bet · GH01SkU20 · 1994-03-15 00:00:00 — Motionärerna begär ettriksdagsuttalande om att beskattningen av tjänstebilar börskärpas (yrkande 4).Utskottet utgår från att den översyn som pågår inomregeringskansliet kommer att redovisas , och enligtutskottets uppfattning saknas det skäl att nu gå in på ennärmare omprövning av de avvägningar som ligger till grund förriksdagsbeslutet . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna i dessa delar.LunchförmånerI motionerna Sk321 av och () ochSk340 av () begär motionärerna ettriksdagsuttalande om att måltidsförmåner bör befrias frånsociala avgifter.Vid sin senaste behandling av denna fråga har utskottet --senast i betänkandet 1993/94:SkU10 -- avstyrkt likartadeyrkanden med hänvisning till den undersökning som pågått inomLantbrukets utredningsinstitut av hur lunchätandet, branschenoch de anställda påverkas av de nya regler som genomfördes isamband med skattereform. Institutet har numeraavlämnat sin slutrapport till regeringen, och utskottet utgårnu liksom tidigare från att regeringen kommer att slutföraberedningen av detta ärende skyndsamt. I avvaktan påregeringens kommande redovisning av detta ärende avstyrkerutskottet motionerna.UtlandstraktamentenI motion Sk305 av och ()yrkas att utlandstraktamenten i princip skall behandlas påsamma sätt som andra traktamenten.Skattelagstiftningen innebär att reglerna har ändratsmed verkan fr.o.m. (prop. 1993/94:90,SkU10) och att syftet med motionen har tillgodosetts så långtsom möjligt. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen.DagbarnvårdareI motion Sk347 av () begär motionären ettriksdagsuttalande av innebörd att dagmammor bör få ökademöjligheter att tilldelas F-skattesedel. Enligt motionärenutfärdar skattemyndigheterna inte F-skattesedel för den somhar mindre än fem dagbarn. Enligt de regler som tillämpas ifråga om barnomsorgen i innebär detta i sintur att dagmamman går miste om s.k. barnpeng.F-skattesedel skall enligt gällande regler i princip utfärdasför var och en som driver en självständig näringsverksamheteller som kan antas komma att bedriva en sådan verksamhet.Något stöd för att tillämpa reglerna på ett sätt som innebäratt man i fråga om s.k. dagmammor endast tar hänsyn till detantal dagbarn som verksamheten omfattar finns inte ilagstiftningen. Frågan bör prövas med hänsyn till samtligaomständigheter i det enskilda fallet. Avsikten har varit attF-skattesedel skall utfärdas för den som varaktigt bedrivereller skall bedriva en verksamhet som bör bedömas som ensjälvständig rörelse. Det torde inte vara möjligt att avpassadessa regler med särskild hänsyn till vad som kan anseslämpligt i fråga om s.k. dagmammor och olika kommunala reglerom barnpeng m.m. Enligt utskottets mening ärskattemyndigheternas tillämpning av reglerna om F-skattebevisändå en fråga som bör kunna tas upp inom ramen förSkattebetalningsutredningen (Fi 1993:07). Utskottet anser attriksdagen med anledning av motionen som sin mening bör geregeringen till känna vad som här har anförts.HushållsarbeteMotion Sk329 av m.fl. (m) går ut på att införaen avdragsrätt för kostnader för barntillsyn och andratjänster i hushållet i syfte bl.a. att skapa nyaarbetstillfällen och att underlätta främst för kvinnor attsöka sig ut i förvärvslivet. I samma syfte yrkas i motionSk308 av och ()skattelättnader för arbetslösa ungdomar i form av befrielsefrån moms och arbetsgivaravgifter. I motion Sk334 av KarinPilsäter (fp) föreslås att det tillfälliga s.k. ROT-avdragetutvidgas till att gälla andra hushållstjänster änreparationer, på samma villkor i övrigt, och att Utredningen(Fi 1993:19) om förutsättningarna för expansion av privattjänsteproduktion får tilläggsdirektiv att närmare utredadenna fråga. Motionären anvisar också möjligheten attfinansiera åtgärder i denna riktning genom att förmånsbeskattafria parkeringsplatser.De frågor som tas upp i motionerna ingår i uppdraget för dennämnda Utredningen om förutsättningarna för expansion avprivat tjänsteproduktion (Fi 