bet · GH01NU17 · 1994-04-28 00:00:00 — I rapporten berörs bl.a.frågor om normer och märkning rörande elförbrukningen.EU-kommissionen har försökt ingå frivilliga avtal om normer medde europeiska organisationerna för vissa hushållsapparater.Kommissionen har emellertid funnit att det inte är möjligt attuppnå avtal med tillräcklig effekt och har därför beslutat attutarbeta förslag till obligatoriska normer för kyl- ochfrysapparater.Danmark antog en ramlag om utfärdande av normerför en rad olika apparatkategorier. Denna ramlag har säntstill för notifikation.Våren 1993 avslog , på förslag av utskottet (bet.1992/93:NU28), två motioner av liknande innebörd som den nuaktuella. Utskottet anförde att det är angeläget med samarbete ifrågan mellan svenska myndigheter och motsvarande organ såvälinom övriga nordiska länder som inom EG. Något initiativ i sakenfrån sida var enligt utskottets mening inte påkallat.Motionerna följdes upp i en reservation (s), med instämmande ien meningsyttring (v).Enligt utskottets uppfattning bör nu inte vidtanågra åtgärder på området i avvaktan på det pågående arbetetinom EU. Motion 1993/94:Jo694 (s) avstyrks sålunda i denna del.BränsleförsörjningBiobränsleAnvändningen av biobränsleI sju motioner föreslås olika åtgärder med syfte att ökaanvändningen av biobränsle.Frågan bör göras till föremål för en bred parlamentariskutredning, föreslås det i motion 1993/94:N306 (s). I en sådanutredning bör enligt motionärerna studeras bl.a. bioteknikensindustriella möjligheter och användningen av skogsråvara förenergiproduktion. En väsentligt större del av energiproduktionenbör baseras på biobränslen, anser motionärerna bakom motion1993/94:N402 (s). De begär att skall göra ettuttalande till förmån för en utveckling av ett alternativtenergisystem för transporter och uppvärmning. Också i motion1993/94:N407 (s) förordas insatser för en ökadträfiberanvändning vid energiproduktionen. Motionärerna påpekaratt det finns ett "tredje sortiment" i skogen bestående av detvirke som blir kvar när sågtimmer och massaved har sorterats ut;detta sortiment borde utnyttjas som bränsle.En fördubbling av användningen av bioenergin ärmålet för ett yrkande i motion 1993/94:N433 (c). Ambitionenmåste vara att i ett framtida kretsloppssamhälle användabiologiska råvaror i stor omfattning, framhåller motionärerna.En plan för en ökad biobränsleanvändning begärs i motion1993/94:N425 (v). Sådana bränslen kan -- enligt motionärernasuppfattning -- bidra med utöver dagens nivå (på ca 70TWh, inkl. torv och avfall).Utskottet tar här upp också två yrkanden med krav på bidragmed hänsyn till höga kostnader för transporten av biobränsle. Imotion 1993/94:N279 (-) anförs att det i inland finnsett överskott på biobränslen, som därför borde "exporteras" tillandra regioner för energiproduktion. Enligt motionären bör stödunder ett inledningsskede utgå för sådan frakt av biobränsle.Enligt förslaget i motion 1993/94:N422 (c) skall stödet lämnastill kraftvärmeproduktion, baserad på biobränslen, för vilkenkostnaden för transporten av råvaran är mycket hög.Utskottet instämmer i vad som sägs i här behandlademotioner om det angelägna i att öka användningen av olikabiobränslen. Mot bakgrund av att utnyttjandet av biobränsleninte leder till ett nettotillskott av koldioxid till atmosfären,är en ökad biobränsleanvändning av central betydelse föromställningen och förnyelsen av energisystemet.Bland uppgifterna för den energipolitiska kommission somutskottet i det föregående har förordat, bör ingå en granskningav utvecklingen inom biobränsleområdet. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet nu behandlade motioner i aktuella delar.Stöd till bioenergibolagStöd till biobränsleeldade värmeanläggningar begärs i tremotioner.Motionerna 1993/94:N408 (m) och 1993/94:N412 (kds) tarsärskilt sikte på lantbrukarägda värmebolag. En intressant ochofta lönsam nisch på värmemarknaden är att en grupp lantbrukarebildar ett bolag som investerar i en panncentral för leveranserav värme till närbelägna fastigheter, anförs det i de bådamotionerna. Investeringar i fler sådana bolag försvårasemellertid av möjligheterna att finansiera investeringarna.Därför föreslås i förstnämnda motion att skall ges iuppdrag att utreda problemen med finansiering av investeringar ibioenergianläggningar inom lantbruket. borde vidareuppmanas att stimulera till en ökad användning av känd teknikför uppvärmning med biobränsle. I den andra motionen krävs attstatliga kreditgarantier skall ställas till förfogande för attfrämja tillkomsten av nya bränsleeldade värmeanläggningar. Ettliknande yrkande finns i den tredje aktuella motionen, motion1993/94:N413 (kds). Där begärs vidare dels attarbetsmarknadsmedel skall avsättas till infrastrukturåtgärder påenergiområdet, dels att Industri- och nyföretagarfonden skallges möjlighet att ställa riskkapital till förfogande videtablering av värmebolag. Tillskapande av sådana bolag börenligt motionärerna betraktas som nyföretagande och därmedberättiga till nyföretagarlån. I tidigare nämnda motion1993/94:N412 (kds) påpekas att Industri- och nyföretagarfondenvåren avslog en ansökan om nyföretagarlån från ett nybildatvärmebolag av nu aktuellt slag.Industri- och nyföretagarfonden, som har ombildats efterbeslut av (prop. 1992/93:82, bet.NU19), kan numera lämna nyföretagarlån till de nyetablerare sominte kan lösa finansieringen av sitt företags uppbyggnad påtraditionellt sätt, men som ändå bedöms kunna bedriva en lönsamverksamhet. Lånen kan endast sökas i samband med att helt nyaaktiebolag startas av en eller flera fysiska personer. I principär företag inom alla näringsgrenar berättigade att söka lån.Nyföretagaren förutsätts svara för av kapitalbehovetmed egna medel, medan nyföretagarlånen skall svara för högst30 %. Det resterande kapitalbehovet förutsätts bli täckt genomnormala bankkrediter. Nyföretagarlånet skall som mest kunnauppgå till och bör i regel inte understiga100 000 kr.Enligt uppgift från Industri- och nyföretagarfonden avslogsden i motion 1993/94:N412 (kds) nämnda ansökan om nyföretagarlånmed hänvisning till att ingen av de inblandade företagarna hadeför avsikt att huvudsakligen ägna sig åt den verksamhet som desökte lån för. I förarbetena till beslutet om införande avnyföretagarlån (Ds 1992:20 s. 14) sägs att en utgångspunkt förlån bör vara att nyföretagaren driver företaget som enheltidssysselsättning. Något formellt hinder för fonden attlämna nyföretagarlån till ett nystartat värmebolag finns inte.Utskottet finner inte skäl att förorda införandet av ettsärskilt stöd till biobränsleeldade värmeanläggningar. Somnämnts finns det inget som hindrar Industri- ochnyföretagarfonden -- om övriga förutsättningar är uppfyllda --att lämna nyföretagarlån till den verksamhet som aktualiseras imotionerna. Dessa avstyrks med det sagda i berörda delar.BiogasFör att det organiska avfallet skall kunna nyttiggöras börsatsningar på produktion av biogas inledas, anförs det i motion1993/94:N402 (s). Produktionen borde koncentreras till störredeponier.Biomassa kan förgasas antingen termiskt eller genommikrobiologisk nedbrytning under syrefria förhållanden. Det ärendast produkten i den senare processen som brukar benämnasbiogas. Sådan gas består huvudsakligen av metan och till vissdel av koldioxid. Som råvara används sådan biomassa som har högtvatteninnehåll, t.ex. vissa energigrödor och den våta fraktionenav sorterat avfall. Gasen kan användas till värmeproduktion menockså som motorbränsle.Stöd till forskning och utveckling av biogas lämnas frånenergiforskningsprogrammet och från Energiteknikfonden. Somtidigare redovisats har stöd lämnats till ett stort antalrötgas-/deponianläggningar från anslaget för främjande avbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion.Våren 1993 avslog på förslag av utskottet (bet.1992/93:NU28) en motion av liknande innebörd som den nuaktuella.Utskottet kommer till samma slutsats nu och avstyrker härberörd del av