bet · GI01KU22 · 1994-12-07 00:00:00 — 7 (v, mp)12. beträffande sammanträden m.m.att med anledning av talmanskonferensens förslagantar det av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lagom ändring i riksdagsordningendels såvitt avser 8 kap. 17 §,dels såvitt avser tilläggsbestämmelserna 8.17.1 och8.17.2,13. beträffande tystnadsplikt i EU-nämndenatt med bifall till talmanskonferensens förslag ochmed avslag på motion 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del antar deav utskottet i bilaga 2 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser8 kap. 18 §,dels lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring isekretesslagen (1980:100),res. 8 (mp)14. beträffande protokollföring i EU-nämndenatt med anledning av talmanskonferensens förslag ochmotion 1994/95:K5 i denna del antar det av utskottet i bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 8 kap. 19 § första stycket,15. beträffande stenografiska uppteckningar i EU-nämndenatt med bifall till motionerna 1994/95:K4 yrkande 5,1994/95:K8 yrkande 2 och med avslag på motion 1994/95:K7 yrkande3 i denna del antar det av utskottet i bilaga 2 framlagdaförslaget till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser8 kap. 19 § andra stycket,res. 9 (m)res. 10 (mp)16. beträffande lagförslagen i övrigtatt med anledning av talmanskonferensens förslag ochmotion 1994/95:K7 yrkande 1 antardels det av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningen i vad förslaget inte berörtsovan under momenten 4, 5, 8, 9 och 11--15,dels det av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1994:000) om ändring iriksdagsordningen.Stockholm den 7 december 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), ToneTingsgård (s), (), (),(), (), (), (), (), ()och (). Samverkan mellan riksdag och regering (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet vill" och på s. 16 slutar med "utskottetuttalat" bort ha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att det av 1 kap. 4 § regeringsformenframgår att det är som stiftar lag, beslutar om skatttill staten och bestämmer hur statens medel skall användas. Medmedlemskapet i EU följer att detta inskränks. EG:s förordningaroch andra rättsakter kommer att stå över nationell lag, och vidkonflikt får således den nationella lagen vika.Lagstiftare blir därför, på de områden EG-rätten omfattar,Europeiska unionens råd, i vilket regeringen och inte riksdagenutövar rösträtt i lagstiftningsprocessen. Medlemskapetupphäver i praktiken således delvis 1 kap. 4 § regeringsformen.Det gäller i detta läge att säkerställa att finns medi beslutsprocessen. Ett beslut inom om av regeringenföreslagna handlingslinjer skulle kunna ses som att ettriksdagsorgan ges en beslutanderätt. Detta kan synas strida motnuvarande ordning att ett särskilt riksdagsorgan inte kan fattaför regeringen bindande beslut. Men det som är mestproblematiskt ur demokratisk synpunkt är själva medlemskapet iunionen.Eftersom regeringen under ministerrådsmötena kan hamna iförhandlingslägen, kan "beslut" emellertid inte varahelt bindande. Men sådana "beslut" i nämnden ger ändå regeringenett klart råd som inte behöver vara föremål för subjektivatolkningar. aldrig skulle kunna fatta ens ettallmänt beslut om inriktningen på ett förhandlingsupplägg ellerom en svensk inställning, blir det beroende på närvaranderepresentanter för regeringen att subjektivt tolka vilket rådregeringen fått av nämnden. har då via detta sittorgan dels små möjligheter att påverka regeringenshandlingslinje i praktiken, dels små möjligheter att kontrolleraregeringens förhållningssätt till nämndens råd, eftersom endiskussion med frågor alltid lämnar ett utrymme för en subjektivtolkning. Vidare skulle, om via allmänna beslutskulle skiljas från ärenden av större vikt, detta ställa störreanspråk på det material och de föredragningar som kommer nämndentill del, vilket skulle höja kvaliteten på nämndens arbete.EU-nämndens uppgift bör således inte bara bli den ipropositionen föreslagna. Regeringen bör underrätta nämnden omfrågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd samtrådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och iandra frågor som nämnden bestämmer. Men nämnden bör med någonform av yttrande kunna skilja sig från ett ärende, ett yttrandesom därmed markerar vilket råd nämnden ger regeringen. Genomdetta får ett inflytande när det gäller Sverigesståndpunkter vid mötena med Europeiska unionens råd.Regeringen kommer normalt att företräda den ståndpunkt --eller bästa möjliga ståndpunkt -- som nämnden gett uttryck föri samråd och i eventuellt yttrande. Men då nämndens yttrandeofta kommer att ge uttryck för en önskan om inriktning påregeringens agerande kommer det ändå att vara ett råd somregeringen kan frångå i de olika förhandlingslägen som kanuppstå i EU-rådet.Den eventuella avvikelse från ett nämndyttrande som regeringenkan komma att göra sker under regeringens politiskaansvarstagande inför som helhet. Det är även -- medden ordning förordar -- regeringen somföreträder vid ministerrådets möten, men den gör det pågrundval av ett tydligt råd från , som måsteförutsättas arbeta på ett sätt som är väl förankrat i de olikapolitiska partierna i riksdagen.