bet · GH01JoU26 · 1994-04-28 00:00:00 — Utskottet behandlar här en proposition med förslag om stödtill jordbruket i norra , socialförsäkringsskyddet förjordbrukare och villkoren för vegetabilieproduktionen vid ettsvenskt medlemskap i föreslår med anledning av motioner (s, c, v och -)att regeringen inom ramen för det föreslagna anslaget till stödtill Norrlandsjordbruket, efter vederbörlig utredning, inför ettregionalt dikostöd och ett stöd till frilandsodling av bär ochgrönsaker. Enligt utskottets mening bör dessa stöd kunna utgåredan under /95.Regeringens förslag och överväganden i övrigt ställer sigutskottet bakom. Till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra föreslås anvisat ett beloppom 995 miljoner kronor.Övriga motioner, däribland ett antal fristående motioner omregionala aspekter på jordbrukspolitiken, avstyrks medhänvisning bl.a. till resultatet av EU-förhandlingarna.Till betänkandet har fogats en reservation (s), tre särskildayttranden och en meningsyttring. Regeringen () föreslår i proposition1993/94:236 att riksdagen1. 05>godkänner vad regeringen anför om en avveckling avskördeskadeskyddet (avsnitt 5),2. 05>godkänner vad regeringen anför om dispositionen avmedel för ett socialförsäkringsskydd för jordbrukare (avsnitt5),3. 05>till Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin inorra för /95 under nionde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på 995 000 000 kr.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra skall uppgå till 995miljoner kronor för /95.Vidare redovisas konsekvenserna för vegetabilieodlingen av denträffade överenskommelsen med EU om villkoren för ett svensktmedlemskap i ansvar för socialförsäkringsskyddet för jordbrukareavvecklas. ges ansvaret att finna enså ekonomiskt gynnsam socialförsäkringslösning förjordbrukarkollektivet som möjligt. Skördeskadeskyddet avvecklasefter skörd. Motioner med anledning av propositionen1993/94:Jo47 av (-) vari yrkas1. att till Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra för /95anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en särskild regional merkostnadsersättningför dikor.1993/94:Jo48 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av en elitplantstation i norraSverige,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till bär- och grönsaksodling påfriland.1993/94:Jo49 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beredskap i jordbrukspolitiken inför ettnej till EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till getnäringen,3. att beslutar att inrätta en elitplantstation inorra ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till frilandsodlingen av bär ochgrönsaker i norra /94:Jo50 av (nyd) vari yrkas1. att beslutar minska anslaget tillsocialförsäkringsskydd med i enlighet medvad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om propositionsutformning.1993/94:Jo51 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom översynen av stödet till jordbruket i norra /94:Jo52 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kritik mot regeringens hantering avpropositionsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beräkningsgrunderna för jordbruksstödettill norra ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en uppräkning av stödet till jordbruket inorra med ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av ett EU-anpassatNorrlandsstöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett regionalt dikostöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett stöd på till bär-och grönsaksodling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återbetalningsskyldigheten för lantbrukaresom gått in i omställningen.1993/94:Jo53 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omelitplantstation i Sverige.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Jo202 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förskjutning av sydgränsen söderöver såatt norra (skördeområde 1912) hänförstill stödområde 4.1993/94:Jo205 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jordbruk och livsmedelsproduktion iJämtlands län och övriga norra /94:Jo206 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användandet av grundkalkylen för justeringav mjölk och köttstödet till jordbruk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en bättre beräkningsmodell anpassad eftergetostproducenternas situation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Norrlandsstödet som regulator medanledning av anpassningsåtgärder som införts inför en eventuellEU-anslutning.1993/94:Jo218 