1993:19). Utredningsmannen skallenligt sina direktiv bl.a. analysera önskvärdheten av endifferentiering av olika skatter, och hans förslag, som kommeratt läggas fram , har ingåtti den offentliga debatten.Bred enighet råder om att det -- bl.a. mot bakgrund av denhöga ungdomsarbetslösheten -- är angeläget att pröva olikavägar för att få fram riktiga jobb. Som statsrådet i ett frågesvar i böremellertid en närmare analys av utredningsförslaget anstå tilldess att betänkandet har presenterats. villutskottet framhålla att frågan om avdrag för kostnader förbarnomsorg ingår i det förslag till ett beskattatvårdnadsbidrag som regeringen nu har lagt fram (prop.1993/94:148).Med hänvisning till de överväganden som redan pågår i deaktuella frågorna finner utskottet att det för närvarandesaknas skäl för att föranstalta om några särskildaåtgärder med anledning av motionerna.PensionssparandetI motion Sk352 av m.fl. (v) ingår yrkanden avinnebörd att skattesubventionerna för pensionssparande bördras ned och att avdragsrätten för pensionssparandet börbegränsas till ett basbelopp (yrkandena 10 och 12).Som utskottet uttalade vid sin behandling av olikafrågor rörande pensionssparandet (1993/94:SkU16) är detindividuella pensionssparandet en viktig förstärkning avmöjligheterna till ett långsiktigt sparande i syfte att tryggaålderdomen. Ett sådant sparande bidrar också till atthushållet har ett långsiktigt positivt sparande, vilket enligtutskottets uppfattning är värdefullt. Utskottet vill inteställa sig bakom åtgärder som motverkar dessa sparformer utanavstyrker motionen i dessa delar.I motion Sk301 av och () begärmotionärerna ett riksdagsuttalande av innebörd attförsäkringsbelopp som innestår vid ett dödsfall bör tillfalladödsboet om en förmånstagare ej är insatt. Syftet med motionenär bl.a. att likställa försäkringssparandet med det nyapensionssparandet i bank.Vid sin prövning av ett annat yrkande omförmånstagarförordnanden (1993/94:SkU16) framhöllutskottet att reglerna bör ha en utformning som hindrar attreglerna utnyttjas för andra syften än pensioneringsändamål.Det anförda gäller även det aktuella motionsyrkandet, somdärför avstyrks.PensionärerI motion Sk355 av och ()begär motionärerna en översyn av skattereglerna och detkommunala bostadstillägget för pensionärer för att begränsaoskäliga effekter av reglerna. Kritiken i motionen riktar sigframför allt emot att en pensionär som arrenderar ut ettjordbruk skall betala löneskatt på inkomsten av fastighetenoch att bostadstillägget påverkas av förmögenhetsinnehavet.Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottetframhålla att de särskilda marginalskatteproblemen förpensionärer har begränsats genom skattereformen. De särskildaavdragen för pensionärer trappas inte längre av mot andrainkomster än pensioner och inte heller mot förmögenhet. Lagen(1993:1536) om räntefördelning vid beskattningen innebär ocksåen förändring till det bättre av marginaleffekterna för allaberörda. Reglerna om särskild löneskatt har tillkommit för attåstadkomma en likartad skattebelastning för allaförvärvsinkomster och näringsinkomster. Löneskatten utgår föralla sådana inkomster om de inte omfattas av socialavgifter,och löneskatten har avpassats så att den motsvarar skattedelenav dessa avgifter. Enligt utskottets uppfattning saknas detskäl för att särbehandla jordbruksinkomster eller innehav avjordbruksfastigheter i detta eller andra avseenden. Utskottetavstyrker därför motionen.