bet · GH01KrU26 · 1994-03-03 00:00:00 — 13börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i enlighet med förslaget i motion Kr309 att --i avvaktan på resultatet av ochKulturutredningen -- medelsanvisningen över förevarande anslagbör vara oförändrad för nästa budgetår (yrkande 8 i denna del).Det sagda innebär en minskning i förhållande till regeringensförslag med . Som en konsekvens häravavstyrker utskottet motionerna Kr233 och Kr307 yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till regionalamuseeratt med bifall till motion 1993/94:Kr309 yrkande 8 idenna del, med anledning av regeringens förslag och med avslagpå motionerna 1993/94:Kr233 och 1993/94:Kr307 yrkande 20 tillBidrag till regionala museer för /95 underelfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,10. Medelsanvisningen till Riksutställningar (mom. 16)(), (), (),(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Riksutställningar planerar flera turnéer och produktionerunder nästa budgetår, bl.a. sådana som skildrar detmångkulturella . Enligt utskottet är det angeläget attstödja sådan verksamhet som syftar till att minskafrämlingsfientlighet, rasism och antisemitism. Av denanledningen bör i enlighet med vad som anförts i motion Kr307och i avvaktan på resultat förevarande anslagräknas upp med (yrkande 24). Härav följer attmotion Kr309 yrkande 8 i denna del avstyrks.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande medelsanvisningen till Riksutställningaratt med bifall till motion 1993/94:Kr307 yrkande 24,med anledning av propositionen och med avslag på motion1993/94:Kr309 yrkande 8 i denna del till Riksutställningarför /95 under elfte huvudtiteln anvisar ettanslag på ,11. Medelsanvisningen till Riksutställningar (mom. 16)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som anförs i motion Kr309 bör i avvaktan påresultatet av den omfattande utredningsverksamheten påkulturområdet förevarande anslag bibehållas oförändrat, vilketinnebär en minskning med i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 8). Härav följer att förslaget imotion Kr307 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande medelsanvisningen till Riksutställningaratt med bifall till motion 1993/94:Kr309 yrkande 8 idenna del, med anledning av regeringens förslag och med avslagpå motion 1993/94:Kr307 yrkande 24 till Riksutställningarför /95 under elfte huvudtiteln anvisar ettanslag på ,Bevakningen vid centralmuseerna InledningMot bakgrund av den stöld av värdefulla konstföremål som ägderum på redovisarkulturutskottets kansli i denna promemoria en kartläggning avbehandlingen av frågor om bevakningen vid centralmuseerna sedanslutet av . Kartläggningen avser i första handbehandlingen av frågorna i regering och riksdag. Den omfattarockså viss redovisning för beslut och andra ställningstagandenav och av Statens konstmuseer.Kartläggningen har gjorts av kanslichefen i kulturutskottetLennart med biträde av föredragandena i utskottet och erhöll uppdraget av kulturutskottet den 11november 1993.Uppdraget får ses som en följd av de förslag som den pågåenderiksdagsutredningen lagt fram om att utskotten i ökadutsträckning bör följa upp och utvärdera resultatet iverksamheten inom resp. utskotts beredningsområde.Den 16 november 1993 avgav kansliet en promemoria sominnehåller första delen av kartläggningen (se avsnitt 4 nedan).Den avser bl.a. handläggningen av en avgivenriksdagsskrivelse i vad avser tjänstgöring för vapenfriavärnpliktiga vid kulturinstitutioner.Den nu framlagda kartläggningen har av naturliga skäl fått ensärskild inriktning mot bevakningsfrågorna vid Statenskonstmuseer, som är en myndighet i vilken ,och ingår. Den innehåller enrelativt utförlig -- men inte fullständig -- redovisning förvilka initiativ myndigheten tagit för att lösabevakningsfrågorna vid museerna. Då det gäller övrigacentralmuseer är kartläggningen mycket