bet · GH01UU19 · 1994-05-24 00:00:00 — Utskottet önskar i detta sammanhang emellertid peka på attfrågan om överföring av militära resurser till andra ändamålsedan många år varit föremål för betydande uppmärksamhet också ien rad andra stater; inte minst gäller detta de fornaWarszawapaktsstaterna.Inom har en databas lagts upp avseende samarbetsprojekt ihela . Bland dessa inkluderas även sådanasom rör omskolning av militär personal. EU bedriver ettomfattande arbete på området. Också Internationellavalutafonden, Världsbanksgruppen och Europeiskautvecklingsbanken är i skiftande utsträckning engagerade iverksamhet som berör omställningsfrågor.Enligt utskottets uppfattning är omställningsfrågornaangelägna av en rad skäl -- främst ekonomiska,säkerhetspolitiska och utvecklingsmässiga. Utskottet anser detdärför värdefullt att det tidigare svenska engagemanget påområdet följs upp i den situation som uppstått efter det kallakrigets slut. Det förändrade internationella läget kan dockförmodas innebära att nya förutsättningar för en omvandling frånmilitär till civil produktion uppkommit. Motsvarande gäller förden besläktade frågeställningen om sambandet mellan nedrustningoch utveckling.Utskottet utgår från att regeringen fortsatt driver de härbehandlade frågorna på sätt som befinnes lämpligt.Därmed får motionerna U403 (s) yrkande 6 och U410 (fp) yrkande2 anses besvarade.4.14 Militära resurser och miljönI partimotionen U403 (s) yrkande 21 föreslås att regeringen iFN aktivt skall arbeta för att militära resurser används för atträdda och återställa miljön i enlighet med förslagen i densärskilda om militären och miljön, som framtagitsunder svenskt ordförandeskap. Vidare begärs (yrkande 22) attregeringen skall göra upp en nationell aktionsplan för hurnationella resurser kan användas för miljön och tillse attmilitären återställer den miljö de skadat.Sverige tog tillsammans med övriga nordiska länder vid FN:smiljöprograms () styrelsemöte initiativ till ettbeslut om tillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet.UNEP uppmanar i beslutet staterna att upprätta en nationellmiljöpolicy för den militära sektorn. Vidare ombeds staterna attinformera bl.a. om hur den militära sektorn kan bidra tillatt nationella miljömål uppnås och om behovet och lämplighetenav återställningsåtgärder inom områden som har skadats avmilitär verksamhet.I proposition 1993/94:111 Med sikte på hållbar utveckling --Genomförande av besluten vid om miljö ochutveckling (UNCED) framgår regeringens avsikt att även framdelesnoga följa och aktivt delta i den internationella utvecklingennär det gäller dels efterlevnad av rekommendationen i Agenda 21beträffande militärens hantering av miljöfarligt avfall, delsMiljöstyrelsens rekommendation om utarbetande av en nationellmiljöpolicy för den militära sektorn.Utskottet har tidigare (senast i yttrandet 1993/94:UU5y)framhållit att den FN-studie som arbetats fram under svensktordförandeskap borde kunna utgöra grund för användning avdiverse militära resurser på miljöområdet. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och förutsätter att detta arbete följs upp iFN:s kommission för hållbar utveckling.Utskottet noterar i detta sammanhang också att på svenskt/nordiskt initiativ nu fattat beslut omtillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet. Utskottetnoterar vidare att regeringen avser att aktivt delta i detinternationella miljösamarbetet när det gäller efterlevnaden avrekommendationen i om militärens hantering avmiljöfarligt avfall och Miljöstyrelsens rekommendation omutarbetande av nationell miljöpolicy för den militära sektorn.På nationell nivå bedrivs i ett arbete med inriktningpå miljöeffekterna av militär verksamhet. Försvaret har kartlagtdrygt 2 000 miljöfarliga lämningar runt om i landet, omfattandeallt från dumpad ammunition till blyförorenad sand vid militäraskjutbanor. lämnades en delrapport om Miljöfarligalämningar inom Försvarsmakten till ().Rapporten tar upp olika typer av lämningar och innehåller ävenen beskrivning av inventeringsarbetet. Inom försvaretshögkvarter (HKV) har en särskild miljösektion inrättats.Därmed anser utskottet motion U403 (s) yrkandena 21 och 22besvarad. beträffande kärnvapen och folkrättatt riksdagendels med anledning av motionerna 1993/94:U403 yrkande 17och 1993/94:U415 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,dels förklarar motionerna 1993/94:U403 yrkande 18 och1993/94:U409 yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört,res. 1 (m)2. beträffande icke-spridningsfördraget och förklarar motion 1993/94:U403 yrkande 15besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande fullständigt provstoppsavtalatt förklarar motionerna 1993/94:U403 yrkande 13samt 1993/94:U409 yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,4. beträffande kärnvapenprov vid förklarar motion 1993/94:U403 yrkande 12besvarad med vad utskottet anfört,5. beträffande kärnvapen- och plutoniumregisteratt förklarar motion 1993/94:U403 yrkandena 19--20besvarad med vad utskottet anfört,6. beträffande taktiska kärnvapenatt förklarar motion 1993/94:U403 yrkande 11besvarad med vad utskottet anfört,7. beträffande en kärnvapenfri zon i Nordenatt förklarar motion 1993/94:U403 yrkande 16besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande kärnteknisk verksamhetatt förklarar motion 1993/94:U409 yrkande 2 besvaradmed vad utskottet anfört,9. beträffande marin kärnkraftatt förklarar motion 1993/94:U403 yrkande 14besvarad med vad utskottet anfört,10. beträffande kärnvapenkrigatt förklarar motion 1993/94:U409 yrkande 4 besvaradmed vad utskottet anfört,11. beträffande verifikationsfrågoratt med avslag på motion 1993/94:U404 förklararmotion /94:U403 yrkande 8 besvarad med vad utskottet anfört,12. beträffande genteknologi och biologiska vapenatt förklarar motion 1993/94:U405 yrkandena 1--3besvarad med vad utskottet anfört,13. beträffande laser- och FAE-vapenatt förklarar motion 1993/94:U403 yrkande 10besvarad med vad utskottet anfört,14. beträffande minoratt riksdagendels med anledning av motionerna 1993/94:U402,1993/94:U403 yrkande 9 i berörd del och 1993/94:U407 yrkande 9ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels förklarar motionerna 1993/94:U401 yrkandena 1--3 samt1993/94:U403 yrkande 9 i berörd del besvarade med vad utskottetanfört,15. beträffande internationell vapenhandelatt förklarar motionerna 1993/94:U403 yrkande 7,1993/94:U407 yrkandena 7--8, 1993/94:U410 yrkande 3,1993/94:U413 yrkande 1 och 1993/94:Sf622 yrkande 3 besvarade medvad utskottet anfört,men. (v)16. beträffande överföring av militära resurser till andraändamålatt förklarar motionerna 1993/94:U403 yrkande 6 och1993/94:U410 yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,17. beträffande militära resurser och miljönatt förklarar motion 1993/94:U403 yrkandena 21--22besvarad med vad utskottet anfört.Stockholm den 24 maj 1994På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (), LarsMoquist (nyd), (), (),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Kärnvapen och folkrätt (mom. 1), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Regeringen bör därför" och slutar med "vad utskottetanfört" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning står det således klart attanvändning av kärnvapen i de allra flesta fall leder tillkonsekvenser som otvetydigt står i strid med olika delar avfolkrätten. Däremot är det också uppenbart att det kan finnasfall av kärnvapenanvändning där rättsläget ingalunda är likasjälvklart eftersom kärnvapen som sådana inte är förbjudna ifolkrätten. ligger det i , liksom alla smånationers, intresse att folkrätten tolkas strikt och intepolitiseras. Beträffande kärnvapen måste således eftersträvas enentydig reglering av kärnvapenanvändningen i folkrätten snarareän en tolkning som vilar på tveksamt underlag och som därför kannegligeras av makter som har andra intressen. Regeringen bör motdenna bakgrund överväga lämpligheten av att svaraInternationella domstolen.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Därmed anser utskottet" och slutar med "yrkande 3,besvarade" bort ha följande lydelse:Därmed anser utskottet motionerna U403 (s), yrkandena 17 och18, U409 (fp), yrkande 3, och U415 (s, fp, c, kds, v) besvarade.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande kärnvapen och folkrättatt förklarar motionerna 1993/94:U403 yrkandena 17och 18, 1993/94:U409 yrkande 3 och 1993/94:U415 besvarade medvad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:FN:s register om handel med konventionella vapen upptar endasttyngre vapen, vilka normalt används i krig mellan stater. I deinre konflikterna används emellertid huvudsakligen lättare vapenför upprorsbekämpning, exempelvis handeldvapen och landminor.Det är utomordentligt angeläget att få stopp på spridningen avdessa oerhört dödsbringande vapen.De internationella handelsströmmarna bestående av lätta vapenär mycket svåra att kontrollera. En första åtgärd för attförsöka få till stånd en kontroll vore dock att FN:s registerutvidgas till att gälla även lätta vapen. bör i FN tainitiativ till en sådan utvidgning. Jag anser dessutom attarbetet för att begränsa vapenhandeln måste bli en huvuduppgiftför i FN och i ESK.Utskottet borde ha hemställt att som sin mening gerregeringen detta till känna och därmed tillstyrkt motion U407yrkandena 7 och 8.