bet · GH01UU23 · 1994-05-19 00:00:00 — I regeringens proposition om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (1991/92:170, Bil. 1) gavs enutförligare beskrivning av uppläggningen av förhandlingarna omEES-avtalet.EFTA-länderna (undantaget) har, liksom tidigare underförhandlingarna om , försökt att så långt möjligtagera samordnat. Det EFTA-interna organet i förhandlingarna omtilläggsavtalet, den s.k. (),sammanträdde vid ca 12 tillfällen med den gemensammachefsförhandlargruppen (HLNG). Sammanträdesfrekvensen för deolika arbetsgrupperna och expertgrupperna har varierat kraftigtberoende på sakområde. Mer än hälften av de nytillkomnaEG-reglerna inom ramen för tilläggsavtalet rör varors rörlighetoch tekniska frågor med anknytning till detta område, varför denförsta arbetsgruppen och dess betydande antal expertgruppersammanträtt särskilt ofta.Enligt vad utskottet erfarit har EFTA-sidan underinterimsperioden fram till ikraftträdande ipraktiken haft goda möjligheter till konsultationer med EG-sidanom nytillkomna EES-relevanta regler. innebär docksjälvfallet större möjligheter och rättigheter till insyn ochdelaktighet, inte minst vad gäller de tidiga faserna av EU:sbeslutsprocess.På svensk sida har , fackdepartement ochförvaltningsmyndigheter varit engagerade i arbetet medtilläggsavtalet på samma sätt som varit fallet i självaEES-förhandlingarna. har även regelbundet erhållitinformation från regeringen om förhandlingsarbetets gång. Dettainnebär att under förhandlingarna har kunnat framföraväl avstämda synpunkter i alla angelägna frågor. Utskottetkonstaterar att det stora flertalet av de närmare 500rättsakterna i tilläggsavtalet för svensk del befunnits varaoproblematiska. Övriga frågor har kunna lösas successivt på ettför svenskt vidkommande huvudsakligen tillfredsställande sätt.Mot denna bakgrund anser utskottet att den uppfattning somuttrycks i motion U11 (v), nämligen att EES-processen skullesakna fast politisk förankring i den svenska , ärogrundad. Något särskilt tillkännagivande i enlighet medmotionärernas önskemål (yrkande 3) är enligt utskottetsuppfattning inte erforderligt.Ett av de exempel som framförs av motionärerna som grund förderas kritik av propositionen rör frågan om förändradebestämmelser för gentekniken på grund av . I motionenanförs att propositionen inte redovisar vad förändringarnakommer att innebära. Enligt vad utskottet erfarit är frågan omgentekniken föremål för behandling ijordbruksutskottet. Regeringen har i proposition 198 föreslagiten lag om genetiskt modifierade organismer. Genom lageninförlivas regler i två EG-direktiv om genteknik vilka omfattasav . Enligt planerna kommer att fattabeslut i ärendet under innevarande vår.Med anledning av motionärernas åsikt att propositionen, medhänsyn till en del av de aktuella rättsakternas långtgåendedetaljreglering, även borde ha inbegripit ett resonemang om hurden s.k. subsidiaritetsprincipen skall utvecklas ,vill utskottet erinra om att denna fråga fått utförligbehandling i konsekvensutredningen och demokrati(SOU 1994:12). Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut inteskall fattas på högre politisk nivå än nödvändigt. I utredningenredogörs för principens uppkomst, innebörd, allmänna funktionoch tillämpning mot bakgrund av bl.a. EU:s klart uttaladeambition att begränsa de gemensamma besluten till politikområdensom inte kan hanteras på nationell nivå på ett effektivt sätt.En fråga som debatterats av experter har gällt hurEG-domstolen kan tänkas tillämpa principen, framför allt vadavser avvägningen mellan gemenskapens kompetens och dennationella kompetensen. Utredningen anser det emellertid intemeningsfullt att närmare spekulera i domstolens framtidatolkning av principen. I utredningens betänkande diskuterasvidare bl.a. kontinuerliga översyn av ochsträvan att förenkla och modernisera det europeiskaintegrationsarbetets regelverk, särskilt i beaktande avsubsidiaritetsprincipen.Mot bakgrund av vad som anförs i motionen (U11 (v))beträffande rättsakternas tillgänglighet förriksdagens behandling av proposition 1993/94:203, får utskotteti denna fråga avslutningsvis konstatera att de rättsakter somomfattas av Gemensamma EES-kommitténs beslut finns publicerade,på svenska, i en särskild utgåva, i 6 band, av EES-supplementettill Europeiska gemenskapens officiella tidning (EGT). Dettaförhållande hindrar emellertid inte att utskottet också delarden uppfattning som uttrycks i trafikutskottets yttrande,nämligen att regeringens redovisning för om t.ex.innebörd och konsekvenser av olika rättsakters införlivande medsvensk rätt kunde göras mer fullständig än vad som är fallet iföreliggande proposition.