner att många av förslagen i motion Fi208 (s) är helt iöverensstämmelse med den politik som utskottet förordar. Detta gälleremellertid inte penningpolitiken. Utskottet avvisar motionärens förslag attåter införa regleringar på kreditmarknaden.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1993/94:100 bilaga 1 yrkande 1 samtmotionerna 1993/94:Fi206 yrkande 1 och 1993/94:Fi210 yrkandena 1, 2 och 11 samtmed anledning av motion 1993/94:Fi201 godkänner vad som förordats i motion1993/94:Fi208 yrkande 1 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med rubrikenoch på s. 40 slutar med rubriken bort ha följande lydelse:Det allt överskuggande problemet för den svenska ekonomin är de närmastofattbara finansiella obalanserna i den offentliga sektorn.Den stora offentliga sektorn, de jättelika transfereringssystemen och detskrämmande budgetunderskottet utgör problem som kräver omedelbara åtgärder.Utskottet kan konstatera att med regeringen äralla dessa problem kvar. Inget skattesystem i världen klarar offentligautgifter på nivån av BNP, och ingenstans har det varit möjligt attkombinera hög ekonomisk tillväxt med högt skattetryck.Som utskottet ser det vill eller kan inte regeringen ta det ansvar som krävsför att utan dröjsmål sätta in kraftfulla åtgärder för att föra ur densvåraste kris som vi upplevt . Detta gäller även desocialistiska oppositionspartierna.Arbetslösheten är högre än någonsin i modern tid. Den ligger nu mer än dubbelt så högt som den genomsnittligaarbetslösheten. Det finns ingen anledning att just ungdomarna skall drabbashårdare än andra. Näringslivet som bokstavligen bär på sina axlar harunder förlorat 200 000 arbetstillfällen.Finansplanen är ett passivt dokument. Utskottet kan inte se att regeringenanvisar några åtgärder som inom rimlig tid bidrar till lösning av här beskrivnaproblem. De åtgärder som vidtagits inom skatteområdet kan allmänt ge vissapositiva effekter på ekonomins framtida tillväxtförmåga men ger inga synbaraeffekter på arbetsmarknaden. Detta framgår också av regeringens egna prognoser.Tillväxten ökar men från en låg nivå. Läget på arbetsmarknaden förändras intenämnvärt.De åtgärder som regeringen vidtagit inom arbetsrättslagstiftningen stöds avutskottet -- men dessa åtgärder är inte tillräckligt långtgående.Regeringens uppläggning av penningpolitiken är enligt utskottet obegriplig. Ipropositionen hävdas att penningpolitiken varit expansiv. Dess främsta uppgiftskall enligt regeringen vara att se till att inflationsförväntningarna inteåter växer sig starka. Resultatet har blivit att penningpolitiken inteutnyttjas offensivt i ett läge när inflationen är mycket låg och närutnyttjandet av våra resurser är så dåligt att hundratusentals ungdomar somvill göra en insats i samhällsbyggandet står utanför arbetsmarknaden. Med detlåga efterfrågetrycket är risken för inflation liten.Utskottet finner det svårt att förstå regeringens passivitet i den ekonomiskapolitiken då ekonomiska situation kräver att kraftfulla insatser görs.Regeringen tycks sätta all sin tilltro till att exporten, som ökar på grundav den kraftiga deprecieringen, skall lösa alla våra problem.Utskottet kan inte ställa sig bakom den av regeringen valda inriktningen avden ekonomiska politiken. Utskottet avstyrker därför propositionens förslagtill riktlinjer.I motion Fi210 (nyd) understryks vikten av att ekonomin snabbt återvändertill ett högt kapacitetsutnyttjande. Det kan ske bl.a. genomefterfrågestimulerande åtgärder. Ett sådant åtgärdspaket måste ovillkorligenutformas så att de offentliga finanserna inte ytterligare försämras. Samtidigtmåste omedelbara insatser göras för att åstadkomma en bättre fungerandearbetsmarknad. kan inte leva med ett regelverk som sätter upp hinderför främst ungdomar att komma in på arbetsmarknaden.Utskottet biträder det förslag till uppläggning av den ekonomiska politikensom föreslås i motion Fi210 (nyd) yrkandena 1, 2 och 11.Den inriktning av den ekonomiska politiken som utskottet förordar ärföljande.Sverige måste återindustrialiseras. En given förutsättning är att vi kommermed i EU. Men det behövs också en ny organisation för marknadsföringen avSverige, dels genom samordning