bet · GH01SfU24 · 1994-05-31 00:00:00 — Dessafrågor hänför sig dock i huvudsak tillkapitalförvaltningsfunktionen, medan enighet nåtts om attRiksförsäkringsverket skall ha hand om försäkringsfunktionen.Utskottets uppfattning är att i ett statligt pensionssystemförsäkringsfunktionen bör handhas av ett statligt organ. Avredan existerande alternativ till ligger iså fall Statens löne- och pensionsverk närmast till hands.Utskottet anser att det förefaller rimligt att utgångspunktenfortfarande är att har hand omförsäkringsfunktionen. Skulle det emellertid i det fortsattautredningsarbetet om hur kapitalförvaltningen närmare skallutformas visa sig att funktionen med större fördel kan läggas påett annat statligt organ finns det från utskottets sida ingethinder mot att man tar upp en sådan diskussion mellan de partiersom står bakom överenskommelsen. Med det anförda får motion Sf58anses besvarad.Utskottet föreslår att godkänner de riktlinjer somregeringen lagt fram om pensionsrätt i premiereservsystemet,avsättning till premiereservsystemet och interimistiskförvaltning. Med hänsyn till att pensionsrätten på grund avkvotberäkningen i kombination med lägsta belopp som gerpensionsrätt kan komma att röra sig om i sammanhanget mycketobetydliga belopp, anser utskottet dock att det avadministrativa skäl finns anledning att överväga en lägsta gränsför det årliga belopp som jämte avkastning skall förvaltas påenskilt konto inom premiereservsystemet och om belopp underdenna gräns i stället kan läggas i fördelningssystemet.Utskottet kan ansluta sig till vad som anförts om dehuvudsakliga principerna för förvaltningen av premiereservdelen.Utskottet anser dock att det i denna del på grund av frågornaskomplexitet även fortsättningsvis skall finnas utrymme för departier som står bakom förslaget att, i de delar som ytterligareskall utredas eller som annars kan komma att beröras avresultatet av utredningsarbetet, utforma de kommandebestämmelserna på det sätt som visar sig mest ändamålsenligt.Pensionsrätt på fiktiva inkomsterPropositionenSocialförsäkringsersättningarDe socialförsäkringsersättningar och andra inkomster som i dagär pensionsgrundande skall vara det också i det reformeradesystemet. För förfluten tid skall pensionsrätt tillgodoräknasbara för tid då resp. förmån varit pensionsgrundande och för detfaktiska beloppet. Såvitt gäller sjukpenning och dagpenning frånarbetslöshetskassa för tid skall pensionsrättdessutom tillgodoräknas för en fiktiv inkomst motsvarande 10 %av den inkomst upp till resp. tak som legat till grund för attbestämma sjukpenningen samt dagpenningen frånarbetslöshetskassa. För rehabiliteringspenning skall den fiktivainkomsten vara . -- Fiktiv inkomst skall inte beräknasretroaktivt.Pensionsrätt för studierI propositionen föreslås att pensionsrätt skall kunnatillgodoräknas vid studier som omfattas av studiemedelssystemet.Av bl.a. kostnadsskäl skall pensionsrätt för studier inte gesför förfluten tid. Reglerna bör dock kunna ges verkan från år1995.Pensionsarbetsgruppen föreslog att studiebidraget inomstudiemedelssystemet skulle göras pensionsgrundande ochskattepliktigt. Nivån för studiebidraget skulle höjas ochavpassas så att den studerandes disponibla inkomst inte sänks.I propositionen anges att det kan vara förenat med betydandepraktiska svårigheter att utforma studiemedelssystemet så attdet inte uppkommer totalt sett ökade eller minskadeskatteintäkter på sidoinkomster. Regeringen anser med hänsynhärtill att den närmare tekniska utformningen av pensionsrättvid studier bör beredas vidare. Vid sidan om den avarbetsgruppen föreslagna lösningen kan därvid övervägas ävenandra lösningar, som ger i huvudsak ett likartat utfall.BarnårsrättPensionsrätt för vård av barn, barnårsrätt, skalltillgodoräknas förälder eller viss annan person. För ett ochsamma barn och år skall i princip bara en av barnets föräldrarkunna tillgodoräknas barnårsrätt.Pensionsarbetsgruppen har föreslagit att huvudregeln skallvara att