översiktlig.Kansliet vill framhålla att det inte ingått i dess uppdrag attutreda vilka resurser som måste avdelas för att bevakningen vidcentralmuseerna skall kunna hållas på en godtagbar nivå.Kansliet har inte heller utrett i vad mån Statens konstmuseereller andra centralmuseer, som är myndigheter, efterrambudgetens införande -- eller tidigare -- som en följd av enändrad hotbild eller av andra skäl har gjort omprioriteringar isin internbudget i syfte att ge ökat utrymme förbevakningsinsatser. Inte heller omfattar kartläggningen någonundersökning om hur museerna har budgeteratbevakningskostnaderna vid ordnandet av bl.a. sådanaspecialutställningar för vilka regeringen enligt bemyndigande avriksdagen beslutat om statlig garanti; ersättning för eventuellaskador och förluster belastar i sådana fall annat anslag påstatsbudgeten än museianslaget.I avsnitt 4 och följande avsnitt används förkortningen SKM förStatens konstmuseer.2. redovisar i promemorian enkartläggning av behandlingen i regering och riksdag av frågor ombevakningen vid de åtta centralmuseerna. I viss utsträckningredovisas även behandlingen av sådana frågor hos Statenskulturråd och Statens konstmuseer -- i vilken myndighet ingår.Kartläggningen har gjorts på uppdrag av kulturutskottet ochmot bakgrund av den stöld av värdefulla konstföremål som ägderum på natten till den 8 november 1993.Kansliet har tidigare, , delredovisatuppdraget. Delredovisningen avser bl.a. handläggningen av en år1992 till regeringen riktad riksdagsskrivelse i vad avsertjänstgöring vid kulturinstitutioner för vapenfriatjänstepliktiga.Kansliet redovisar inte några egna slutsatser i förevarandepromemoria. För att underlätta för läsaren att ta del avkartläggningen gör dock kansliet en sammanfattning som redovisasi 25 punkter. Det ligger i sakens natur att kansliet vidutarbetandet av sammanfattningen haft att göra vissabedömningar. Detta gäller främst frågan om vilka fakta som skalltas med i sammanfattningen.Kulturutskottets kansli konstaterarAllmänt1. att bevakningskostnaderna vid centralmuseerna under slutetav steg mycket kraftigt och att som en följd häravstatsbudgeten fick en ökad belastning utan att riksdag ochregering prövat behovet av ökade resurser till museerna försådana kostnader,2. att -- som bl.a. framgår av följande punkter -- frågan omstorleken av centralmuseernas bevakningskostnader ägnats storuppmärksamhet av riksdag och regering ,3. att kulturutskottet höll enutfrågning om centralmuseernas bevaknings- ochutvecklingskostnader, vid vilken företrädare för bl.a.Utbildningsdepartementet och Statens konstmuseer hördes,Anslagskonstruktion, m.m.4. att bevakningskostnader för centralmuseerna /89 fick utgå från förslagsvis beräknadeanslagsposter för lokalkostnader, vilka museerna fick överskridaom de faktiska kostnaderna blev högre än de budgeterade,5. att efter förslag av den dåvaranderegeringen fattade beslut som innebar att bevakningskostnadernai likhet med andra baskostnader i fortsättningen genomgåendeskulle belasta respektive anslagspost för centralmuseernasförvaltningskostnader, vilka anslagsposter inte fick överskridasutan medgivande av regeringen,6. att riksdag och regering -- som en följd av den under p. 5angivna förändringen -- vid den årliga prövningen av de olikamuseernas basresurser för de fyra budgetåren 1989/90--1992/93budgeterade anslagsposterna för förvaltningskostnader medbeaktande av museernas behov av resurser för bl.a. bevakning,7. att centralmuseerna -- på sätt närmare framgår avkartläggningen (se främst avsnitten 6, 7 och 8) -- tillförtsökade resurser för bl.a. bevakningsändamål, något som inneburiten total höjning av nivån på museernas basresurser underbudgetåren 1989/90--1991/92 med ,8. att de centralmuseer som är myndigheter, däribland Statenskonstmuseer, efter förslag av regeringen och beslut av riksdagenvåren 1993, fr.o.m. innevarande