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermoment 15 borde ha hemställt:15. beträffande internationell vapenhandelatt riksdagendels med bifall till motion 1993/94:U407 yrkandena 7 och 8som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,dels förklarar motionerna 1993/94:U403 yrkande 7,1993/94:U410 yrkande 3, 1993/94:U413 yrkande 1 och 1993/94:Sf622yrkande 3 besvarade med vad ovan anförts.Särskilt yttrandeKärnvapen och folkrättDaniel Tarschys och (båda fp) anför:Att motverka kärnvapnens spridning och användning är ettytterst viktigt mål som i första hand måste nås på politisk väggenom internationella överenskommelser. I vilken utsträckningmålet kan främjas genom en rättslig prövning får anses merosäkert. När en sådan rättslig prövning nu har påfordrats genomWHO:s framställning till i finnervi det angeläget att bidrar med den sakkunskap som finnsinom landet. Vi utgår från att regeringen baserar sin inlagatill domstolen på den expertis som finns inom och utanförregeringskansliet.Försvarsutskottets yttrande1993/94:FöU8y Antipersonella minor m.m.Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat beredaförsvarsutskottet tillfälle att yttrasig över de motioner som väckts rörande antipersonella minorm.m. under allmänna motionstiden.InledningMinor i det svenska försvaretMinvapnet är en viktig komponent i de vapensystem somförsvarsmakten utnyttjar. Minorna är avsedda att användas förspärrning och blockering av järnvägar, flygfält, vägar ochhamnar samt vid förstöring av anläggningar.Inom det svenska försvaret finns två huvudgrupper av landminor-- fordonsminor och truppminor. Antipersonella minor benämns iSverige truppminor. Fordonsminorna kan i sin tur delas in i tvågrupper. Den första är de som ligger på eller i marken ochverkar underifrån mot band, hjul eller botten på fordonet.Exempel på sådana minor är stridsvagnsmina 5 som utlöses då mankör över den med ett fordon, således med tryck. Ett annatexempel är stridsvagnsmina 028 som verkar såväl med tryck sommagnetiskt. Den andra gruppen fordonsminor verkar mot fordonetsfront eller sidor. En sådan mina finns i armén under benämningenfordonsmina 14. Den är avsedd att utlösas på kommando. En annantyp av fordonsmina är fordonsmina 013 som främst är avsedd förförsvar av flygfält. Den är en fjärrkontrollerad mina som skjutsav om fientliga flygplan skulle landa på en bevakad flygplats.Minan har en fjärrstyrd, kontrollerad utlösning. Den är stor,står på stativ och är således mycket lätt att röja.Av truppminor har armén flera typer. En typ -- truppmina 10 --utlöses när man trampar på den; en annan typ är truppmina 11 somföre detonationen skjuts upp . Dessa minor tillhörden grupp minor som kan drabba civilbefolkningen om de läggs utokontrollerat, eftersom de då är svåra att röja.Det svenska försvaret har behov av dessa mintyper också iframtiden. är ett effektivt vapensystem för att förhindraeller fördröja en fiendes genombrott i en svårförsvarad terräng.Också behovet att med fordonsminor bevaka flygfält kommer attbestå.Export av minorI råder generellt exportförbud för allkrigsmateriel, således även för alla typer av minor. Undantagkan endast beviljas i varje enskilt fall av regeringen.Export har förekommit av stridsvagnsmina 028och fordonsmina 013. exporterades ocksåtruppmina 10 till ett land. Dessa minor finns kvar där.Med som medförslagsställare har FN:s generalförsamlingi antagit en resolution som uppmanar alla länderatt inte exportera "antipersonella minor som kan förorsaka storfara för civilbefolkningen". I har inte tillverkatsnågra sådana minor . Någon export harinte förekommit . Något utförseltillståndkommer tills vidare inte att medges för sådana minor som avses iresolutionen.USA har vidare, i avvaktan på en kommande översyn avminprotokollet i , uppmanat ettfyrtiotal länder att införa ett exportmoratorium avseende allaantipersonella minor utan närmare definition. Krigsmaterielinspektionen (KMI) hari samband med att uppmaningen överlämnades meddelat bl.a. att , som ende svenske tillverkare avlandminor, underrättats om att någon utförsel av antipersonellaminor enligt FN:s resolution inte kommer att