Övriga frågorTrav- och galopphästarPrinciperna skattereform innebär att inkomst avhobbyverksamhet skall beskattas i inkomstslaget tjänst. Avdragmedges för omkostnader under beskattningsåret och för sådanaomkostnader som överstiger det åretsinkomster. Denna ettårsgräns utvidgades så attavdragsrätten omfattar en femårsperiod före beskattningsåret(prop. 1992/93:127, SkU14). Underskott i verksamheten är inteavdragsgillt.I motion Sk361 av och i (nyd,m) återkommer motionärerna med ett yrkande om att upptill två hobbyhästar per person bör betraktas om skattefrihobby.Beslutet om en tidsmässig förlängning avavdragsrätten grundade sig på en översyn av reglerna ochborde, som utskottet då bedömde saken, kunna anses innefattaen lämplig avvägning för att begränsa de problem somettårsgränsen i vissa situationer kunnat medföra förtravsporten. Vid sin förnyade prövning av denna fråga förraåret (1992/93:SkU20) vidhöll utskottet denna uppfattning.Enligt utskottets uppfattning finns det intetillräckliga skäl för en annan bedömning, och utskottetavstyrker alltså detta yrkande även i år.Bär och svamp m.m.Enligt ett särskilt undantag är inkomst av plockning av bäroch svamp m.m. skattefritt till den del som inkomsten inteöverstiger 5 000 kr.I motion Sk327 av () anförs att detskattefria beloppet stått kvar och attprisutvecklingen motiverar en uppräkning till10 . En sådan åtgärd skulle enligt motionen innebäraökade möjligheter till extrainkomster och meningsfullsysselsättning, att värdefulla råvaror tas till vara och attfolkhälsan förbättras.Enligt de principer som ligger till grund för skattereformenbör inkomster av detta slag beskattas på samma sätt som andrainkomster. Undantaget i fråga om plockning av bär och svampm.m. fick dock stå kvar med hänsyn till vissa särskildaproblem inom denna bransch. Statsrådet har anförti ett frågesvar i att han inte ärberedd att initiera en höjning av gränsen men att frågan kankomma att övervägas i samband med den beredning av övrigafrågor rörande beskattningen av den privata tjänstesektorn somkommer att genomföras . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionen.Arvoden vid medicinska försökI motion Sk333 av () yrkas att arvoden fördeltagande i medicinska försök bör betraktas som en ickeskattepliktig ersättning för sveda och värk.Enligt utskottets uppfattning skiljer sig arvoden av dettaslag principiellt sett inte från andra inkomster som utgårsåsom ersättning för någon form av prestation. Det bör ocksåframhållas att undantag av detta slag skulle medföraavgränsningsproblem och svårigheter i den praktiskatillämpningen. Utskottet avstyrker alltså motionen.Avdrag för gåvorI motionerna Sk304 av m.fl. (fp), Sk314 avCharlotte m.fl. (fp), Sk316 av ochBirgitta () och Kr419 av m.fl.(nyd), yrkande 4, yrkas att en avdragsrätt införs för gåvortill ideella ändamål av olika slag.Yrkanden om en avdragsrätt för gåvor av allmännyttig karaktärhar prövats av under en följd av år, senast våren1993 i betänkandet 1992/93:SkU20. I betänkandetOrganisationernas bidrag (SOU 1993:71) har utredningsmannenföreslagit att en avdragsrätt vid beskattningen införs förgåvor från enskilda till vissa ideella organisationer. Iavvaktan på kommande ställningstaganden tillutredningsförslaget avstyrker utskottet dessa motionsyrkanden.Som ett undantag från principen att gåvor inte är avdragsgillagäller att företagen i viss utsträckning kan få avdrag förreklamgåvor av mindre värde, för representationsgåvor i vissafall och gåvor som har karaktär av personalkostnader. När detgäller representationsgåvor framhålls i Riksskatteverketsrekommendationer i ämnet (RSV Dt 1991:20) att det uteslutandemåste vara fråga om att inleda eller bibehållaaffärsförbindelser och liknande och att gåvan med andra ordskall ha ett samband med verksamheten iförvärvskällan för att en avdragsrätt skall kunna ansesföreligga. Avdrag bör inte medges med större belopp än somgäller i fråga om representationsmåltider (per person-- RSV Dt 1993:20). I rekommendationerna sägs också attavdrag inte bör medges för representationsgåvor vid helgereller personliga högtidsdagar, eftersom sådanarepresentationsgåvor i regel får anses ha ett alltför stortinslag av personlig generositet för att avdrag utan vidareskall kunna medges.I motion Sk315 av () anförs att gåvor idecember bör accepteras lika väl som gåvor och attdet för många företag är praktiskt att samlarepresentationsinsatserna just till . Riksskatteverketsrekommendationer är enligt motionärens uppfattning interimliga, och de ger utrymme för godtycke. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger detta till känna för regeringen.Utskottet kan i och för sig instämma i motionärens uppfattningatt reglerna medför gränsdragningsproblem. Att mjuka upptillämpningen skulle emellertid enligt utskottets bedömninginnebära att man öppnar möjligheterna till avdrag för sådantsom inte framstår som en egentlig omkostnad iaffärsverksamheten utan som helt eller delvis har privatkaraktär. Av detta skäl avstyrker utskottet motionen. beträffande skattepolitikens inriktning m.m.att avslår motionerna 1993/94:Sk343 yrkande 1 och1993/94:Sk353 yrkandena 1, 2, 29 och 30,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande grundavdrag, skatteskalaatt avslår motionerna 1993/94:Sk343 yrkande 2,1993/94:Sk352 yrkandena 1--3, 1993/94:Sk353 yrkandena7--10 och 1993/94:Sk354,res. 2 (s)men. (v) - delvis3. beträffande inkomst av kapitalatt avslår motion 1993/94:Sk353 yrkande 13,res. 3 (s)men. (v) - delvis4. beträffande förmögenhetsskatten och arvs- ochgåvoskattenatt avslår motionerna 1993/94:Sk352 yrkandena 30--34och 1993/94:Sk353 yrkandena 18 och 19,res. 4 (s)men. (v) - delvis5. beträffande ränteavdragetatt avslår motion 1993/94:Sk352 yrkandena 13--15,men. (v) - delvis6. beträffande stämpelskattenatt avslår motion 1993/94:Sk352 yrkande 35,men. (v) - delvis7. beträffande ränta till barn och ungdomatt avslår motion 1993/94:Sk345,res. 5 (nyd)8. beträffande sambeskattningen av förmögenhetatt avslår motion 1993/94:Sk335,9. beträffande stipendieratt avslår motion 1993/94:Sk353 yrkande 28,res. 6 (s)10. beträffande bilförmånatt avslår motionerna 1993/94:Sk342, 1993/94:Sk346och 1993/94:Sk352 yrkande 4,res. 7 (nyd)men. (v) - delvis11. beträffande lunchförmåneratt avslår motionerna 1993/94:Sk321 och1993/94:Sk340,res. 8 (nyd)12. beträffande utlandstraktamentenatt avslår motion 1993/94:Sk305,13. beträffande dagbarnvårdareatt med anledning av motion 1993/94:Sk347 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anförtbeträffande F-skattesedlar,res. 9 (s)men. (v) - delvis14. beträffande hushållsarbeteatt avslår motionerna 1993/94:Sk308, 1993/94:Sk329och 1993/94:Sk334,res. 10 (nyd)15. beträffande pensionssparandet m.m.a) att avslår motion 1993/94:Sk352 yrkandena 10 och12,b) att avslår motion 1993/94:Sk301,res. 11 (nyd)men. (v) - delvis16. beträffande pensionäreratt avslår motion 1993/94:Sk355,17. beträffande trav- och galopphästaratt avslår motion 1993/94:Sk361,res. 12 (nyd)18. beträffande bär och svampatt avslår motion 1993/94:Sk327,res. 13 (nyd)19. beträffande arvoden vid medicinska försökatt avslår motion 1993/94:Sk333,res. 14 (nyd)20. beträffande avdrag för gåvoratt avslår motionerna 1993/94:Sk304,1993/94:Sk314, 1993/94:Sk315, 1993/94:Sk316 och1993/94:Kr419 yrkande 7.res. 15 (nyd)den 15 mars 1994På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Skattepolitikens inriktning m.m. (mom. 1), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Syftet med den skattereform som genomfördes var att skapa en samhällsekonomiskt effektivbeskattning som uppfyller fördelningspolitiska mål.Avsikten var att få en likformig och neutral beskattning avarbete och kapital och av olika inkomster, och attbeskattningen skulle ge de skatteintäkter som ett gott och välfungerande samhälle behöver. Reformen byggde på en rättvisfördelning av skatteuttaget och på uppfattningen att effektivahinder mot skattefusk och skatteplanering är nödvändigt förförtroendet för skattesystemet. Beskattningen skulle därförbygga på likformighet, enkelhet och rättvisa.En likformig beskattning var en kärna i skattereformen. Med enbredare bas för både indirekt och direkt beskattning blev detmöjligt att sänka inkomstskatterna, som man skapadeförutsättningar för ett stabilt underlag förvälfärdspolitiken. I breddningen av basen för den indirektabeskattningen låg ett ökat uttag av miljöavgifter. Medskattereformen inleddes en skatteväxling på 7 miljarder kronorfrån skatter på arbete till skatter på resursförbrukning