av olika verksamheter på hemmaplan, dels genomSweden Center-konceptet för maximal slagkraft utomlands.Exportkreditgarantierna måste utökas och anpassas till den nya verklighetenframför allt i östra . EKN måste marknadsföra sina tjänster, ta riskeroch delta offensivt i återuppbyggnaden av svensk industri. Även kangöra mycket mer. Vidare måste statens tekniska attachéer utnyttjas bättre.Styrelsen för Sverigebilden skulle kunna göra underverk, men både form ochinnehåll måste ändras.Det råder knappast några skiljaktiga meningar om att näringslivet ärnavet i den svenska ekonomin. Ca 300 000 småföretag, innovationer ochnyföretagande skall svara för den tillväxt behöver.Trots genomförda skattelättnader, riskkapitalbolag, industri- ochnyföretagarfonder m.m. återstår mycket att göra. Uppfinnare och småinnovationsföretag behöver, enligt utskottets uppfattning, en garantifond föratt få fart på bankernas kreditgivning. Utskottet återkommer senare ibetänkandet till inriktningen av penningpolitiken.Innovatörerna måste ges möjlighet att stanna i . Utskottet anserdärför att skattefrihet för royaltyintäkter och riskkapitalavdrag försatsningar i innovationsobjekt medges.Om företagen tillåts att göra direkt- eller nuvärdesavskrivningar blir dettaett kraftigt incitament för utländska och svenska företag att investera iSverige. Utskottet vill understryka att regeringen skyndsamt vidtar åtgärderför att möjliggöra sådana avskrivningsregler.Genom att intensifiera ROT-sektorn genomförs nödvändiga ombyggnads- ochreparationsarbeten av den skickliga byggarbetskraft som fortfarande finns kvar.Även om ROT-satsningarna kostar så ger de väsentligt fler arbetstillfällen änrena AMS-pengar. Ytterligare medel till ROT-sektorn bör därför anvisas.En sänkning av tjänstemomsen till skulle ta bort många av de kraftigaförsämringar som följde när momsen höjdes från 0 till 25 %.En sådan åtgärd ger en omedelbar positiv effekt på arbetsmarknaden och bördärför skyndsamt genomföras.Om skall gå på offensiven och nå framgång som modernt industrilandkrävs fri konkurrens. Vårt land kännetecknas dess värre av att monopol,oligopol, karteller och välorganiserade särintressen fått breda ut sig.Utskottet föreslår därför att konkurslagen ses över.Det är utskottets bestämda uppfattning att moderniseringen av arbetsrättenmåste drivas vidare. Då en ny lagstiftning troligen skulle ta föreslårutskottet en omgående dispens med den innebörden att företag med färre än 25anställda ställs utanför de känsligaste delarna av arbetsrätten.Som utskottet ser det är det av yttersta vikt att penningpolitiken utnyttjasför att möjliggöra en utbyggnad av industrisektorn. Det är riktigt somframhålls i finansplanen att marginalräntan nu är lägre . Men detinnebär inte att utlåningsräntorna är låga. De mindre företagen kan ställasinför utlåningsräntor på eller högre. Med sådana räntor hjälper ingastödåtgärder av något slag för att öka aktiviteten i de mindre och medelstoraföretagen.Det svenska kreditsystemet och bankerna fungerar inte bra. Skattebetalarnahar med enorma uppoffringar räddat banksystemet och några ansvariga direktörerhar fått schavottera. Men bankkrisen har tagit andra former. Det svenskakreditsystemet beter sig som ett oligopol, för att inte säga en kartell, sominte ger krediter på lika villkor. Sålunda erhåller stora företag -- ävenganska dåligt skötta sådana -- helt andra kreditvillkor och räntor än välsköttasmå och medelstora företag. Av detta drar utskottet slutsatsen attKonkurrensverket nu måste undersöka oligopolsituationen inom det svenskabanksystemet. Vi måste stimulera en aktivare konkurrens mellan bankerna och ensänkning av räntegapet.Vad gäller arbetsmarknadspolitiken vill utskottet anföra följande. Ett landsom med en enorm och växande arbetslöshet måste tillgripaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men den offensiva näringspolitiken ärviktigare. kommer in som en andra och hjälpande hand.Arbetsmarknadsverk, länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar är intedimensionerade för att hantera dagens enorma AMS-verksamhet. Därför bör deenligt utskottets mening omorganiseras, rationaliseras, stramas upp osv. är en nödvändighet om förmedlingarna verkligen skallkunna hjälpa dem som inte kan hjälpa sig själva till ett jobb.Ett viktigt exempel på en offensiv åtgärd inom ramen förarbetsmarknadspolitiken är att stimulera ungdomar till studier ochyrkesutbildning. Utskottet förordar därför att ett högklassigt lärlingssysteminförs där eleverna får en gedigen och modern yrkesutbildning.I dag är 400 000 svenskar förtidspensionerade. Den genomsnittligapensionsåldern är . Förtidspensioneringar av ungdomar ökar nu snabbt. Detleder utskottet till slutsatsen att hårda men realistiska krav måste uppfyllasom förtidspensionering skall beviljas.