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attskördeområde 1912 i norra skall ingå i området förstöd till jordbruket i norra /94:Jo220 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att konkretisera utformningenav ett särskilt stöd för skogs- och mellanbygdernas jordbruk imellersta och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medel som avsatts för forskning ochutveckling av miljövänlig bioenergi också får användas förforskning och utveckling av andra industrigrödor, ekologisktlantbruk m.m.1993/94:Jo222 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukets roll i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att havre vid förhandlingar omEG-inträde får interventionspris i likhet med övrig spannmål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkor och kvoter för livsmedelsexport,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare klarläggande av de ekonomiskavillkoren för större satsning på biobränslen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om verksamheten vid iSkara,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i övrigt i motionen anförts om landsbygdsutveckling iSkaraborg.1993/94:Jo223 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fullskaleförsök för kretsloppsproduktion iVärmland.1993/94:Jo225 av m.fl. (c, fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbruk och miljö på Öland.1993/94:Jo226 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillräckligt utrymme genom kvoter förbl.a. mjölkproduktionen i län.1993/94:Jo229 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att potatisodling inte skall omfattas av Norrlandsstödet.1993/94:Jo233 av m.fl. (s) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till jordbruket i norra /94:N247 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ramprogram på jordbruks- ochlivsmedelssektorn.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbruksnäringen.Utfrågning m.m.Utskottet har vid en utfrågning med jordbruksministern ochövriga företrädare för fått informationom resultatet av EU-förhandlingarna på jordbrukets område jämtevissa frågor om omställningsstödet och socialförsäkringsskyddet.Representanter för och Bäroch Grönsaker Ek. har uppvaktat utskottet. Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra /95PropositionenStrukturutvecklingen i jordbruket i norra följerrelativt väl den för resten av landet. Det totala antaletföretag har dock minskat något snabbare inorra än i resten av landet och något mer i de norradelarna av stödområdet än i de södra. Åkerarealen har å andrasidan minskat något mindre än i resten av landet, vilket berorpå att omställningen av jordbruksmark varit mindre. Antaletmjölkkor har minskat i takt med övriga landet. Antalet svinökade både i norra och i riket totalt. Omfattningen påsvinproduktionen är emellertid fortfarande liten i norraSverige. Såväl inkomstnivå som inkomstutveckling förmjölkföretag är jämförbara med resten av landet, med undantag avde största företagen, där inkomstutvecklingen varit negativ iriksområde 3 mellan åren 1990 och 1991.Avräkningspriserna för mjölk ligger fortfarande något underriksgenomsnittet, och avräkningspriserna varierar kraftigare inorra , vilket beror på att säsongsprissättningen slårhårdare där. Invägningen har ökat i stödområdet underår 1993, vilket är en något mindre ökning än för riket totaltsett. Antalet mjölkleverantörer minskade både i stödområdet ochi resten av landet , men stödområdets andelmjölkleverantörer har i stort sett varit oförändrad de senasteåren ().Vid fastställandet av stödnivån för innevarande budgetår varsituationen densamma som . Mot bakgrund av den osäkerhet somgällde bl.a. prisutvecklingen, svårigheterna att urskiljareformens effekter och att vissa åtgärder vidtagits för attanpassa jordbruket till EG var regeringen då inte beredd attföreslå en sänkning av stödnivån för jordbruket inorra (prop. 1992/93:183, bet. JoU20, rskr. 330).Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag om enoförändrad stödnivå för /94.Stödberäkningarna utgår från /90 som basår förberäkningarna av lönsamhetsutvecklingen. Jämförelseåret iberäkningarna av stödbehovet 1994/95 är . Eftersom detgenerella kobidraget som utbetalades under /90låg på en relativt låg nivå och nådde sin topp först budgetåret1991/92, slår de senaste årens nedtrappning av bidraget inteigenom i lönsamhetsberäkningarna. analys aveffekterna av EG-anpassningen av jordbruket tyder på att dengradvisa sänkningen av kobidraget fr.o.m. /93 ipraktiken dock verkat sänkande på lönsamheten för mjölkföretag inorra . Denna tendens gäller med största sannolikhet äveni övriga landet. Som tidigare redovisats har trots dettainvägningen av mjölk ökat såväl i stödområdet som i resten avlandet under år 1993.Med tanke på den, i förhållande till övriga landet, måttligaökningen i invägningen, nedgången i antalet leverantörer och denstora osäkerheten vad gäller att särskilja reformens effekterfrån andra effekter på lönsamheten föreslår regeringen enoförändrad stödnivå för jordbruket och förädlingsindustrin ävenför nästa budgetår. Vidare bör stödet till industrin inte längreingå som en högstsatt del i anslaget. Stödnivån kan därmedhållas oförändrad även om produktionsvolymernaförändras.Kostnaden för stödet beräknas uppgå till totalt 995 miljonerkronor, varav avser jordbruket och 68miljoner kronor livsmedelsindustrin.Den 1 mars 1994 blev en överenskommelse mellan villkoren för medlemskap i klar. Vad beträffarstödet till jordbruket i norra innebär överenskommelsenatt EU-medfinansierat s.k. bergsjordbruksstöd eller stöd tills.k. mindre gynnade områden -- LFA-stöd -- får utbetalas istödområdet. Därutöver har möjlighet att ge nationelltstöd i områdena 1--3 för att fylla upp resterande stödbehov.Överenskommelsen innebär vidare att EG:s miljöstöd skall kunnaanvändas för att möta de specifika problemen i norra regeringens bedömning bör en översyn av stödet göras,där bl.a. grunderna för beräkning ses över mot bakgrund av deangivna problem som föreligger vad gäller kopplingen till1990 års livsmedelspolitiska beslut och överenskommelsen med EU.Kopplingen till beslut kommer att behöva ersättas mednågon annan beräkningsgrund för stödet, där hänsyn tas även tillbl.a. produktions- och strukturutveckling. Pristilläggen kommeratt behöva ersättas med någon annan typ avproduktionsanknytning. I detta sammanhang får även utredas t.ex.ett eventuellt utvidgat stöd till nötköttsproduktionen genom etts.k. särskilt dikostöd till norra utöver det generellastödet. Denna fråga har tagits upp av några remissinstanser.Regeringen avser att återkomma till med förslag vadgäller den framtida utformningen och beräkningen av stödet.Jordbruksverket har inte gjort något försök att beräknakombinationsverksamheternas effekt på företagens lönsamhet.Verket har däremot redovisat en del statistiskt material vadgäller kombinationsverksamheter samt en studie genomförd avLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden som rör de investeringar ikombinationsverksamheter som skett med stöd inom ramen förglesbygdsstödet och åtgärdsprogrammet för norra är något vanligare med kombinationsföretag i norra i övriga landet. Totalt sett har åtgärdsprogrammet omfattat345 /89--1991/92. Medlen haranvänts till investeringar i jordbruksdelen och ikombinationsverksamheter, till projektverksamhet samt forskningoch försök. Inom åtgärdsprogrammet och glesbygdsstödet har ca137 gått till investeringar i kompletterandeverksamhet vid jordbruksföretag i norra under perioden1988/89--1992/93. Investeringarna i kombinationsverksamhetgenererar i högre grad nya arbetstillfällen än investeringar itraditionell jordbruksverksamhet. De har dessutom varitbilligare per sysselsättningstillfälle.Företagen som erhållit stöd har fått en ökad arbetstid iföretaget, omsättningen har ökat eller förväntas öka ochekonomin är oförändrad eller har blivit bättre. Inkomsterna frånkombinationsverksamheter utgör dock normalt en liten del avfamiljens sammanlagda inkomster.Enligt regeringens uppfattning är kombinationsverksamheter ettvärdefullt komplement till jordbruket, speciellt i företag däromfattningen på jordbruksdelen är liten. Stöd tillkombinationsverksamheter lämnas inom ramen förglesbygdsstödet. Detta förstärktes i samband med 1990 årslivsmedelspolitiska beslut. Syftet med förstärkningen var attstärka jordbruksnäringen och verksamheter som bedrivs ikombination med jordbruksföretag. Inom ramen för EG:sstrukturpolitik finns ett stöd till landsbygdsutveckling-- mål 5 (b)-stöd -- som har vissa likheter medåtgärdsprogrammet. I de fortsatta överläggningarna medEG-kommissionen diskuteras hur stödet till landsbygdsutvecklingskulle kunna appliceras i . Även stödet inom det nyamålet 6 kan på liknande sätt ges för att främjalandsbygdsutveckling. Regeringen avser att återkomma till dennafråga då dessa överläggningar har avslutats.MotionernaI motion Jo52 (s) anförs inledningsvis att det är politisktohållbart att, som regeringen gjort, sprida ut förslag sombelastar budgeten. Det omöjliggör en samlad ekonomisk ochpolitisk bedömning. Därmed