motion 1993/94:N402 (s).Vegetabiliska oljorI nyssnämnda motion begärs vidare att skall uttalasig för att försök med tillverkning av miljövänlig vegetabiliskolja skall inledas i län. Med bl.a. en sådan tillverkningbaserad på länets särskilda förutsättningar skulle den regionalautvecklingen säkerställas, heter det i motionen. Där begärsvidare ett uttalande av om stöd tilloljeväxtforskningen och till utveckling av tryckfärger urvegetabilisk olja.Miljöanpassade oljor är rubriken på motion 1993/94:N421 (m).Motionärerna vill att en utredning skall tillsättas med uppgiftatt studera hur den påbörjade miljöanpassningen av smörj- ochhydrauloljor skall kunna fortsätta och vidareutvecklas.Vegetabiliska oljor framställs ur fröet av oljeväxter. Årligenproduceras ca vegetabiliska oljor. Enligt uppgiftanvänds ungefär hälften för "human konsumtion" (matlagningm.m.). Återstoden kan utnyttjas till bränsle eller till tekniskaändamål (hydrauloljor m.m.). För att vegetabilisk olja skallkunna användas som dieselolja i konventionella motorer krävs attoljan görs mer lik vanlig dieselolja genom s.k. omförestring.Regeringen beslutade att låta tillkalla ensärskild utredare för att studera möjligheterna att utveckla ochöka användningen av biologiska råvaror i . Utredaren, somskall vara klar med sitt arbete , har iuppgift bl.a. (dir. 1993:124) att analysera behovet av styrmedelsom främjar en ökad användning av biologiska råvaror inom deområden där en sådan användning kan vara fördelaktig från såvälsamhällsekonomisk som miljö- och resurshushållningssynpunkt.Våren 1993 avslog motionsyrkanden likalydande med deförstnämnda i detta avsnitt. Utskottet (bet. 1992/93:NU28)anförde att det saknades anledning för att tainitiativ beträffande de regionala projekt som efterlystes imotionen.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med hänvisninghärtill och till den tillsatta utredningen med uppgift attfrämja en ökad användning av biologiska råvaror avstyrksmotionerna 1993/94:N402 (s) och 1993/94:N421 (m), denförstnämnda såvitt nu är i fråga.NaturgasI två motioner uppmärksammas planerna på ett nordisktgasledningsprojekt. Avsikten är att naturgas från skallöverföras via till för elproduktion där.Det finns ett stort intresse i både och fördetta projekt, anförs det i motion 1993/94:N240 (s). Emellertidhar den inte visat något större engagemang ifrågan, anser motionärerna. De menar att bör verkaaktivt för att den planerade gasledningen skall komma till ståndoch föreslår att en utredning om projektet skall tillsättas.Ett motsvarande yrkande framställs i motion 1993/94:N414 (fp).Motionären anför att en satsning på import av naturgas frånNorge ter sig synnerligen befogad; tillsammans med våra inhemskaenergislag skulle därigenom kunna garanteras enbetydande del av försörjningstryggheten under en mycket långtid.Liknande motioner avslogs (bet.1992/93:NU28). Utskottet erinrade då om att riksdag och regeringenligt energiöverenskommelse skall ange deförutsättningar som kraftföretagen skall arbeta inom. Det ärdärefter kraftföretagens uppgift att utifrån den fastlagdaenergipolitiken planera och utveckla kraftsystemet så attlandets elbehov blir tillgodosett. Motionerna följdes upp i enreservation (s).I uppdraget till den nya energipolitiska kommission somutskottet i det föregående har påkallat bör ingå att studerafrågor kring naturgasens framtida roll i den svenskaenergiförsörjningen. Med hänsyn härtill anser utskottet attmotionerna 1993/94:N240 (s) och 1993/94:N414 (fp) inte börföranleda något initiativ av ; de avstyrks sålunda.Blyhaltig bensinTiden är nu inne att förbjuda import och försäljning avblyhaltig bensin, heter det i motion 1993/94:N424 (kds).Motionären erinrar om att det för äldre bensinmotorer nu finnstillgång till alternativa bensinsorter utan bly. Ett avbilismens miljöproblem i form av blyhaltiga avgaser skulledärigenom helt kunna upphöra, anser motionären och föreslår ettriksdagsuttalande i saken.I förordningen (1985:838) om