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med "" och på s. 44 slutar med "yrkande 1" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Imotion Fi210" och på s. 46 slutar med "och 11" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med"Utskottet ser" och på s. 47 slutar med "i propositionen" bort ha följandelydelse:Med undantag för förslagen i motion Fi208 (s) att göra direktavskrivningarvid investeringar samt ökade satsningar på ROT-program kan inte utskottet seatt förslagen i motionerna Fi208 (s) och Fi206 (v) är så utformade att de kanbidra till att föra ur krisen. Ett fasthållande vid den traditionellautformningen av arbetsmarknadspolitiken, oviljan att förändra innehållet iarbetsrätten samt en inriktning av skattepolitiken som inte är främst inriktadpå att stimulera företagandet, bidrar inte till att öka tillväxten iindustrisektorn.Den allmänna kritik som i dessa motioner riktas mot den fördapenningpolitiken kan utskottet dela. Men inte i någon av dessa två motionerfinns några konkreta förslag till vilka åtgärder som bör vidtas inom ramen förpenningpolitiken.Utskottet avstyrker det förslag till inriktning av den ekonomiska politikensom framförs i motionerna Fi208 (s) yrkande 1, Fi201 (s) och Fi206 (v)yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1993/94:100 bilaga 1 yrkande 1 ochmotionerna 1993/94:Fi201, 1993/94:Fi206 yrkande 1 och 1993/94:Fi208 yrkande 1godkänner vad som förordats i motion 1993/94:Fi210 yrkandena 1, 2 och 11 ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Inrättande av en framtidsfond, m.m. (mom. 3, motiveringen), , Per , , , och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande på s. 49 som börjar med "Med anledning" och slutar med"dessa motionsyrkanden" bort ha följande lydelse:En av de viktigaste frågorna för främst de mindre företagen ärkapitalförsörjningen. Enligt utskottets mening bidrar inte de av Vänsterpartieti motionerna Fi204 (v), Fi206 (v) yrkande 10 och N281 (v) yrkande 7framförda fondförslagen till att förbättra kapitalförsörjningen för företagen.Utskottet avstyrker därför här aktuella motionsyrkanden.4. Kommission om samhällsekonomin (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med"Utskottet anser" och på s. 50 slutar med "Motionen avstyrks" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "Medanledning" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse:Det envisa fasthållandet vid kronkursen var en viktig orsak till att Sverigehamnade i den katastrofala situaton som vi nu befinner oss i. Utskottettillstyrker kravet i motion Fi210 (nyd) yrkande 7 att en utredning tillsättsför att klargöra de händelser som ledde fram till att regeringens valuta- ochräntepolitik totalhavererade den 19 november 1992.I motionerna Fi209 (nyd) och Fi210 (nyd) yrkande 8 föreslås att landetsfrämsta expertis bör utnyttjas för att utarbeta förslag till hur skallkomma ur den nuvarande krisen.Pressad av det kommande valet har regeringen uppenbarligen inte förmått attfatta de nödvändiga besluten.Utskottet delar denna uppfattning. Särskilt viktigt är det därför att omgående,med som förebild, tillsätta en kommission som skallutarbeta förslag till hur arbetslösheten skall bekämpas.Vad utskottet här anfört om tillsättandet av en kommission för bekämpning avarbetslösheten bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande kommission om samhällsekonominatt med bifall till motion1993/94:Fi210 yrkandena 7 och 8samt med anledning av motion1993/94:Fi209som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 8), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med rubrikenoch på s. 62 slutar med "i propositionen" bort haföljande lydelse:Regeringen har gett upp kampen mot arbetslösheten, och det är nu ett faktumatt massarbetslösheten har fått fäste i . Arbetslösheten är vårtlands utan jämförelse största och allvarligaste problem.I ett läge då den totala arbetslösheten stiger och tillåts ligga kvar på över14 % förmår regeringen inte presentera någon politik som skulle kunna vändautvecklingen. Detta är oroande. Arbetslösheten skapar nämligen inte bara mångapersonliga tragedier. Den är också en starkt bidragande orsak till attunderskotten i statens finanser nått sådana nivåer att man för tredje året irad förutser ett statligt upplåningsbehov . Detinnebär att statsskulden i slutet av nästa budgetår har mer än fördubblats påtre år.Sambandet mellan arbetslöshet och underskott i de offentliga finanserna ärnämligen mycket påtagligt. Om arbetslösheten ökar kommer,enligt en tumregel, den offentliga sektorns finanser att försämras med 9--10miljarder kronor.I stället för att angripa de grundläggande orsakerna till de svagastatsfinanserna är regeringens politik ensidigt inriktad på att åstadkommabalans i statsfinanserna genom nedskurna statsutgifter.Man gör ett stort nummer av det s.k. saneringsprogrammet och hävdar att manmed dess hjälp skall få bort det s.k. strukturella underskottet. Hur det skallske redovisas inte. Av vad som gjorts har det mest varit fråga omskatte- och avgiftshöjningar, och de få utgiftsnedskärningar som föreslagitshar redan intecknats av ökade kostnader för bl.a. vårdnadsbidraget.Utskottet är inte särskilt överraskat av att regeringen så uppenbart läggerut dimridåer kring sin budgetpolitik. Regeringens saneringsprogram är ipraktiken en omfördelningsplan från löntagare till kapitalägare. Regeringenhar nämligenhöjt skatten på arbete och konsumtion,sänkt skatten på kapital och förmögenheter ochgenomfört besparingar som hårdast drabbar de arbetslösa och sjuka.Den bestående effekten av regeringens budgetpolitik är att klyftorna isamhället ökar -- inte att statsfinanserna förbättras. Statsfinanserna har istället försämrats under hela mandatperioden.Enligt utskottets mening måste budgetpolitiken ges en ny inriktning för skall komma till rätta med de problem vi står inför. Socialdemokraterna harmed sitt budgetalternativ anvisat en lösning.Det socialdemokratiska budgetalternativet är inriktat på att främjatillväxten, framför allt den investeringsledda tillväxten. Därför föreslår manåtgärder som stimulerar industrins investeringar liksom investeringarna i densociala infrastrukturen. Socialdemokraterna vill också stimulera byggnads-,kommunikations- och miljöinvesteringar. Sammantaget kommer detta att leda tillatt 90 000 fler personer kommer att ha ett arbete under nästa år.Den socialdemokratiska politiken har också en helt annan fördelningspolitiskprofil än regeringens. En värnskatt bör införas för höginkomsttagare.Aktieägarskatten återställs till den nivå som Socialdemokraterna ochFolkpartiet var överens om i skatteuppgörelsen 1991. En viktig uppgift förriksdagen är att återupprätta medborgarnas förtroende för skattesystemet.Nyckelorden för att åstadkomma detta är desamma som vägledde arbetet med 1991års skattereform: likvärdig beskattning av arbete och kapital, bredaskattebaser, likformiga skatter, låga skattesatser och enkla regler. Partietpresenterar också ett brett program mot den ekonomiska brottsligheten.Det socialdemokratiska budgetalternativet skiljer sig från regeringens genomatt det kombinerar en totalt sett högre efterfrågenivå i ekonomin med enstramare budgetpolitik. Efterfrågeökningen inriktas framför allt påinvesteringar som skapar produktion och sysselsättning och därmed högreinkomster . Den stramare budgetpolitiken tar sig uttryck i attpartiet föreslår besparingar på och inkomstförstärkningarpå 4,1 miljarder kronor.Den socialdemokratiska politiken innebär att man tar ett första steg mot attminska statsskuldens andel av BNP. Genom den tillväxtorienterade politikenbreddas skattebaserna som utgifterna för arbetslösheten minskar. Medden socialdemokratiska politiken minskar utgifterna för