barnårsrätt skall kunna tillgodoräknas den som understörre delen av året har varit vårdnadshavare för ett barn ochdå stadigvarande sammanbott med barnet. Sammanlevande föräldrarfår välja vem av dem som skall tillgodoräknas barnårsrätten. Omföräldrarna inte anmält sitt val skall, enligt arbetsgruppen,barnårsrätten tillkomma barnets moder. Styvföräldrar skall undervissa förutsättningar kunna tillgodoräknas barnårsrätt.Enligt regeringen bör den närmare utformningen av reglerna omvem som skall få tillgodoräkna sig barnårsrätt ske under detfortsatta lagstiftningsarbetet.Barnårsrätt uppkommer genom att en fiktiv inkomst beräknasenligt det förmånligaste av följande beräkningssätt:1. en utfyllnad till av genomsnittsinkomsten för allaförsäkrade (ca ),2. en utfyllnad till den enskildes PGI året före barnetsfödelse,3. en fast fiktiv inkomst om ett löneindexerat basbelopp (s.k.kork) som tillägg till förvärvsinkomst.Barnårsrätt skall i princip kunna tillgodoräknas under barnetsförsta fyra levnadsår eller -- om det finnsytterligare barn -- till dess yngsta barnetfyller fyra år.Barnårsrätt ger upphov till ålderspension (från såvälfördelnings- som premiereservsystemet) endast om avgifter förförvärvsinkomster om lägst ett lönebasbelopp harerlagts under och avgifterna sammanlagt uppgår tillminst ett lönebasbelopp. Därvid beaktas inte pensionsrätt genomdelning.Barnårsrätt skall kunna tillgodoräknas också för tid föreikraftträdandet av det reformerade pensionssystemet. Frågan hurdet praktiskt och tekniskt skall gå till måste beredas vidare.Därvid bör även frågan om delning av barnårsrätt enligtkorkmodell övervägas.I propositionen anges att den närmare utformningen avbarnårsrätt för förtidspensionär får beslutas sedan ställningtagits till förtidspensionernas framtida utformning.VärnpliktsrättPensionsrätt föreslås införas för värnpliktstjänstgöring iform av grundutbildning samt för vapenfri grundutbildning ochmilitär grundutbildning för kvinnor, om tjänstgöringen ellerutbildningen pågått . För varje månadtillgodoräknas pensionsrätt på basis av en fiktiv årsinkomstmotsvarande av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade (ca83 ). Värnpliktsrätt skall kunna ges fr.o.m. år1995.Samma krav som vid barnårsrätt på att avgifter av vissomfattning har erlagts skall gälla för att värnpliktsrätt skallge rätt till ålderspension.Regeringen anger, med hänvisning till att beredningsarbetepågår med inriktning på införande av en s.k. totalförsvarsplikt,att frågan om samtliga totalförsvarspliktiga skall gespensionsrätt måste övervägas.Pensionsrätt för förtidspensionärerDen som uppbär förtidspension som beräknats enligt nuvarandeATP-regler föreslås tjäna in ålderspension på fiktiv inkomstmotsvarande antagandepoängen med tillägg för en pensionspoäng,multiplicerat med basbeloppet för året. Tillägget på en poängmotiveras av att ATP inte intjänas på första basbeloppet.Pensionsrätt för förtidspension beräknas även för tid föreikraftträdandet.I propositionen anges att den närmare utformningen av reglernaför intjänande av ålderspension för förtidspensionärer enligtnuvarande och framtida regelsystem får fastställas i samband medatt ställning tas till förtidspensioneringens framtidautformning. Därvid kan förslaget behöva omprövas.MotionerFrågan om pensionsrätt vid studier och i form av barnår berörsi två motioner.I den ena motionen, Sf53 av och () yrkande 2 i denna del, hänvisar motionärerna tillatt i sitt remissyttrandeföreslagit att antalet barnår begränsas till ett och ett halvtår och att i stället pensionsrätt för studier medges för två ochett halvt år med samma beräkningsmetod. Motionärerna anser attsystemet med pensionsrätt för barnår bör analyseras och begärett tillkännagivande härom.I den andra motionen, Sf55 av (nyd), föreslås iyrkande 3 att upp till studier skall ge pensionsrätt,dock med undantag . Vidare föreslårmotionären i yrkande 4 att pensionsrätt för barnår maximerastill en normalfamiljs behov.I motion Sf55 begärs