budgetår disponerar ettramanslag, vilket skall användas för att täcka museernassamtliga kostnader, bl.a. kapitalkostnader, övriga kostnader förlokaler, kostnader för bevakning och för inköp av konst,9. att för nämnda museer vid övergången till ramanslag /94 har uppställts övergripande mål angivna ibudgetpropositionen 1993 samt verksamhetsmål intagna iregleringsbrev för /94, vilka utgör grundenför dispositionen av ramanslaget och att det ankommer pårespektive myndighet att ansvara för fördelningen avanslagsmedlen på olika ändamål inom myndighetensverksamhetsområde och för att verksamheten bedrivs i enlighetmed fastlagda mål,10. att frågan om resurser för bevakning vid bl.a. Statenskonstmuseer behandlades mycket ingående i 1993 årsbudgetproposition och att anvisade medel till dettaoch övriga centralmuseer i enlighet med förslag i propositionen,11. att frågan om bevakningen vid centralmuseerna diskuterasingående budgetproposition, nämligen i samband medanslagsberäkningen för museerna,Överskridanden12. att efter ändringen av anslagskonstruktionen (se p. 5) överskridanden av anslagen gjordes av centralmuseermed varierande belopp, i vissa fall efter medgivande avregeringen,13. att Statens konstmuseer under de två första budgetårenefter ändringen av anslagskonstruktionen -- dvs.budgetåren 1989/90 och 1990/91 -- överskred sina anslag medtillhopa , varav merparten eller 16 187 000kronor avsåg bevakningskostnader, och att dessa överskridandenmotsvarar av de förvaltningsanslag som anvisats för debåda åren,"Återbetalning"14. att dåvarande regeringen beslöt att beloppavseende de gjorda överskridandena skulle innehållas av Statenskonstmuseers anslag under de tre följande budgetåren,15. att den nuvarande regeringen fattatbeslut om eller uttalat sig för en framtida lindring av dennaåterbetalningsskyldighet,16. att det som en följd av vissa av ställningstagandena underp. 15 vid utgången av innevarande budgetår kommer att hainnehållits endast som avserbevakningsändamål,17. att regeringens ställningstagande i den avgivnabudgetpropositionen innebär att regeringen avser att innehållaytterligare , nämligen undervart och ett av budgetåren 1994/95-1996/97, vilket kan bedömasmotsvara omkring en procent av medelstilldelningen (regeringenhar för nästa budgetår föreslagit en medelstilldelning tillStatens konstmuseer om ),18. att under den allmänna motionstiden framställtsmotionskrav om ytterligare begränsning i fråga om innehållandeav del av Statens konstmuseers anslag,Utredning om bevakning19. att i samband med vissredovisning rörande bevakningsfunktionen vid centralmuseernaföreslog att myndigheten skulle ges i uppdrag att ytterligareutreda och föreslå program för åtgärder för att varaktigt sänkabevakningskostnaderna för de centrala museerna,20. att ett uppdrag av detta slag sedermera getts till Statenskulturråd, nämligen genom regeringsbeslut ,som inkommit till myndigheten ,21. att regeringen -- efter framställningfrån -- medgett att myndigheten fick fortsättabereda frågan med skyldighet att lämna en redovisning senast den1 april ,Medel för larmutrustning22. att beslöt att tilldelaStatens konstmuseer för larmutrustning vidModerna museet men att medhänvisning till att nya lokaler planerades för museet omfördelatmedlen för andra ändamål, i huvudsak för säkerhetsåtgärder vidandra museer,Ny museibyggnad för Moderna museet23. att på begäran av och i enlighet med förslag avett enhälligt kulturutskott regeringen i november1992 lämnat dåvarande ett projekteringsuppdragavseende ny- och ombyggnad för ochArkitekturmuseet,24. att regeringen beslutat attbyggprojektet skall sättas i gång,Museiutredningen25. att den tillsatta museiutredningen kommer attbehandla bevakningsfrågan i samband med att frågan om samverkanmellan centralmuseerna övervägs.3. Uppdraget och bakgrunden till dettaAv de tio centralmuseerna är följande åtta