kontantstöd tillarbetslösa med ca under budgetåret. Dessutom ökarskatteinkomsterna på grund av ökad sysselsättning med drygt 7 miljarderkronor.Socialdemokraterna föreslår besparingar på närmare sex miljarder kronor.Besparingarna fördelar sig på följande områden (belopp i mdkr).Försvaret 1,0Jordbruksstödet 1,1Föräldraförsäkringen 0,6Vårdnadsbidrag 2,3Husläkarsystemet 0,2Bidragsförskott 0,2Utbildning 0,1Invandrare 0,3Ekobrott m.m. 0,3Summa besparingar 5,9Det socialdemokratiska budgetalternativet inrymmer också förslag till vissanödvändiga utgiftsökningar (belopp i mdkr).Näringspolitik 0,8Räntebidrag 0,8Ekobrott 0,2Övrigt 0,7Summa utgiftsökningar 2,4De skattehöjningar som Socialdemokraterna för fram i sittbudgetalternativ är inriktade på följande områden (belopp i mdkr).Ändrad statsskatt 1,0Höjd aktieskatt hushåll 3,9Höjd aktieskatt företag 1,6Höjd avkastningsskatt 0,6Bevarad förmögenhetsskatt -Skatt på alla SURV-återföringar 1,1Höjd bolagsskatt -Breddad reklamskatt 0,1Summa skattehöjningar 8,3Samtidigt föreslår Socialdemokraterna vissa skattelättnader (belopp imdkr).Höjt grundavdrag 3,2Enhetlig kapitalskatt 1,0Återinfört utdelningsavdrag -Summa skattelättnader 4,2I sammandrag ser därmed det socialdemokratiska budgetalternativet /95 ut på följande sätt (belopp i mdkr).Besparingar + 5,9Inkomstförstärkningar, netto + 4,1Försäljning av och (engångs) + 1,5Investeringar (inkl. - 14,9Arbetsmarknadspolitik och utbildning - 4,8Utgiftsökningar, övriga - 2,4Ökade skatteinkomster p.g.a. ökadsysselsättning + 7,4Lägre utgifter p.g.a. ökad sysselsättning + 8,4Saldoeffekt: + 5,2Utskottet biträder sålunda Socialdemokraternas förslag till inriktning avbudgetpolitiken och avstyrker regeringens, Ny demokratis och Vänsterpartietsmotsvarande yrkanden. Utskottet tillstyrker alltså motion Fi208 (s)yrkande 2.dels att utskottets hemställan under mom. 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag påproposition 1993/94:100 bilaga 1 yrkande 2och motionerna1993/94:Fi206 yrkandena 2 och 3 samt1993/94:Fi210 yrkandena 6, 9 och 10godkänner vad som förordats i motion1993/94:Fi208 yrkande 2och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Oroandeär" och slutar med "efterföljande budgetåren" bort ha utgått,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med rubrikenoch på s. 62 slutar med"i propositionen" bort ha följande lydelse:Proppen har gått ur statsfinanserna! I slutet av nästa budgetår väntasstatsskulden uppgå till , och det innebär att den påbara har mer än fördubblats. Varje svensk -- gammal som ung -- hardärmed påtvingats en ökad gemensam skuldbörda motsvarande 85 000 krper person.För att finansiera de ständigt återkommande underskotten måsteRiksgäldskontoret nu söka sig helt nya vägar. Ingen trodde väl sedanatt skulle behöva vända sig till -- ett av fattigasteländer -- för att få hjälp med finansieringen av de usla statsfinansernaInte ens med regeringens glädjekalkyler som förutspår tillväxt per årunder perioden --1999 uppnås balans i de svenska statsfinanserna. I ettsådant läge räcker det inte att som regeringen gör föreslå besparingar på bara3 miljarder kronor. Det motsvarar inte ens räntekostnaderna under tre månaderför den ökade upplåning som följer budgetunderskott. Saken blir intebättre av att regeringen dessutom lovar bort hela besparingen på nyautgiftsåtaganden, däribland u-hjälp och vårdnadsbidrag.Det är nu vi måste handla. Görs inget snart kommer utgifterna förstatsskuldräntor att skjuta i höjden, och de kommer då med nödvändighet atttränga undan andra angelägna utgifter. När väl snöbollen satts i rullning ärdet för sent att hejda dess framfart.I Ny demokratis motion Fi210 anvisas en väg som leder oss bort från dettaproblem. Enligt motionärerna bör ett handlingsprogram göras upp och det skallinnehålla följande punkter:1. Återställ balansen i statsfinanserna inom en konjunkturcykel.2. Ompröva alla utgifter utom de för landets fortbestånd allra viktigaste. Omvi kan sänka sjuk- och arbetslöshetsersättningar kan vi givetvis skära i mångaandra anslag och bidrag. Stora besparingar står att finna i u-hjälpen,organisationsbidrag, kulturanslag, administrationskostnader i offentligförvaltning m.m.