dessutom i yrkande 5 ett tillkännagivandeom att pensionsrätt för förtidspensionärer inte skall grundas påen för den enskilde beräknad fiktiv inkomst utan beräknas påt.ex. av genomsnittsinkomsten i Sverige.Utskottets bedömningHuvudprincipen i det reformerade pensionssystemet skall varaatt pensionen grundar sig på en persons förvärvsinkomster underlivet. Från denna princip föreslås avsteg endast i samband medsjukdom och arbetslöshet, vid vissa studier och vidvärnpliktstjänstgöring samt för föräldrar till små barn.Finansutskottet anför i sitt yttrande att det är angeläget attkostnaderna för de kompletteringar som regeringen föreslår, ochsom finansutskottet anser väl motiverade, särskiljs ochfinansieras av skattemedel vid sidan av ålderspensionssystemet.Utskottet understryker vikten av att de principer som redovisasi propositionen blir vägledande för det fortsattaberedningsarbetet. delar dennauppfattning.Frågan om pensionsrätt för studier har tagits upp av mångaremissinstanser. Den behandlades också under utskottetsoffentliga utfrågning. I propositionen anförs att det ärangeläget att utbildning och kompetensutveckling inte generelltsett missgynnas med det reformerade pensionssystemet. Inom dettasystem bör det därför införas särskilda regler till visskompensation för det bortfall i pensionsrätt som studieremellanåt ger upphov till. Vidare anförs att villkoren för rätttill studiemedel ger en lämplig avgränsning av vilka studier ochstuderande som det finns skäl från samhällets synpunkt attstödja i pensionshänseende, som en administrativthanterbar lösning åstadkoms.Utskottet anser att storleken på den pensionsrätt som följerav Pensionsarbetsgruppens förslag är väl avvägd, och utskottetdelar regeringens uppfattning att denna nivå bör ligga tillgrund vid den närmare utformningen av pensionsrätt för studier.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf55yrkande 3.Pensionsarbetsgruppen har föreslagit att pensionsrätt förstudier inte skall ges för förfluten tid. I propositionen angesatt under remissbehandlingen har framkommit kritik mot denna delav arbetsgruppens förslag. Av bl.a. kostnadsskäl anserregeringen att studiemedelsberättigade studier som ägt rum föreikraftträdandet inte skall grunda pensionsrätt, dock börreglerna kunna ges verkan från år 1995.Inte minst med hänsyn till att det reformeradepensionssystemet skall helt omfatta dem som fyller 40 åroch personer i åldrarna därunder kan det anföras skäl för attäven studietid före ikraftträdandet skall kunna grundapensionsrätt. Utskottet har emellertid förståelse för att detäven föreligger betydande administrativa svårigheter med ensådan lösning. I propositionen anges att den närmare tekniskautformningen av pensionsrätt vid studier bör beredas vidare, ochdärvid finns möjlighet att ytterligare se över kostnader ochadministrativa problem.Vad gäller förslaget om barnårsrätt anförs i propositionen atten förälder med i princip bibehållna pensionsförmåner under enpå visst sätt avgränsad tid bör kunna avstå från förvärvsarbetehelt eller delvis för att ta hand om sina barn. Ett system medpensionsrätt för barnår kommer på grund av skillnader mellanmäns och kvinnors förvärvsmönster i praktiken huvudsakligen attkompensera kvinnor för det inkomstbortfall och den extraarbetsinsats som barnåren ger upphov till, även om också mänkommer att omfattas av barnårssystemet. Barnårsrättens funktionkan sägas vara just att utjämna för den del av en strukturellskillnad mellan kvinnors och mäns livsinkomster som har sinorsak i att kvinnor allmänt sätt lägger ned mer tid och störreansträngning på att ta hand om barnen.Regeringen har liksom Pensionsarbetsgruppen funnit att fyrabarnår utgör en lämplig avvägning mellan olika intressen. Flerbarnår skulle innebära att förmånsnivåerna fick justeras nedåtmedan färre barnår skulle vara till nackdel för dem som avstårfrån förvärvsarbete helt eller delvis . Enligt regeringen bör den föreslagna beräkningsmodellenge ett