ochmiljöförstöring.I motionerna Sk353 av m.fl. (s) och Sk352 avGudrun m.fl. (v) riktar motionärerna en stark kritikmot regeringens skattepolitik och kräver en återgång till deprinciper som legat till grund för skattereformen och en radändringar som främjar samhällsekonomiska, miljöpolitiska ochfördelningspolitiska mål. Ändringarna omfattar helaskatteområdet och behandlas under särskilda rubriker i dettabetänkande eller i annat sammanhang.S-motionen utmynnar därutöver i yrkanden om att riksdagenskall ansluta sig till de riktlinjer som motionärerna läggerfram om skattesystemets utformning och om utredning avskattefrågorna. Samma inriktning har utredningsyrkandet imotion Sk343 av och () omen utvärdering av skattesystemet och dess roll ifördelningspolitiken.När den borgerliga regeringen tillträdde lade denomedelbart fram en rad förslag som innebar avsteg frånskattereformen. Förslagen handlade framför allt om att sänkakapitalbeskattningen. Denna politik har sedan fortsatt, och ensummering av saldot för de tre borgerliga regeringsåren visarpå stora ofinansierade skattesänkningar som bidrar till attunderminera statsfinanserna. Utgiftskvoten har stigit tillöver som skattekvoten har sjunkit till under50 %. Skatterna på kapitalinkomster, förmögenheter ochföretagsinkomster har sänkts med ,som skatten på arbete höjts med 29 miljarder kronoroch skatten på konsumtion med . Under denborgerliga regeringen har löntagarna fått höjd skatt, medanalla som äger aktier och alla som har förmögenhet har fåttsänkt skatt. Ändringarna har också skapat ett utrymme förskatteplanering som inte kan godtas.Den borgerliga politiken drivs av föreställningen attskattesänkningar för passiva kapitalinkomster skall leda tillökad ekonomisk aktivitet. Vi instämmer i motionärernasuppfattning att det inte finns någon trovärdig grund för ensådan uppfattning. Det står däremot klart att regeringenspolitik har lett till att klyftorna i samhället ökardrastiskt.Riktlinjerna i Socialdemokraternas motion utgår frånskattesystemets grundläggande funktion att finansiera deoffentliga utgifterna. Ett modernt och dynamiskt samhälleförutsätter ett gemensamt ansvarstagande, inte bara förgemensamma nyttigheter och funktioner utan också för samhälletsom sådant och för samhällsutvecklingen. Det behövs enoffentlig sektor som svarar för väsentliga samhällsfunktioner,för investeringar i den gemensamma infrastrukturen och förgenerella trygghetssystem. Kostnaderna för denna offentligasektor måste betalas av medborgarna gemensamt, efter förmåga.Denna grundsyn delas av en stor del av det svenska folket.Olika undersökningar visar också entydigt att en klarmajoritet av skattebetalarna t.o.m. föredrar ökade skatterframför ett raserande av sådant som vård, omsorg, utbildningoch trygghetssystem. Vi avvisar den nuvarande regeringens synpå skatterna som något entydigt negativt. Tvärt om ärtillräckliga skatteintäkter en nödvändig förutsättning i ettväl fungerande samhälle. Skattepolitiken skall syfta till ettsystem som ger de nödvändiga skatteintäkterna med ett minimumav bieffekter. Denna inställning bör ligga till grund för enny ekonomisk politik som står i samklang med kraven pårättvisa och solidaritet. Endast på så sätt är det möjligt attfå en bred uppslutning kring de uppoffringar som krävs för attförbättra statsfinanserna.Som anförs i motion Sk353 bör förtroendet för skattesystemetåterskapas genom att skatteuttaget fördelas rättvist och efterförmåga. Målsättningen vid skattereformen var att skapa ettlikformigt och enkelt och effektiv system som tillgodoserkraven på rättssäkerhet och effektivitet och begränsarmöjligheterna till skatteundandraganden och s.k.skatteplanering. Det arbete som inleddes med skattereformenbör fullföljas genom en systematisk genomgång och uppföljningoch med en återgång till regler som har denna inriktning.Kravet i motion Sk353 om en hardenna inriktning och bör enligt vår uppfattning tillgodoses.Vi instämmer också i kravet på en parlamentariskskattepolitisk beredning med uppgift att återupprätta ochbygga vidare på skattereformen, så som den såg ut .