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att den föreslagnasamverkan innebär helt nya förhållanden och arbetsformer förriksdagen. Utvecklingen kommer därför att följas noga, och detligger i sakens natur att arbetsformerna efter hand kan kommaatt förändras med anledning av vunna erfarenheter.EU-nämndens medverkan vid uppläggningen av förhandlingarnainnebär inte att möjligheter att använda dekontrollinstrument som anges i 12 kap. regeringsformen påverkas.I motion 1994/95:K6 föreslås att beslut också skall kunna fattasav i förening med utskott. Då formerna för samverkanmellan och utskotten, som framgår nedan, skallutvecklas, vill utskottet tills vidare låta bli att skapadetaljerade regler kring detta, varvid motionsyrkandet i dennadel avstyrks.Med det anförda tillgodoser utskottet i huvudsak motionerna1994/95:K6 yrkande 1 i denna del, 1994/95:K7 yrkande 3 i dennadel och 1994/95:U24 yrkande 1. Motion 1994/95:K4 yrkande 2 fåranses vara delvis tillgodosedd genom utskottets uttalande.dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande samverkan mellan riksdag och regeringatt med anledning av proposition 1994/95:19 ochtalmanskonferensens förslag 1994/95:TK1, med bifall till motion1994/95:K6 yrkande 1 i denna del och med anledning av motionerna1994/95:K4 yrkande 2, 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och1994/95:U24 yrkande 1 antar det av utskottet i bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 8 kap. 14 § första stycket och 15 § första ochandra styckena med den ändringen attdels 14 § första stycket erhåller följande lydelse: Församverkan mellan regering och riksdag i frågor som gällerEuropeiska unionen skall inom sig för varje valperiodtillsätta en unionen ().dels 15 § första stycket erhåller följande lydelse:Regeringen skall underrätta om frågor som avses blibehandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall ocksårådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och iandra frågor som nämnden bestämmer. Vid samverkan skall nämndenavge yttranden om inriktningen av regeringens agerande iEuropeiska unionens råd i frågor av större vikt.2. Samverkan mellan riksdag och regering (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Såväl " och på s. 16 slutar med"utskottet uttalat" bort ha följande lydelse:Parlamentarismen är i garanterad genom våragrundlagar, bl.a. genom att regeringsformen i 1 kap. stadgar attriksdagen ensam stiftar lag. I utrikespolitiken sker det genom10 kap. som stadgar att regeringen måste inhämta riksdagensgodkännande innan en för riket bindande internationellöverenskommelse ingås. I stort har vi också tillämpat enmaktdelningsprincip som innebär att är beslutande ochregeringen är verkställande.Sverige skall nu bli medlem av Europeiska unionen. mening skapas därmed en helt ny situation förbeslutsfattandet. Det blir i stor utsträckning inte längreSveriges riksdag som stiftar lagar. Det sker i stället iEuropeiska unionens råd, och det är regeringarna som företräds irådet.För att undvika att regeringen helt tar över dennalagstiftningsprocess måste det enligt utskottet på något sättses till att de beslut och åsikter som företräder i EU:slagstiftande organ är förankrade och företräds av en majoritet iSveriges riksdag och indirekt därigenom av en majoritet avsvenska folket.För att undvika att riksdag i stor utsträckningförvandlas till ett rådgivande remissorgan i stället för ettlagstiftande parlament måste inflytande över Sverigesagerande i förstärkas. Europeiska unionens demokratiskalegitimitet hänger också helt och hållet på de enskildanationernas parlament och på den politiska kontrollen ochförankringen som där kan skapas för att bära upp systemet.Av de anförda skälen anser attsamverkan mellan riksdag och regering behöver formaliseras iförhållande till vad regeringen och talmanskonferensenföreslagit. Samverkansförfarandet bör leda till ett besked omförhandlingsuppläggningen som regeringen kan utgå från iförhandlingarna i . Fördelarna med en sådan ordning ärbetydande. De svenska partierna tvingas ta ställning tillEuropapolitiken. Det leder till en bredare offentlig debatt ochskärper de svenska åsikterna. Det ökar möjligheten att få enfolkligt förankrad