tillfredsställande tillskott till förälderns pension.Ambitionen har också varit att modellen skall innehållaarbetsfrämjande element och inte gynna ett visst förvärvsmönsterframför ett annat.Utskottet, som i föregående avsnitt behandlat motioner medjämställdhetsaspekter på det reformerade pensionssystemet, delarregeringens bedömning vad avser förslag om och utformning avbarnårsrätt. Någon ytterligare analys av förslaget är intepåkallad. Utskottet avstyrker således bifall till motionernaSf53 yrkande 2 i denna del och Sf55 yrkande 4.Vad härefter gäller pensionsrätt för förtidspensionärer villutskottet hänvisa till att enligt propositionen får den närmareutformningen av reglerna för intjänande av ålderspension förförtidspensionärer enligt nuvarande och framtida regelsystemfastställas i samband med att ställning tas tillförtidspensioneringens framtida utformning. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Sf55 yrkande 5. Utskottethar inget att erinra mot vad som föreslås tills vidare gälla förförtidspension som beräknats enlig nuvarande ATP-regler.UD-makarMotionI motion Sf202 av () tar motionären uppsocialförsäkringsvillkoren för UD-makar, dvs. makar ochsamboende till tjänstemän i utrikesförvaltningen. I motionenanges att UD-makarnas situation är präglad av UD-tjänstenskaraktär med förflyttningsplikt. Det är vanligt att tjänstemänfullgör två tredjedelar av tjänstgöringstiden utomlands. För demedföljande innebär dessa förflyttningar särskildapåfrestningar, bl.a. är möjligheterna till kontinuerligyrkesutövning utomordentligt små. En UD-make som överger sittyrke för att ställa upp som medföljande blir ekonomiskt beroendeav UD-tjänstemannen och drabbas mycket hårt i händelse avskilsmässa eller makes dödsfall.I motionen anges att UD-makarnas situation har uppmärksammatsi en rad sammanhang och att följande åtgärder har vidtagits. År1985 införde en särskild pension,benämnd MAK, som utbetalas till den som varitutomlands som medföljande till UD-tjänsteman. Förvarje utlandsmånad utbetalas av basbeloppet.Vidare betalar engruppensionsförsäkring för medföljande till UD-tjänstemän underutlandsstationering. Dessutom har en tjänst inrättats vid UD:sadministrativa avdelning för att tillvarata UD-makarnasintressen och ett projekt för att underlätta de medföljandesarbetsanskaffning initierats.Motionären framhåller att vissa inslag i det förslag till nyttpensionssystem som håller på att utarbetas, främst attpensionsrätt skall grundas på livsinkomsten, innebärförsämringar för medföljande till UD-tjänstemän. Han anförvidare att UD-makar som återkommer till vanligen inte ärberättigade till vare sig kontant arbetsmarknadsstöd ellerersättning från arbetslöshetskassa. De har därtill ofta svårtatt få arbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag. Dettaproblem har skärpts i rådande arbetsmarknadsläge. Särskildasvårigheter gäller för UD-makar av utländsk härkomst.Motionären anser att en översyn av UD-makarnas villkor inomsocialförsäkringssystemet är motiverad, särskilt vad gällerpensionsfrågorna och stödet vid arbetslöshet.Utskottets bedömningUtrikesutskottet har i yttrande över motionen (1993/94:UU6y)hänvisat till att utskottet i betänkande 1989/90:UU14understrukit att utrikesförvaltningen måste ges möjlighet attsörja för att dess anställda och medföljande makar fåracceptabla ekonomiska villkor, utomlands och hemma. Detta kanske på olika sätt, i första hand genom förbättrade möjlighetertill yrkesarbete för den medföljande eller genom ekonomiskkompensation för utebliven inkomst samt förbättradepensionsförmåner. Därtill kommer att den medföljandes, dvs. i deflesta fall hustruns, roll har undervärderats. Bådegenom eget yrkesarbete och genom stödfunktion till den utsändespelar den medföljande en viktig roll för utrikesförvaltningen.I yttrandet anges vidare att utrikesutskottet välkomnar deåtgärder som vidtagits för att ge medföljande UD-makar rimligarevillkor. Utskottet framhåller att det också är avallmänpolitiskt