statligamyndigheter, nämligen , Statenskonstmuseer, , --, Livrustkammaren, ochHallwylska museet, ,samt Statens musiksamlingar. Två av de centralamuseerna är stiftelser, nämligen och Tekniskamuseet.Statens konstmuseer omfattar , ,och en förvaltningsenhet.Natten till den 8 november 1993 ägde ett inbrott rum i Modernamuseet på i . Vid inbrottet tillgrepsvärdefulla konstföremål, nämligen en skulptur och fem målningarav och två målningar av (se avsnitt18). Några av föremålen har sedermera återfunnits.Påföljande dag, , besökte kulturutskottetsordförande och utskottets kanslichef , där information om stölden och ombevakningen vid museet lämnades av överintendenten och chefenför Statens konstmuseer samt chefen för kulturutskottets sammanträde lämnadekanslichefen en preliminär och översiktlig redovisning förregeringens och behandling av frågor ombevakningskostnaderna vid centralmuseerna för tiden från och medslutet av 1980-talet.Kulturutskottet uppdrog vid sammanträdet åt utskottskanslietatt redovisa en kartläggning av behandlingen avbevakningsfrågorna vid centralmuseerna, i första hand i denutsträckning den redovisas i propositioner ochutskottsbetänkanden (4.9 § i utskottets prot. 1993/94:4).4. Delredovisning av uppdraget, m.m.I en dagtecknad promemoria -- PM medvissa uppgifter ang. bevakningen vid Statens konstmuseer, m.m.-- redovisade kansliet första delen av kartläggningen (bilaga 2till kulturutskottets protokoll 1993/94:6). Den avsåg delsfrågan om tillförande av extra resurser för bevakningsändamåltill Statens konstmuseer , dels handläggningen av en år1992 avgiven riksdagsskrivelse i vad avser tjänstgöring förvapenfria tjänstepliktiga vid kulturinstitutioner.Då det gäller frågan om tillförande av extra resurser förbevakningsändamål till Statens konstmuseer har kansliet,sedan den nämnda promemorian upprättades, fått kännedom omytterligare material. Detta redovisas under avsnitt 13 iförevarande promemoria; i denna del är således den tidigarepromemorian inte längre aktuell.Bl.a frågan om handläggningen inom (Försvarsdepartementet) av den åsyftade riksdagsskrivelsen i vadavser tjänstgöring för vapenfria tjänstepliktiga vidkulturinstitutioner har anmälts till förgranskning. Inom har en promemoria utarbetatsmed utgångspunkt i bl.a. de uppgifter som utskottskanslietredovisade i den ovan angivna promemorian av den 16 november1993. promemoria har tillställtskonstitutionsutskottet. Mot den nu angivna bakgrunden anserutskottskansliet att det inte finns skäl för kansliet attfortsätta kartläggningsarbetet i denna del.Det finns också anledning att nämna att frågan om regeringensoch statsråds ansvar beträffande åtgärder för centralmuseernasbevakning och säkerhet anmälts till förgranskning. Även i denna fråga har en promemoria som tillställtskonstitutionsutskottet utarbetats inom regeringskansliet(Kulturdepartementet).5. Bevakningsfrågan för tiden t.o.m. /89Till och med /89 fick bevakningskostnader vidcentralmuseerna inräknas i den post som avsåg lokalkostnader.För några museer beräknades också för vissa bevakningsuppgifteren fast resurs inom förvaltningskostnadsposten.Lokalkostnadsposten betecknades förslagsvis, vilket innebar attden fick överskridas om det behövdes.Under angivna budgetår och under de närmast föregåendebudgetåren skedde betydande överskridanden avlokalkostnadsposten som en följd av att bevakningskostnadernablev större än vad som beräknats vid bestämmandet av postensstorlek. ökade SKM:s bevakningskostnader från 4,5miljoner kronor till och de historiskamuseernas motsvarande kostnader från cirka 3,3 miljoner kronortill (prop. 1988/89:100 bil. 10, s.399).6. Bevakningsfrågan beträffande främst /90I budgetproposition anförde dåvarandeutbildningsministern att, enligt hans bedömning,möjligheten att automatiskt öka kostnaderna för bevakning kundeha lett till minskat kostnadsmedvetande hos vissa museer och attdet därför