beslutsprocess och skapar ett ökat engagemangför Europapolitiken. Det ökar också väsentligt möjligheterna fören demokratisk kontroll av regeringen och regeringens arbete.Erfarenheterna från visar enligt utskottets mening atten möjlighet att fatta beslut i stärker det egnalandets förhandlingsposition.dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande samverkan mellan riksdag och regeringatt med anledning av proposition 1994/95:19,talmanskonferensens förslag 1994/95:TK1 och motionerna1994/95:K4 yrkande 2, 1994/95:K6 yrkande 1 i denna del,1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och 1994/95:U24 yrkande 1 antardet av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lag omändring i riksdagsordningen såvitt avser 8 kap. 14 § förstastycket och 15 § första och andra styckena med den ändringen attdels 14 § första stycket erhåller följande lydelse: Församverkan mellan regering och riksdag i frågor som gällerEuropeiska unionen skall inom sig för varje valperiodtillsätta en unionen ().dels 15 § första stycket erhåller följande lydelse:Regeringen skall underrätta om frågor som avses blibehandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall ocksårådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och iandra frågor som nämnden bestämmer. Vid samverkan avger nämndenbesked om förhandlingsuppläggningen som regeringen kan utgå fråni förhandlingarna i Europeiska unionens råd.3. kompetens i förhållande till utrikesnämnden ochutskotten (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "erinrar om" och på s. 20slutar med "kan behöva införas" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet erinrar om -- -- -- (= utskottet) -- ---- behandlas i utrikesnämnden.Konstitutionsutskottet vill vidare -- -- -- (= utskottet) ---- -- de anser påkallade.EU-nämnden kommer således -- -- -- (= utskottet) -- -- -- detberörda utskottet.Arbetsgruppen har framhållit -- -- -- (= utskottet) -- -- --mellan olika intresseområden.När det gäller första pelarens frågor, dvs. det i huvudsaköverstatliga samarbetet, anser attsamrådet i enlighet med arbetsgruppens förslag bör ske medEU-nämnden. Utskottet avstyrker således förslaget i motion1994/95:K7 att samverkan inom det jordbrukspolitiska områdetskall ske med jordbruksutskottet. Utskottet återkommer i ettsenare avsnitt till frågan om hur utskottens kunskaper ochsynpunkter skall kunna komma nämnden till godo vid samrådet.Däremot bör enligt uppfattning enannan ordning tillämpas beträffande samrådet om andra pelarensfrågor, dvs. utrikes- och säkerhetspolitiken. Utskottet finnerdet, som redan framhållits, naturligt att utrikesnämnden ävenfortsättningsvis har ansvaret för viktigare utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor. I andra sådana frågor bör, somframhålls i motionerna 1994/95:K5, 1994/95:K7 och 1994/95:K9,regeringens samrådsförfarande ej ske med utan direktmed utrikesutskottet. Detta ser som ettled i att decentralisera nämndens kompetens till berördautskott. Den i motion 1994/95:K6 föreslagna ordningen medgemensamma sammanträden mellan och utrikesutskottetblir alltför tungrodd. Motionen avstyrks därför i denna del.För samråd som ligger inom tredje pelarens frågor, dvs.rättsliga och inrikes frågor, delar konstitutionsutskottetarbetsgruppens uppfattning att detta i varje fall inledningsvisbör ske i EU-nämnden.Som redan i ett tidigare avsnittuttalat, kommer utvecklingen av samrådet mellan ochregeringen och av formerna för samverkan att behöva följas noga.Utskottet utesluter således inte att en annan ordning senare kanbehöva införas.dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande kompetens i förhållande tillutrikesnämnden och utskottenatt med bifall till motion 1994/95:K5 i denna deloch med anledning av talmanskonferensens förslag och motionerna1994/95:K9, 1994/95:K6 yrkande 2 och 1994/95:K7 yrkande 3 idenna del som ett tredje stycke i det av utskottet i bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 8 kap. 15 § inför och antar följande bestämmelse:Utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket skallregeringen rådgöra med utrikesutskottet i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor, såvida ej samråd i frågan skett medutrikesnämnden.4. kompetens i förhållande till utrikesnämnden ochutskotten (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "vill" och på s. 20 slutar med"vid samrådet" bort ha följande lydelse:Enligt vore det i och för sig möjligtatt dela upp alla EU-frågor på nuvarande utskott förden samverkan som skall ske med regeringen. Det finns dock ocksåstarka skäl som talar för att inrätta en speciell medett övergripande ansvar. I fråga om två områden anser dockkonstitutionsutskottet att samverkansfunktionen