intresse att utomlands kan företrädas avett brett och representativt urval av tjänstemän. uppfattning kan förbättrade villkor för medföljandetill UD-tjänstemän även innebära ökade förutsättningar för attförbättra jämställdhetssituationen inom utrikesförvaltningen.Utrikesutskottet delar därför motionärens oro över de negativaeffekter för medföljande till UD-tjänstemän som inryms iförslaget om nytt pensionssystem, och utskottet anser att enöversyn av UD-makarnas villkor inom socialförsäkringssystemet ärmotiverad. Utskottet anser därför att motionen bör tillstyrkas.I propositionen anges att frågan om någon motsvarandepensionsrätt som för studier, barnår och värnplikt till förmånför andra grupper har övervägts. Därvid har även beaktatsmedföljande till UD-tjänstemän som är utlandsstationerade.Pensionsarbetsgruppen har uppmärksammat problemen förmedföljarna, men har inte sett det som en uppgift för detallmänna pensionssystemet att se till att medföljarna får enrimlig ekonomisk situation vid ålderspensioneringen. Det får istället enligt arbetsgruppen ankomma på arbetsmarknadsparternaeller på familjen som sådan att tillgodose detta behov. I denmån staten står som arbetsgivare i en situation som denna fårdet alltså anses åligga staten och de fackliga organisationernaatt vidta de åtgärder som bedöms vara motiverade. Arbetsgruppenhar pekat på att vissa medföljares pensionsutfallkommer att kunna förbättras genom den möjlighet som föreslåsskall införas för makar att frivilligt dela pensionsrätt,intjänad i det allmänna pensionssystemet.Regeringen anser att arbetsgruppen anfört vägande skäl för attinte föreslå kompletteringar av livsinkomstprincipen för bl.a.medföljande till UD-personal. Med hänsyn till vilka skäl somallmänt sett måste föreligga för att föreslå kompletteringartill livsinkomstprincipen är regeringen inte beredd att föreslånågra sådana ytterligare avvikelser.Socialförsäkringsutskottet har ovan redovisat att i detreformerade pensionssystemet skall avsteg från huvudprincipenatt pensionen grundas på livsinkomsten göras endast i desärskilt angivna fallen. Pensionsrätt i dessa undantagsfallskall finansieras vid sidan av ålderspensionssystemet. Ensärskild pensionsrätt för UD-makar i det allmännapensionssystemet måste således finansieras av skattemedel ochsärredovisas i statsbudgeten, dvs. inom ramen förutrikesförvaltningens kostnader. serhelst att inga ytterligare undantag från livsinkomstprincipengörs, och utskottet vill påpeka att finansutskottet i sittyttrande framhållit att inga ytterligare undantag bör göras. Medytterligare avsteg från livsinkomstprincipen riskerar systemetatt utvecklas på ett instabilt sätt. Socialförsäkringsutskottetvill nämna att, t.ex. vad gäller de utländska makarna,en lösning inom det svenska allmänna försäkringssystemet kanskeinte är möjlig.Socialförsäkringsutskottet vill emellertid liksomutrikesutskottet understryka vikten av att medföljande makartill UD-tjänstemän får acceptabla ekonomiska villkor.Pensionsvillkoren är därvid endast en del i sammanhanget.Utskottet anser att det skall ankomma på utrikesförvaltningenatt se till att villkoren, såväl under vistelsen iutlandet som vid återkomsten till , blir acceptabla ochsärskilt skall pensionsvillkoren förbättras.Utskottet föreslår att med anledning av motion Sf202som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet sålundaanfört.Delning av pensionsrätt mellan makarDelning av intjänad pensionsrätt i det reformerade systemetPropositionenMakar som båda är födda eller senare skall enligtpropositionen kunna dela pensionsrättigheter som tjänas in inomdet reformerade pensionssystemet. Delning skall vara frivilligoch ske fortlöpande under äktenskapet så länge utträde ursystemet inte anmälts.De ålderspensionsrättigheter som makarna tjänat in i detreformerade pensionssystemet läggs samman och delas på såsätt att vardera maken som pensionsrätt för året tillgodoförs iprincip hälften.I propositionen anges att en förutsättning