medges. haruttalat att företaget inte avser att tillverka minor somomfattas av FN:s resolution för export.FN:s vapenkonventionFN:s vapenkonvention, antagen av ,omfattar förbud och begränsningar vad gäller användningen iinternationella konflikter av vissa särskilt inhumana,konventionella vapen. Konventionen är uppbyggd som enramkonstruktion med därtill fogade tre protokoll.Protokoll I i vapenkonventionen behandlar splittervapen. Detär enligt protokollet förbjudet att använda sådana vapen, varshuvudsakliga effekt bygger på skador av fragment, som intekan upptäckas genom röntgenfotografering av den skadadepersonen.Protokoll II behandlar landminor, försåtvapen och liknandeanordningar, som används i landkriget. Här anges bl.a. atturskillningslös användning av minor är förbjuden. Skulle det blinödvändigt att använda minor eller liknande mot mål inombefolkade områden stadgas särskilda restriktioner vidutläggningen för att skydda civilbefolkningen. Metoden attfjärrutlägga minor får endast användas mot ett område som i sigutgör ett militärt mål eller som innehåller militära mål.Protokollet anger de särskilda försiktighetsmått i form avprotokollföring eller anordning för självdestruktion som skalliakttas.Enligt protokollet skall parterna i en konflikt protokollföraläget på alla förplanerade minfält och områden med försåtvapen.Parterna skall behålla alla minprotokoll och efterfientligheternas upphörande överlämna protokollen till andraparten -- bestämmelsen gäller dock inte undantagslöst.Protokoll III behandlar brandvapen.MotionernaAntipersonella minor behandlas i motionerna U401 (s), U402(c), U403 (s) och U407 (v).I motion U401 (s) beskrivs den förödande effekt enokontrollerad användning av minor medför. Härvid konstaterarmotionärerna att den främsta orsaken till att minorna fått ensådan enorm spridning är att det är ett relativt billigt och"kostnadseffektivt" vapen. Vidare konstaterar motionärerna attkostnaden för att röja de minor som ligger spridda runt omi världen av FN beräknas till . Densiffran inkluderar inte kostnader för vård och rehabiliteringav de hundratusentals människor som stympats och skadats avminorna.Motionärerna anför att har exporterat antipersonellaminor och komponenter till sådana . Exportenhar varit relativt begränsad och till stor del utgjorts avkomponenter till minor, främst sprängämnen. är denenda tillverkaren av minor i Sverige.I motionen redovisas att tillverkar minst två mintypersom bör betraktas som antipersonella (FFV 013 och FFV 013R).Motionärerna anför att mina FFV 013 enligt KMI är att betraktasom en antipersonell mina och att således KMI inte delar Boforsbeskrivning av denna mina som en fordonsmina. Vidare anförs attSverige meddelat att man ämnar följa uppmaningen om etttreårigt moratorium för all export av antipersonella minor.Motionärerna menar att det finns skäl att lagstifta mottillverkning och export av antipersonella minor samt avkomponenter därtill. Vidare menar motionärerna att man inteheller bör importera dessa vapen från andra länder.I motion U402 (c) anförs att det 1981 antogs en internationellkonvention om inhumana vapen men att konventionen av flera skälär tandlös. efter att konventionen trädde i kraft ärutläggningen av minor större än . Vid denuppföljningskonferens som planeras finns, enligtmotionären, möjlighet att göra ändringar. bör, enligtmotionärens mening, vid denna konferens föreslå ett totalförbudmot tillverkning, handel och användning av personminor ochliknande vapen.Partimotion U403 (s) avseende fred och nedrustning behandlarbl.a. frågor rörande landminor. Här konstaterar motionärerna attFN enhälligt har beslutat uppmana regeringarna till ett icketidsbegränsat moratorium för export av minor. Detta moratoriumbör, enligt motionärerna, utnyttjas för att få till stånd ettfullständigt internationellt förbud mot antipersonellalandminor. Motionärerna ser vidare positivt på att viss nyforskning pågår inom FOA för att ta fram metoder för attförstöra sådana minor.Motionärerna anser att internationellt bör lägga framförslag om förbud mot tillverkning och försäljning avantipersonella minor eller komponenter till dessa, om att ansvarför minröjning också läggs på det land som tillverkat ochexporterat dessa och aktivt stödja minröjning i de värstdrabbade länderna.Motionärerna i motion U407 (v) pekar på förhållandet attlandminor är billiga vapen som spritts i en rad länder därinterna konflikter varit förekommande. En första åtgärd för attminska spridningen av landminor