bör ligga hosvederbörande utskott. Det gäller jordbrukspolitiken som är ettområde som är genomreglerat och komplicerat. är det knappast möjligt för ledamöterna iEU-nämnden att inhämta den kompetens som krävs för att hanteradessa frågor på ett för tillfredsställande sätt. Detgäller också utrikespolitiken som, enligtkonstitutionsutskottets mening, vinner på att hanteras i etthelhetsperspektiv. bör därför ha hela ansvaretvad gäller arbete i dessa frågor. Eftersom Sverigeshållning i utrikespolitiken i EU-sammanhang är att den börförbli nationell, görs därigenom också en viktig markering avriksdagen gentemot svenska folket, som visar att landet avseratt fortsätta med en självständig utrikespolitik även somEU-medlem.dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande kompetens i förhållande tillutrikesnämnden och utskottenatt med bifall till motion 1994/95:K7 yrkande 3 idenna del och med anledning av motionerna 1994/95:K5 i dennadel, 1994/95:K6 yrkande 2 och 1994/95:K9 som ett tredje stycke idet av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lag omändring i riksdagsordningen såvitt avser 8 kap. 15 § inför ochantar följande bestämmelse:Utan hinder av vad som sägs i första stycket skall det samrådsom avser utrikes- och jordbrukspolitiska frågor fullgöras avvederbörande utskott.5. Samverkan mellan och utskotten (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Enligt " och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att EU-frågor inte skall handhas endast avEU-nämnden. Praktiskt taget alla utskott blir mereller mindre berörda av ett medlemskap i . Det är också iutskotten som kompetensen finns i de enskilda frågorna. Det ärdärför viktigt att alla utskott kommer in i beslutsprocessen påett naturligt sätt. anser därför attnämnden bör inhämta yttranden från de berörda utskotten så långtdet är praktiskt möjligt.dels att utskottets hemställan under mom. 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande samverkan mellan och utskottenatt med bifall till motion 1994/95:K7 yrkande 3 idenna del och med anledning av motionerna 1994/95:K4 yrkande 4,1994/95:K5 i denna del och 1994/95:K6 yrkande 1 i denna del somett fjärde stycke i det av utskottet i bilaga 2 framlagdaförslaget till lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 8kap. 15 § inför följande bestämmelse:EU-nämnden skall så långt möjligt inhämta yttranden frånberörda utskott inom riksdagen.6. Statlig myndighets upplysningar till (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "I fråga om" och på s. 28 slutar med "egenverksamhet" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet anser att minoritetsskyddet bör byggasut så att det som anförs i motion 1994/95:K7 omfattar varjeenskild ledamot. Ett starkt minoritetsskydd är särskiltbetydelsefullt i EU-sammanhang för att garantera att partiernahar god tillgång till information i sakfrågorna innan beslutfattas. Risken är annars stor att EU-politiken blir en fråga förämbetsmän och ministrar och att en bred offentlig debattuteblir.dels att utskottets hemställan under mom. 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande statlig myndighets upplysningar tillEU-nämnden att med anledning avtalmanskonferensens förslag och med bifall till motion1994/95:K7 yrkande 3 i denna del antar det av utskottet i bilaga2 framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 8 kap. 16 § med den ändringen att andra stycketerhåller följande lydelse:Begär minst en av ledamöterna i nämnden att upplysningareller yttrande skall inhämtas enligt första stycket, skallnämnden föranstalta om detta, såvida den inte finner att därmedförenat dröjsmål skulle leda till avsevärt men.7. sammansättning (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "delar" och slutar med "delavstyrks" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet delar bedömningen i motionerna1994/95:K6 och 1994/95:K7 om att alla i representeradepartier, som i föregående val nått i riket,skall vara representerade i med ordinarierepresentant. kommer att vara en viktig instans iriksdagens möjligheter att påverka regeringens ståndpunkterinför EU och att inhämta information. Därför bör enligtutskottets mening alla partier ha rätt till denna representationför att på ett fullvärdigt sätt kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter. Eftersom valberedningen kan besluta om olikaantal ledamöter i olika utskott, bör antalet ledamöter inteknytas till antalet i utskotten, utan valberedningen bör beslutaom antalet ledamöter också i tillgodose allapartiers representation i enlighet med vad som anförts.Med det anförda tillstyrks motionerna 1994/95:K6 yrkande 1 idenna del och 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del. Motion1994/95:K5 i denna del får anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under mom. 