fanns anledning att ompröva det dåvarande systemet.Under resp. museums anslagspost till förvaltningskostnaderberäknades därför de resurser som borde finnas tillgängliga förändamålet. Eventuella behov av överskridande fick på vanligtsätt prövas av regeringen (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 399). Enförstärkning av museernas medel till förvaltningskostnader medsammanlagt föreslogs.Riksdagen biföll regeringens förslag till medelsanvisningunder ifrågavarande anslag (). I kulturutskottets betänkandei ärendet togs inte bevakningsfrågan upp till särskilddiskussion (bet. 1988/89:KrU19).Den 18 januari 1990 medgavs i regeringsbeslut attförvaltningsanslaget för de centrala museerna för det löpandebudgetåret (1989/90) fick överskridas med högst 5 miljonerkronor för täckande av de centrala museernasbevakningskostnader. fördelade Statenskulturråd enligt regeringens uppdrag och i samråd med museernadetta belopp till museerna. Därvid tilldelades SKM inte någramedel.I samma regeringsbeslut uppdrogs åt att från decentrala museerna inhämta uppgifter om deras planering ochgenomförande av bevakningsfunktionens organisation,dimensionering och finansiering. Myndigheten skulle redovisasina iakttagelser och bedömningar i anslagsframställningenavseende /92. Som framgår av följande avsnittgjordes den begärda redovisningen redan den 19 juni 1990.7. Bevakningsfrågan beträffande främst /91I den budgetproposition som förelades behandlades utförligt frågan om centralmuseernasbevakningskostnader (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 393).Utbildningsminister anförde att så gott somsamtliga museer i sina anslagsframställningar framhållit atttillgängliga medel för bevakning och säkerhet låg långt underden faktiska utgiftsnivå som museerna menade var ofrånkomlig omett tillfredsställande skydd för samlingarna skulle kunnaupprätthållas; man pekade bl.a. på att statens garantiåtagandenvad gällde inlån av utländska föremål för tillfälligautställningar förutsatte bevakningsarrangemang enligt gängseinternationella normer. som utbildningsministerninstämde i denna bedömning konstaterade han att museerna, med demöjligheter de tidigare haft att automatiskt ökabevakningskostnaderna, inte behövt budgetera sin verksamhetutifrån ett krav på fullständig kostnadstäckning.Utbildningsministern hänvisade till att han avsåg att snaraståterkomma till regeringen med förslag om att anslaget skulle fåöverskridas med visst belopp under det löpande budgetåret ochnämnde ett kommande uppdrag till påbevakningsområdet (i båda avseendena: se föregående avsnitt).Han föreslog att anslaget för centralmuseernas bevakning skulleförstärkas med . Han framhöll att en höjdambitionsnivå vad gäller bevakning också måste bäras avbesökarna på museerna.På förslag av kulturutskottet bifölls regeringens förslag,dock med en mindre uppräkning för ett av centralmuseerna (bet.1989/90:KrU21, rskr. 1989/90:224). Utskottsbehandlingen avmotioner som väckts av samtliga partier ledde till att utskottetföreslog att som sin mening skulle ge regeringen tillkänna att när prövat frågan om planeringen,dimensioneringen och kostnadstäckningen av museernasbevakningsfunktion borde regeringen -- om den skulle finna dettanödvändigt för att upprätthålla en oförändrad bevakningsnivå --återkomma till med förslag om medel på tilläggsbudget.Riksdagen biföll även detta förslag. De socialdemokratiskaledamöterna i utskottet hade reserverat sig och därvid ansettatt inte borde föregripa prövning genomatt i det då aktuella ärendet göra ett uttalande ibevakningsfrågan. Det fick förutsättas att regeringen -- om denskulle bedöma detta vara nödvändigt -- skulle återkomma tillriksdagen med de förslag som erfordrades (res. 7).Kulturrådet fick , , iuppdrag av regeringen att efter samråd med berörda museerredovisa ett underlag för fördelning mellan centralmuseerna avdet belopp om