motorbensin har regeringenförbjudit tillverkning, import och yrkesmässig överlåtelse avblyad bensin. Genom förordningens övergångsbestämmelser har detdock varit möjligt att under vissa förutsättningar fortsätta medsåväl tillverkning och import som yrkesmässig överlåtelse. Föratt stimulera till användning av oblyad bensin har blyad bensinpåförts en högre skatt än oblyad. harförsäljningen av blyad bensin minskat högst påtagligt.I en nyligen framlagd proposition om kemikaliehanteringen(prop. 1993/94:163) meddelas att regeringen -- isyfte att få till stånd en total övergång till oblyad bensin --efter genomförd notifieringsprocess kommer att ändraförordningen om motorbensin så att de nu gällandeövergångsbestämmelserna ersätts av regler med krav på undantagför i förordningen särskilt angivna fall. Regeringen bedömer attden kvarvarande försäljningen av blyad bensin därmed helt kommeratt upphöra. har meddelat (bet. 1993/94:JoU23)att den inte har något att erinra mot vad som anförs i nämndaproposition om försäljningen av blyad bensin.Som framgår av den lämnade redovisningen är det alltså inteerforderligt med någon åtgärd från sida för attmotionärens syfte med motionen skall bli tillgodosett. Motion1993/94:N424 (kds) i denna del avstyrks av utskottet.FörsörjningsberedskapAnslag till beredskapsåtgärderI budgetpropositionen (bil. 13 s. 113 f.) framläggs tvåförslag till anslag inom försörjningsberedskapen.Till anslaget Beredskapslagring och industriella åtgärderföreslås för nästa budgetår anvisa ca 9 miljonerkronor. Vidare föreslår regeringen att ca 58 miljoner kronorskall anslås för beredskapsåtgärder på elområdet; medlen skalltas upp på anslaget Åtgärder inom delfunktionen Elkraft.Utskottet tillstyrker regeringens nu nämnda förslag omanslag.Störningar i eldistributionenFyra motioner tar upp frågor med anledning av störningar ieldistributionen i delar av landet till följd av kraftigasnöfall /94.I motion 1993/94:N415 (s) begärs att kraftföretagen skallåläggas att hålla en god beredskap för att åtgärda strömavbrott.I många fall blev elavbrotten onödigt långa på grund av attbolagen minskat sin underhållsverksamhet, framhållermotionärerna. De pekar vidare på vikten av röjning av trädutefter kraftledningarna; till detta röjningsarbete bordearbetslösa personer kunna anställas.En översyn av elleveranssäkerheten begärs i motion1993/94:N428 (s). Motionären anser att elbolagen måste ges ettstörre ansvar för att tillgången på el i samhället skalltryggas. Det får inte vara så, anför motionären, att ett heltsamhälle kan slås ut genom strömavbrott till följd av bristandeskötsel av kraftledningar.Motion 1993/94:N401 (fp) innehåller två yrkanden i saken.Motionären föreslår för det första ett uttalande av omelkonsumenternas rätt till en säker elförsörjning. Kraftbolagenkan krävas på effektivare "renhållning" i ledningsgatorna, heterdet i motionen. Där begärs vidare, för det andra, attelkonsumenternas rätt till ersättning för skador och förlusterorsakade av brister i elförsörjningen skall klarläggas.Det som hänt i samband med elavbrotten bör närmare analyserasfrån försörjnings- och beredskapssynpunkt, sägs det i motion1993/94:N411 (c). Också i denna motion pekas på kraftbolagensansvar för att förebygga elavbrott; motionärerna begär attfrågan skall bli föremål för särskild uppmärksamhet.Eldistributören är enligt den s.k. ellagen (1902:71 s. 1)skyldig att leverera el för normala förbrukningsändamål tillkunder inom sitt distributionsområde. Det är därför ocksådistributören som svarar för leveranssäkerheten gentemot sinakunder. Särskilt starkt elberoende kunder bör självfalletdessutom vidta egna åtgärder för att minska skaderiskerna.Enligt Svenska Elverksföreningens allmänna bestämmelser förkraftleverans vid lågspänning (EL/AB-L-86) har abonnenten rätttill ersättning av leverantören för direkt skada på egendom tillföljd av sådan inskränkning eller störning i leveransen som gårutöver vad som är rimligt med hänsyn till leveransens