vore, enligt motionärerna, attdrastiskt höja priset för tillverkning och försäljning av dem.Vänsterpartiet föreslår att i FN tar initiativ tilloffentlig redovisning av handeln med s.k. lätta vapen. I denpåbörjade översynen av de internationella reglerna föranvändning av landminor (Landmines Protocol) skall ,enligt motionärerna, verka för förbud av export av sådana minor.FörsvarsutskottetUtskottet vill framhålla att utskottet delar motionärernasuppfattning att kvarliggande minor förorsakar oerhörda lidandenbland civilbefolkningen i många länder. Det är enligt utskottetangeläget att kraftfulla åtgärder vidtas för att förhindra enfortsatt okontrollerad utläggning av antipersonella minor.Utskottet konstaterar att rörandeanvändningen av vissa särskilt inhumana, konventionella vapen iinternationella konflikter, som antogs och ratificeratsav 39 stater, inte i alla avseenden fått avsedd effekt ochframför allt inte hindrat en urskillningslös minkrigföring imånga länder . Utskottet ser mot denna bakgrundpositivt på att konventionen nu blir föremål för en översyn.Utskottet konstaterar att huvuddelen av de frågor som tas uppav motionärerna kommer att behandlas vid den översynskonferensavseende vapenkonvention som kommer att genomförasunder . I och Folkrättsdelegationenpågår ett arbete med att ta fram underlag införöversynskonferensen. kommer att inneha ordförandeskapetvid konferensens förberedande möten. Utskottet förutsätter attSverige vid konferensen aktivt kommer att verka för åtgärder föratt förhindra ett upprepande av den urskillningslösaminkrigföring som under senare årtionden ägt rum i många länder.Utskottet anser dock att inte bör binda upp sig förolika lösningar före konferensen. Utskottet förutsätter att desynpunkter som framförs i motionerna U401 (s), U402 (c), U403(s) och U407 (v) kommer att bli föremål för prövning i sambandmed konferensen.Utskottet utgår självfallet från att den svenskaförsvarsmakten även framgent följer internationellaöverenskommelser rörande minvapnets användning. Utskottet anserdock att det svenska försvaret har ett framtida behov av minor.Utskottet anser således att något förbud mot produktion av minori inte bör komma till stånd enligt förslaget i motionU401 (s).Utskottet anser mot denna bakgrund att motion U401 (s)yrkandena 2 och 3 inte bör bifallas.Vid () har inletts ett arbetemed syfte att skapa förändrade förutsättningar och utarbetadelvis nya minröjningsanordningar som på ett mer effektivt sättän med nuvarande materiel kan röja de utspridda minorna.Utskottet ser mycket positivt på det av FOA initierade arbetetatt med utnyttjande av ny teknologi verka för att svenskainsatser inom detta mycket angelägna område stimuleras.Utskottet konstaterar, mot bakgrund av FN:s resolution somuppmanar länder att inte exportera antipersonella minor som kanförorsaka stor skada för civilbefolkningen, att motionärernasförslag i motion U401 (s) yrkande 1 kommer att bli föremål förinternationell prövning. Utskottet anser därför att någonsärskild lagstiftning inom detta område inte är påkallad, varförmotion U401 (s) yrkande 1 inte bör bifallas. Utskottet utgårfrån att någon export av antipersonella minor i enlighet medFN:s resolution inte kommer att ske.Stockholm den 28 april 1994På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (nyd), (), HenrikLanderholm (m), (), () ochBritt ().Avvikande meningSture , , , ,, och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande i avsnittetFörsvarsutskottet som börjar med "Utskottet anser" ochslutar med "med konferensen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bör lägga fram förslag om ettfullständigt internationellt förbud mot antipersonella minorinkluderande ett förbud mot tillverkning och försäljning avantipersonella minor eller komponenter till dessa. Mot dennabakgrund bör motion U403 (s) yrkande 9 bifallas. Sammanfattning av motionerna 44. Utskottet 114.1 Kärnvapen och folkrätten 114.2 Icke-spridningsfördraget (NPT) 144.3 Fullständigt provstoppsavtal m.m. 154.4 Kärnvapen- och plutoniumregister m.m. 174.5 Taktiska kärnvapen 184.6 Kärnvapenfri zon i m.m. 184.7 kärnkraft 194.8 av misstag 204.9 Biologiska och radiologiska vapen, verifikationsfrågorm.m. 204.10 Laservapen, FAE-vapen () m.m. 224.11 m.m. 234.12 Internationell vapenhandel m.m. 264.13 Överföring av militära resurser till andra ändamålm.m. 274.14 Militära resurser och miljön 29Hemställan 30Reservation 32Meningsyttring av suppleant 33Särskilt yttrande 33Försvarsutskottets yttrande 34