-- Det finns inte någon säker kartläggning avskattereformens faktiska effekter i olika hänseenden. som den socialdemokratiska regeringen tillsatte förutvärdering av skattereformen har ännu inte redovisat någotresultat. Vi instämmer därför i motionärernas förslag attkommitténs arbete påskyndas så att resultatet kan läggas tillgrund för den föreslagna skatteberedningen.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk353 i dessa delar(yrkandena 1, 2, 29 och 30). Därmed är också utredningskraveti motion Sk343 (yrkande 1) tillgodosett.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning m.m.att med bifall till motion 1993/94:Sk353 yrkandena1, 2, 29 och 30 och med anledning av motion 1993/94:Sk343yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad som härhar anförts om skattesystemets utformning ochutredningsarbetet rörande beskattningen.2. Grundavdrag, skatteskala (mom. 2), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk353 av m.fl. (s) medförriksdagens beslut att sänka grundavdraget från 32 till 25 %av basbeloppet en åtstramning av den redan alltför lågainhemska efterfrågan. Vi instämmer i motionärernas uppfattningatt grundavdraget skall vara av basbeloppet även under1994.Den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut att grundavdraginte skall få göras vid den statliga beskattningen innebär attfler skattebetalare kommer att få i marginalskatt änvad som har varit avsikten. Beslutet innebär också att allasom betalar statsskatt får en lika stor skattehöjning i kronorräknat, oavsett inkomst. Vi instämmer i motionärernasuppfattning att detta inte är acceptabelt frånfördelningspolitisk synpunkt. Yrkandet i motionen om attgrundavdrag åter skall få göras vid den statliga beskattningenfr.o.m. 1995, på samma villkor som tidigare, bör alltsåbifallas. I stället bör statsskatten höjas till25 % av den del av inkomsten som ligger över brytpunkten, påsätt som föreslås i motionen. Höjningen skall ses som ettbidrag till att återställa balansen i de offentliga utgifternaoch användas för att finansiera kostnaderna förarbetslösheten. Som anförs i motionen bör den nya skattesatsenbehållas till dess att Arbetsmarknadsfondens inkomster ochutgifter är i balans.Vi tillstyrker alltså motion Sk353 i dessa delar. Därmed ärockså motionerna Sk343 yrkande 2 av och (s) och Sk354 av och () tillgodosedda. avstyrker vi kraven imotion Sk352 av m.fl. (v). Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag till de lagändringar som behövs.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande grundavdrag, skatteskalaatt med bifall till motion 1993/94:Sk353 yrkandena7--10, med anledning av motionerna 1993/94:Sk343 yrkande 2 och1993/94:Sk354 samt med avslag på motion 1993/94:Sk352yrkandena 1--3 begär att regeringen skyndsamt lägger framförslag till ändringar av grundavdraget och uttaget av statliginkomstskatt i enlighet med vad som anförts i reservationen.3. Inkomst av kapital (mom. 3), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:En av de åtgärder som regeringen har genomdrivit beträffandekapitalinkomster är att sänka den allmänna skattenivån från 30till fr.o.m. . Därmed sjunker ocksåskattereduktionen för utgiftsräntor till 25 %.Som föreslås i motion Sk353 av m.fl. (s) börskattesatsen vara även efter . Dettaär också viktigt mot bakgrund av dagens höga boendekostnader.Förslaget innebär att ränteavdragen behåller sitt30-procentiga värde, och man undviker därigenom att sättaytterligare press på bostadsmarknaderna.Vi tillstyrker alltså motionen i dessa delar. Förslag till delagändringar som behövs bör skyndsamt läggas fram avregeringen.De åtgärder i fråga om kapitalinkomster som riksdagensborgerliga majoritet har genomfört innebär även andralättnader som inte kan accepteras. Vi återkommer till dessafrågor i samband med behandlingen av bolagsbeskattningen ochaktiebeskattningen.dels vid mom. 3 hemställt3.