karaktär.Ersättning lämnas dock inte om leverantören visar att han intevållat skadan genom vårdslöshet.NUTEK har påbörjat en uppföljning av vinterns störningar ielförsörjningen. Denna uppföljning kommer att ligga till grundför överläggningar med berörda distributörer om de ytterligareåtgärder som är lämpliga att vidta för att förebygga och för attminska effekterna av elavbrott. planerar också eninformationskampanj om i första hand förebyggande skogsåtgärdermen även om anskaffande av reservaggregat hosavbrottskänsliga elkunder, t.ex. inom jordbrukssektorn. NUTEKsamarbetar vidare i dessa frågor med , som bl.a.låtit undersöka kraftledningarna till några orter som drabbadesav elavbrott. Frågor om ersättning till vissa berördaelkonumenter har också prövats av Allmänna reklamationsnämnden.Näringsminister besvarade (RD1993/94:53) två frågor om eldistributionen med anledning av deinträffade elavbrotten. Statsrådet erinrade bl.a. om på området och verkets uppföljning av störningarna ieldistributionen. Näringsministern anförde vidare att medel somanslagits för sysselsättningsfrämjande åtgärder med fördel kanutnyttjas för bl.a. röjningsarbeten i kraftledningsgator. Sådanaarbeten borde kunna komma i gång snabbt i de värst utsattaregionerna, eftersom såväl arbetsmarknadsmyndigheterna someldistributionsföretagen hade starka intressen av sådanainsatser, påpekades det.Elbranschen bedriver ett utvecklingsarbete för attöka driftsäkerheten. Bl.a. har äldre ledningar ersatts med s.k.hängkablar. På högre spänningsnivåer har introducerats en ny typav isolerande ledningar -- s.k. BLX-ledningar. Båda dessaledningstyper klarar bättre belastningar av fallande träd utanelavbrott som följd.Utskottet vill först framhålla att det svenskaelförsörjningssystemet har en internationellt sett högdriftsäkerhet. Trots detta inträffar det ibland -- särskiltvintertid i samband med stormar eller kraftiga snöfall -- attelkonsumenter drabbas av elavbrott. Utskottet instämmer i vadsom sägs i motionerna om det angelägna i att det skerfortlöpande röjningsarbeten utefter kraftledningarna. Vidarenoterar utskottet det utvecklingsarbete som pågår inomelbranschen för att driftsäkerheten ytterligare skallförbättras. Om det i samband med uppföljning av deinträffade störningarna i eldistributionen framkommer behov avåtgärder från statsmakternas sida förutsätter utskottet attregeringen tar erforderliga initiativ på området. Med det sagdaavstyrks här berörda motionsyrkanden.Vissa övriga anslagTäckande av eventuella förlusterUtskottet behandlar här två förslag i budgetpropositionen(bil. 13 s. 32 och 115) om formella anslag på förtäckande av eventuella förluster.Det första anslaget disponeras för kostnader i samband medinfriandet av borgensförbindelser som tidigare ställts ut genomStatens vattenfallsverk. Det andra förslaget avser förluster isamband med lånegarantier som lämnats enligt vissa förordningarinom energiområdet.Förslagen föranleder ingen erinran från utskottets sida.Stöd till energieffektiviseringar i ÖsteuropaSlutligen tar utskottet här upp ett förslag ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 120) om anslag till åtgärderför energieffektiviseringar i och . Frånanslaget får stöd lämnas till beställare i mottagarländernagenom lån till energieffektiv teknik för distribution ochanvändning samt till introduktion av förnybara energislag idessa länder. En mindre del av medelsramen kan lämnas i form avbidrag. För nästa budgetår föreslår regeringen ett anslag på ca87 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker också detta förslag. Utskottet hemställerRiktlinjer för energipolitiken1. beträffande omställningen av energisystemetatt med anledning av motionerna 1993/94:Jo694yrkande 25, 1993/94:N305 yrkande 22 och 1993/94:N423 yrkande 1och med avslag på motionerna 1993/94:N410 yrkandena 4, 5 och 10,1993/94:N423 yrkande 2, 1993/94:N429 yrkande 1, 1993/94:N432yrkande 1, 1993/94:N433 yrkandena 1 och 5 och 1993/94:A815yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,men. (v) - delvis2. beträffande lagstiftning om kärnkraftsavveckling senastår 2010att avslår motionerna 1993/94:N410 yrkandena 3 och11, 1993/94:N418 yrkandena 1--4, 1993/94:N423 yrkande 3,1993/94:N427 yrkande 1 och 1993/94:N429 yrkande 4,res. 1 (c, kds)res. 2 (nyd)Övriga kärnkraftsfrågor3. beträffande vissa enskilda kärnkraftsreaktoreratt avslår motionerna 1993/94:N410 yrkandena 1 och 2och 1993/94:N418 yrkande 5,res. 3 (c) - villk. 