blir saneringen av statsbudgetenfragmentiserad och ineffektiv (yrkande 1). I yrkandena 3 och 6framförs förslag i form av tillkännagivanden om höjning avanslaget med och att 3 miljoner kronoranvisas för stöd till bär- och grönsaksodlingen i norra anförs att gav ett löfte tilljordbruket i norra att den livsmedelspolitiska reformeninte fick leda till en lönsamhetsförsämring. Regeringensmaterial ger dock vid handen att man underskattar kostnadernaför att upprätthålla lönsamheten för detta jordbruk. Regeringenbör återkomma till med en redovisning på denna punkt(yrkande 2). Mot bakgrund av att prisstödet måste frångås vidett eventuellt medlemskap i måste man redan nu angeinriktningen av det framtida stödet (yrkande 4). Frågan omdikostödet måste lösas omgående, och regeringen bör snaraståterkomma med förslag till ett regionalt dikostöd så att det kanutgå /95 (yrkande 5).Ett liknande yrkande om dikostödet framförs i motion Jo47 (-),vari också yrkas en anslagshöjning med 150 miljoner kronor.Enligt motion Jo48 (c) bör uttala sig förinrättandet av en elitplantstation i norra och enuppräkning av Norrlandsstödet med syfte att jämställa odling avbär och grönsaker med övrigt jordbruk i norra 3 och 4 i motion Jo49 (v) berör samma frågor somnyss nämnts, nämligen stöd till odling av bär och grönsaker ochbehovet av en elitplantstation. Enligt yrkande 1 i motionenmåste det finnas en beredskap inför ett nej i folkomröstningentill EU. I yrkande 2 föreslås att de beräkningsgrunder somgäller för får och lamm också skall gälla för getnäringen (köttfrån get och killing).Enligt motion Jo51 (c) är det angeläget att jordbruket i norraSverige får del av den allmänna lönsamhetsförbättring som ettförverkligande av innebär. Detta talar för enåtergång till beräkningar av merkostnader relaterade tillreferensgårdar i . Vidare föreslås vissa ändringari stödområdesindelningen i län.I motion Jo53 (s) anförs synpunkter på behovet av enelitplantstation för svensk trädgårdsodling. Enligt motionenfinns den svenska elitplantstationen iBalsgård. Av såväl kostnadsskäl som praktiska och formella skältorde det inte vara möjligt att ha mer än en sådan station iSverige. Den i propositionen aviserade utredningen kan därförinte isolerat behandla frågan om en elitplantstation förNorrland utan måste i så fall behandla hela frågan om hur manför del säkerställer mångfalden bland berördakulturväxter.Utskottets övervägandenUtskottet behandlar inledningsvis yrkande 1 i motion Jo52, sominnehåller kritiska synpunkter på regeringens hantering avpropositionsarbetet. Ett liknande yrkande behandlades avutskottet i samband med budgetberedningen, men utskottet valdedå att anföra mer övergripande synpunkter på det önskvärda i enså långt möjligt sammanhållen budgetbehandling (1993/94:JoU13 s.20). När synpunkterna nu upprepas i form av ett direkt yrkandeatt uttalar kritik mot regeringen, har utskottetfunnit anledning att påminna om det regelverk som riksdagensjälv fastställt rörande den konstitutionella granskningen avregeringsarbetet och tidsplaneringen för budgetprocessen.I anslutning till kravet på att uttalar kritik motregeringens propositionsarbete vill utskottet först erinra omatt det enligt regeringsformens regler om kontrollmaktenankommer på att granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (12 kap.RF). I den mån motionen syftar till en sådan granskning skallsåledes frågan väckas i den ordning som föreskrivs i RF 12 kap.1 §.När det gäller tidsplaneringen av särpropositioner bör påpekasatt i riksdagsordningen fastställt regler med bl.a.vissa tidsfrister och undantag från tidsfristerna för sådanapropositioner (se RO 3 kap. 2--4 §§). Givetvis åligger detregeringen att följa dessa regler. I den nu aktuella frågan omstöd till Norrlandsjordbruket kan utskottet dessutom konstateraatt det är mera regel än undantag att förslag om detta stödframläggs i särpropositioner och ej i budgetpropositionen.Syftet med denna ordning är att få ett så aktuelltberäkningsunderlag som möjligt, varigenom eventuellaeftersläpningseffekter på stödnivån kan undvikas. Detta tordesåledes i normalfallet vara till fördel för Norrlandsjordbruket.I motionen anförs bl.a. att det är omöjligt att göra en samladpolitisk och ekonomisk bedömning när förslag som belastarbudgeten sprids ut i tiden. Därmed blir saneringen avstatsbudgeten fragmentiserad och ineffektiv. Utskottet harförståelse för dessa synpunkter men vill framhålla attbudgetpropositionen regelmässigt innehåller uppgifter om denberäknade storleken även på anslag som