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande sammansättningatt med anledning av talmanskonferensens förslag,med bifall till motionerna 1994/95:K6 yrkande 1 i denna del och1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och med anledning av motion1994/95:K5 i denna del antar det av utskottet i bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningendels såvitt avser 8 kap. 14 § andra stycket med denändringen att bestämmelsen erhåller följande lydelse:Varje i representerat parti som i föregående valuppnått av rösterna i hela riket skall vararepresenterat i . Nämnden skall bestå av udda antalledamöter, lägst 15 och högst 21.dels såvitt avser tilläggsbestämmelsen 8.14.1 med denändringen att bestämmelsen erhåller följande lydelse: Antaletledamöter i fastställs av på förslag avvalberedningen med beaktande av sammansättning.8. Tystnadsplikt i (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "delar" och slutar med "isekretesslagen" bort ha följande lydelse:Ett införande av tystnadsplikt inom motverkarenligt utskottets uppfattning möjligheterna för nämndensledamöter att förankra sina ställningstaganden i partierna ochutanför . Det riskerar därför att skapa en situationdär ett ytterst litet fåtal har inblick i och möjligheter attpåverka beslut som är centrala för i framtiden.Utskottet anser också att den svenska hållningen riskerar attbli mindre genomtänkt och sämre underbyggd.Talmanskonferensens förslag i denna del bör därför avslås.dels att utskottets hemställan under mom. 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande tystnadsplikt i EU-nämndenatt med bifall till motion 1994/95:K7 yrkande 3 idenna del avslår talmanskonferensens förslag i denna del,9. Stenografiska uppteckningar i (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "arbetsgrupp har" och slutar med"inte kan förordas" bort ha följande lydelse:Talmanskonferensens arbetsgrupp har föreslagit att sammaregler om protokollföring skall gälla som för utskotten. mening är detta tillräckligt. De skälsom anförs i motionerna 1994/95:K4, 1994/95:K7 och 1994/95:K8för att dessutom stenografiska uppteckningar skall göras vidnämndens sammanträden är enligt utskottets mening ej starka nogför att uppväga intresset av att överläggningarna kan hållas ien förtrolig anda och att tillräcklig flexibilitet skall kunnabibehållas i känsliga förhandlingslägen. Utskottet avstyrkersåledes motionerna 1994/95:K4 yrkande 5, 1994/95:K7 yrkande 3 idenna del och 1994/95:K8 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under mom. 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande stenografiska uppteckningar i EU-nämndenatt avslår motionerna 1994/95:K4 yrkande 5,1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och 1994/95:K8 yrkande 2,10. Stenografiska uppteckningar i (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "arbetsgrupp" och slutar med "kanförordas" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet anser att de skäl som talar för attuppteckningar görs väger tyngst och att, som begärs i motion1994/95:K7 yrkande 3, stenografiska uppteckningar över allt vadsom förekommer vid nämndens sammanträden, inte bara vid dessöverläggningar med regeringen, skall göras. Det ökarmöjligheterna för utvärdering av nämndens arbete och så även förden politiska debatten och demokratiska kontrollen, både iriksdagen och för media och allmänhet.Härigenom tillgodoses också motionerna 1994/95:K4 yrkande 5och 1994/95:K8 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under mom. 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande stenografiska uppteckningar i EU-nämndenatt med bifall till motion 1994/95:K7 yrkande 3i denna del och med anledning av motionerna 1994/95:K4 yrkande 5och 1994/95:K8 yrkande 2 antar det av utskottet i bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningensåvitt avser 8 kap. 19 § andra stycket med den ändringen attbestämmelsen erhåller följande lydelse:Vid sammanträde med nämnden skall föras stenografiskauppteckningar över nämndens överläggningar.Av talmanskonferensen framlagt lagförslag Av utskottet framlagda lagförslag1. Förslag tillLag om ändring i riksdagsordningenBilaga 2Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningendels att 3 kap. 6 §, 4 kap. 10 § och 8 kap. 14 § skall haföljande lydelse,dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 8kap. 15--19 §§ samt tilläggsbestämmelser 8.14.1, 8.17.1 och8.17.2, med följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 6 §Regeringen får lämna meddelande till genom skrivelseeller också muntligen genom statsråd vid sammanträde medkammaren.