för förslagen äratt kostnaderna för ett system för delning av pensionsrätt inteskall påverka andra än dem som använder sig av systemet. Medhänsyn till kvinnors längre genomsnittliga livslängd och mänsgenomsnittligt sett högre förvärvsinkomster börpensionsrättigheter som genom delning överförs från en man kvinna reduceras innan de registreras på kvinnanspensionskonto, såväl inom fördelningssystemet som inompremiereservsystemet. På motsvarande sätt börpensionsrättigheter som går från kvinnan till mannen räknas upp.Ned- resp. uppräkningsfaktorerna bör bestämmas på i principförsäkringsmässiga grunder och kontinuerligt anpassas tillframtida förändringar i skillnaden mellan kvinnors och mänsgenomsnittliga livslängd.Enligt förslaget skall anmälan om delning göras gemensamt avmakarna. Delning börjar äga rum därefter. Anmälanom utträde, som kan göras ensidigt av en make, får verkanfr.o.m. året efter anmälan.I propositionen anges att makar som är födda under åren1935--1953 enligt särskilda regler bör få delapensionsrättigheter intjänade inom det reformeradepensionssystemet. En förutsättning är dock att det inte innebärbetydande tekniska komplikationer. Delning kan endast avse detantal 20-delar varmed den äldsta av makarna får ålderspensionberäknad enligt det reformerade systemet.MotionerFörslaget om delning av pensionsrätt mellan makar tas upp itre motioner.I motion Sf54 av () anför motionären attdet förefaller djupt orättvist att makarna inte skall ha rätttill lika stor pension, och hon anser att mannens pension bordekunna dras ned med motsvarande summa som eventuellt kvinnanslängre överlevnad kan komma att kosta pensionssystemet. Urjämställdhets- och rättvisesynpunkt kan det enligt motionärernaheller inte vara rätt att kvinnan får lägre pension änmannen om hon överlåter pensionsrätt till honom. Motionärenanför att medellivslängd och förvärvsinkomst snart kommer attvara lika för kvinnor och män. Den kostnad som ett förändratpensionssystem skulle innebära i initialskedet bör därför delaslika av båda parter. Motionären begär i yrkande 1 etttillkännagivande härom. Hon anser vidare att utgångspunktenskall vara att delning skall ske för alla makar, men medmöjlighet till utträde som bör göras av makarna gemensamt(yrkandena 2 och 3).I motion Sf53 konstaterar och () att ett reformerat pensionssystem skall hålla förlång tid framöver. Det är därför en fördel om en bred politiskuppgörelse nås, något som kräver kompromiss.Motionärerna anser emellertid att förslaget om delning avpensionspoäng är av den karaktären att det bör bli föremål förytterligare analys, och de begär i yrkande 2 i denna del etttillkännagivande härom.I motion Sf52 anför m.fl. (v) att EES-avtaletartiklarna 69 och 70 samt avtalets bilaga XVIII innebär förbudmot både direkt och indirekt könsdiskriminering. Detta gällerockså beräkningen av förmåner. Att räkna ner det värde avpensionsrätten som överförs från en man till en kvinna striderenligt motionärerna antagligen mot EU:s direktiv omlikabehandling på socialförsäkringsområdet. Motionärerna begär iyrkande 2 att -- om avslår yrkande 1 i motionen --genomförandegruppen får i uppdrag att utreda om förslaget tilldelning av pensionsrätt mellan makar är förenligt medEES-avtalet.Utskottets bedömningSom skäl för förslaget att införa möjlighet till delning avpensionsrätt anförs i propositionen följande. Kvinnorsförvärvsfrekvens är förhållandevis hög och närmar sigmännens. kan man sannolikt förvänta sig att kvinnorsförvärvsmönster mer och mer kommer att likna mäns. Enligtregeringens mening kan det ändå på det individuella planetföreligga ett rimligt behov av en möjlighet för omfördelning avpensionsrättigheter makar emellan. Makarnas valfrihet attfördela arbetsuppgifterna under sin aktiva tid ökar om de gesdenna möjlighet att i viss mån disponera över vardera makenspensionsutfall och därigenom uppnå en ungefärligen lika storegenpension och detta oberoende av förvärvsfrekvens, arbetstidoch inkomstnivå.