bryts ut för attbehandlas i särpropositioner. I samband med den statsfinansiellabedömning som motionärerna eftersträvar finns det ocksåmöjlighet att ta del av finansplanen, som framläggs som en delav budgetpropositionen. I finansplanen finns bl.a. utförligaredovisningar av statsbudgetens utveckling, beräknade inkomsteroch utgifter för löpande och kommande budgetår samt lånebehovoch statsskuld. Detta material bör enligt utskottets meningkunna utgöra ett godtagbart underlag för sådana statsfinansiellabedömningar som anges i motionen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Jo52 yrkande1.Utskottet delar däremot motionärernas uppfattning att frågornaom ett regionalt dikostöd och stöd till bär- och grönsaksodlingär av stor betydelse för jordbruk och övrig företagsverksamhet inorra . Det finns starka skäl att åstadkomma en lösningav dessa frågor i så god tid att stödet kan utgå /95. Utskottet anser det dock av praktiska skäl idet närmaste uteslutet att skulle kunna behandla en nyproposition från regeringens sida före innevarande riksmötesutgång. bör därför bemyndiga regeringen att, efter deytterligare utredningsinsatser som kan behövas, kompletterastödet till Norrlandsjordbruket med dels ett regionalt dikostöd,dels ett stöd till odling av bär och grönsaker på friland.Anslaget bör således få disponeras även för dessa ändamål.Stödet bör finansieras inom den föreslagna totalramen underanslaget genom en motsvarande neddragning av övriga stödformersom i princip fördelas lika mellan produktionsgrenarna. Stödettill odlingen av bär och grönsaker torde kunna utformas som ettarealstöd. Det bör dock ankomma på regeringen att utformanärmare bestämmelser om de av utskottet föreslagna stödformerna.Häri ingår också t.ex. överväganden om fördelningen inomanslaget och om det lämpliga i att differentiera stödet mellanolika stödområden. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo47 yrkande 2, Jo48 yrkande 2, Jo49 yrkande 4 samtJo52 yrkandena 5 och 6 bör ges regeringen till känna. Av detanförda framgår att yrkande 6 i motion Jo52 endast tillgodoses iden del motionen inte yrkar höjning av totalramen. Utskottetinstämmer i motionsyrkandet så till vida att 3 miljoner kronorkan utgöra ett lämpligt avvägt belopp att fördela som stöd tillbär- och grönsaksodlingen.Vad utskottet anfört om tidsplaneringen för ytterligareförslag från regeringens sida påverkar givetvis ocksåbedömningen av motionerna Jo49 yrkande 1 och Jo52 yrkandena 2och 4. Det är således inte meningsfullt att nu begäraytterligare förslag från regeringens sida för behandling undervårsessionen. Utskottet utgår dock från att på någotlängre sikt, dvs. under kommande , får underlag för merkonkreta ställningstaganden i samband med propositioner omvillkoren för ett eventuellt svenskt medlemskap i . Ipropositionen anförs härvidlag att en översyn av stödet börgöras, där bl.a. grunderna för beräkning ses över mot bakgrundav vissa problem som föreligger vad gäller kopplingen till 1990års livsmedelspolitiska beslut och överenskommelsen med EU.Kopplingen till beslut kommer att behöva ersättas mednågon annan beräkningsgrund för stödet, där hänsyn tas även tillbl.a. produktions- och strukturutveckling. Pristilläggen kommeratt behöva ersättas med någon annan typ avproduktionsanknytning. I samband med den fortsatta prövningen avdessa frågor räknar utskottet med att återkomma tillbehandlingen av sådana synpunkter som framförs i motionerna.Givetvis måste det, som anförs i motion Jo49, finnas beredskapatt vidta de åtgärder som kommer att behövas om det blir ettnej till medlemskap i folkomröstningen. Utskottet har dock inteunderlag för att nu gå närmare in på vilka alternativahandlingsvägar som bör prövas i en sådan situation. Ettuttalande i enlighet med motion Jo52 yrkande 4 att inriktningenav det framtida stödet redan nu måste anges är knappastmeningsfullt om inte redovisar enuppfattning i sakfrågan. Motionerna bör i dessadelar inte föranleda någon åtgärd från sida.Med det anförda avstyrker utskottet även motionerna Jo47yrkande 1, Jo51 och Jo52 yrkande 3.När det gäller getstödet har utskottet erfarit att denna frågakommer att övervägas av regeringen i samband med den aviseradeutredningen om dikostödet. Det kan tilläggas att iEU-förhandlingarna begärde garantier för att ett stöd för getteri mjölkproduktion i norra skulle tillämpas även efterett medlemskap i . Resultatet av förhandlingarna på dennapunkt är att EU visat på flera möjligheter för atttillämpa stöd till getnäringen även vid ett svenskt medlemskap iEU.