som anvisat i ökatanslag för bevakningsändamål.Den 19 juni 1990 redovisade såväl dettafördelningsuppdrag som det i det föregående redovisadeöversynsuppdraget av i bevakningsfrågan. I denfördelningsmodell som myndigheten föreslog hade SKM undantagits.Syftet därmed var att minimera problemen och snabbt skapaklarhet för övriga museer samt sedan ägna SKM:sbevakningskostnader särskild uppmärksamhet. Redovisningen avöversynsuppdraget byggde på en av ett konsultföretag gjordrapport, som hemligstämplades. föreslogsammanfattningsvis att medelsramen skullefördelas mellan vissa centralmuseer, därvid dock SKM undantogs,att SKM skulle kompenseras i särskild ordning för sinabevakningskostnader samt att skulle ges iuppdrag att ytterligare utreda och föreslå program för åtgärderför att varaktigt sänka bevakningskostnaderna för de centralamuseerna. anslöt sig till konsultföretagetsbedömning att några väsentliga nedskärningar av de dåvarandekostnaderna på kort sikt inte kunde ske med bibehållensäkerhetsstandard (se utförligare redovisning i avsnitt 14).I samma ärende som det ovan redovisade ombevakningskostnaderna anvisade efter förslag avregeringen även en medelsram på förcentralmuseernas utvecklingsverksamhet. Ramen ställdes tillKulturrådets disposition för fördelning mellan museerna.I avvaktan på tilläggsbudget till fördelades intevare sig bevakningsmedlen eller utvecklingsmedlen. I dentilläggsbudget som avgavs föreslog regeringen attcentralmuseerna skulle ges möjlighet att utnyttja den anvisadeförstärkningen om tillhopa som en fribasresurs inom vilken bevakningsbehoven fick vägas mot andraangelägna uppgifter (prop. 1990/91:25 bil. 4 s. 20). Omsärskilda skäl förelåg skulle medlen få användas även förkostnader avseende andra museer än de tio centralmuseerna. Ipropositionen angavs, i anslutning till ett omnämnande avKulturrådets redovisning (se föregåendeavsnitt), att museerna anmält behov av -- utöver det särskiltanvisade beloppet om -- cirka 14 miljonerkronor, varav avsåg höll en utfrågning ommuseernas bevaknings- och utvecklingskostnader med anledning avförslagen i propositionen (bet. 1990/91:KrU9). Därvid framfördesinformation och synpunkter av företrädare förUtbildningsdepartementet, Livrustkammaren, ochHallwylska palatset, , Statens konstmuseer. Vid utskottets behandling avregeringens förslag tillstyrkte en majoritet av utskottet atthär aktuella medel skulle vara en fri resurs som utgjorde enallmän förstärkning av museernas basverksamhet. biföllutskottets förslag (rskr. 1990/91:98). En reservation avföreträdarna för Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet om avslag på regeringens förslag och om anvisande avytterligare för centralmuseernasbevakningskostnader avslogs därvid (res. 1).Regeringen beslöt om fördelning av denangivna förstärkningsresursen om . Regeringenföljde Statens kulturråds förslag till fördelning. SKMtilldelades av beloppet. Ett belopp om 1miljon kronor fick disponeras av för särskildainsatser för andra statsunderstödda museer än centralmuseerna.I avsnitt 13 redovisar utskottet ett beslut den 18 juni 1990av om särskilda medel till bl.a. SKM förlarmutrustning vid Moderna museet.8. Bevakningsfrågan beträffande främst /92I budgetproposition föreslogs att helaförstärkningsresursen -- uppräknad till --skulle anvisas under anslaget till museernasförvaltningskostnader och att fördelningen mellan museernaskulle stå i överensstämmelse med vad föreslagitsåvitt avser motsvarande resurs för /91 (prop.1990/91:100 bil. 10 s. 302). I propositionen anfördes vissasynpunkter om betydelsen av en balanserad fördelning avinkomsterna på olika kostnadsslag (prop. s. 305).Riksdagen biföll regeringens förslag på hemställan avkulturutskottet (bet. 1990/91:KrU25). Motionskrav av företrädareför Moderata samlingspartiet, och Folkpartietbeträffande önskemål rörande tilläggsbudget ombevakningsresurser avslogs.