14. beträffande förbudet mot vissa förberedande åtgärderatt avslår motion 1993/94:N429 yrkande 2,res. 4 (nyd)5. beträffande export av kärnkraftsteknologiatt avslår motion 1993/94:N410 yrkande 9,men. (v) - delvis6. beträffande slutförvaring av utländskt kärnavfallatt avslår motion 1993/94:N427 yrkande 2,7. beträffande upparbetning av kärnavfallatt avslår motion 1993/94:N429 yrkande 3,8. beträffande Statens kärnkraftinspektionatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga15 punkterna B 2 och B 3 och med avslag på motion 1993/94:Jo692yrkande 17 för /95 under fjortonde huvudtitelnanvisara) till : Förvaltningskostnaderett ramanslag på ,b) till Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning ett ramanslag på ,res. 5 (nyd)9. beträffande visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m.att med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga15 punkt B 4 till Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m. för /95 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,10. beträffande internationell avveckling av kärnkraftenatt avslår motion 1993/94:N410 yrkande 8,men. (v) - delvis11. beträffande rollatt avslår motionerna 1993/94:N410 yrkande 7 och1993/94:N427 yrkande 3,men. (v) - delvisElproduktionsfrågor12. beträffande verksamheten vid Svenska kraftnätatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga13 littera E momenten 4--7a) godkänner investerings- och finansieringsplanen förAffärsverket som en ram för perioden --1996i enlighet med vad som anges i propositionen,b) godkänner att som en ram förrörlig kredit under /95 får uppta riksgäldslån omhögst ,c) bemyndigar regeringen att under /95 tecknaborgen till bolag i vilka svenska kraftnätförvaltar statens aktier intill ett sammanlagt belopp om175 ,d) bemyndigar regeringen att under /95 beslutai frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inomAffärsverket svenska kraftnäts verksamhetsområde inom en ram av135 ,13. beträffande uppgradering av kraftöverföringsnätetatt avslår motion 1993/94:N425 yrkande 2,14. beträffande vattenkraftverkatt avslår motionerna 1993/94:N425 yrkande 3 och1993/94:A450 yrkande 27,men. (v) - delvis15. beträffande vindkraftatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga13 littera E moment 1 och med avslag på motionerna 1993/94:N425yrkande 10 och 1993/94:N433 yrkande 7 godkänner vad som anges ipropositionen om inriktningen av stöd till investeringar ivindkraftverk,res. 6 (nyd)men. (v) - delvis16. beträffande solenergiatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga13 littera E moment 2 och med avslag på motionerna 1993/94:N425yrkande 12 och 1993/94:N433 yrkande 8 godkänner vad som anges ipropositionen om inriktningen av stöd till investeringar isolvärmeanläggningar,men. (v) - delvis17. beträffande vågenergiatt avslår motion 1993/94:N425 yrkande 14,18. beträffande översyn av energilagstiftningenatt avslår motion 1993/94:N425 yrkande 15,Forskning inom energiområdet19. beträffande energiforskningatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga13 punkt F 8a) till Energiforskning för /95 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på210 ,b) bemyndigar regeringen att under /95 låtastaten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stödtill forskning och utveckling inom energiområdet som, inräknatredan fattade beslut, innebär åtaganden på högst 170 000 000kr för /96, högst för budgetåret1996/97, högst för /98, högst90 för /99 samt högst 60 000 000kr för /2000,20.