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion U11 (v)yrkandena 1--3.2. verksamhetsområde2.1 Ändringar i bilagorAvtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde() trädde i kraft . är-- som framhölls i bl.a. utrikesutskottets yttrande tillEES-utskottet (1992/93:UU1y) -- ett mycket betydelsefullt avtali sig men utgör ett viktigt steg på vägen till ettsvenskt medlemskap i . Avtalet ger oss den väsentliga frihetoch rörlighet som förknippas med europeisk integration,som det ger oss möjlighet att samarbeta med EU på enrad angränsande områden som inom forskning och utveckling,utbildning, miljöfrågor, sociala frågor och konsumentfrågor.Som nämnts inledningsvis innebär att omkring 1 600rättsakter, som antagits och publicerats inom EG, blir gällandeför svenskt vidkommande. Det är rättsakter som antagits på deområden, som avtalet omfattar, fram till den 1 augusti 1991.Under tiden därefter fram till avtalets ikraftträdande den1 har på samma områden inom EU antagits närmare500 nya rättsakter. har iår beslutat att ändra genom att de rättsakter somnyss nämnts tas in i avtalets olika bilagor. Regeringen har, medförbehåll för ratifikation, inledningsvis godkänt att fattat beslutet. En översiktlig redovisning av denu aktuella rättsakterna ges i inledningen till föreliggandeproposition i den ordning som bilagorna till visar.En närmare redovisning av rättsakternas innehåll finns ipropositionens avsnitt om resp. departements verksamhetsområde.Bland dessa nya rättsakter finns flera som är viktiga på defyra friheternas områden. Sålunda finns vissa väsentligaändringar i de centrala reglerna för social trygghet föranställda m.fl. som flyttar inom EES. Vidare finns i fråga omproduktsäkerhet ett direktiv vars syfte är att åstadkomma attendast produkter som är säkra släpps ut på EU-marknaden.Dessutom finns EG-regler om ett europeiskt miljömärkningssystemoch om hushållsapparaters energiförbrukning.Den Gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring i EES-avtaletsbilagor omfattar också en ändring i protokoll 47 tillEES-avtalet om avskaffandet av tekniska handelshinder för vin.Ändringen i protokoll 47 behandlas under Jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (avsnitt 10 i propositionen).I propositionen anförs att den utveckling som dessa rättsakterrepresenterar tydligt visar avtalets dynamiska karaktär.Att integrera dessa rättsakter i är en nödvändigförutsättning för att uppfylla målsättning om etthomogent EES, där enskilda och företag kan konkurrera på likavillkor.Enligt proposition 1993/94:203 utgör de nya EES-reglernasammantaget en viktig utveckling av som är av storbetydelse för enskilda och för näringslivet i . Utskottetdelar denna uppfattning.Utskottet tillstyrker därför att godkännerGemensamma beslut nr 7 av omändring i bilagor.2.2 Övriga ändringar i EES-avtalet2.2.1 Ändring i protokoll 1 till EES-avtaletSom tidigare påpekats omfattar för närvarandenärmare 1 600 rättsakter som antagits av EG. Dessa rättsakterföreskriver i sin ursprungliga form rättigheter och skyldigheterför EG:s medlemsstater. Rättsakterna har i anpassatstill EES-förhållanden. Protokoll 1 till omövergripande anpassningar anger sålunda hur rättsakterna skallanpassas för EES-förhållanden. Protokollet innehållerbestämmelser som bl.a. rör inledningen till rättsakterna,bestämmelser om EG-kommittéer, informationsutbyte ochanmälningsförfaranden. I punkten 4 a föreskrivs att i de fallen rättsakt som det hänvisas till i anger att enEG-medlemsstat har att lämna uppgifter till , enEFTA-stat skall lämna motsvarande uppgifter till och till en ständig kommitté förEFTA-staterna.Genom EES-kommitténs beslut nr 2 av ändraspunkt 4 a i protokoll 1 till . Ändringen innebär attuppgifter i fortsättningen av EFTA-staterna skall lämnas endasttill EFTA:s övervakningsmyndighet som skall vidarebefordrauppgifterna till den ständiga kommittén. Syftet med ändringen äratt förenkla dokumentflödet från EFTA-staterna genom attifrågavarande uppgifter endast skall lämnas tillövervakningsmyndigheten. Därigenom undviks dubbelarbete.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund att riksdagengodkänner Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 2 av den8 om ändring i protokoll 1 till EES-avtalet.2.2.2 Ändring i protokoll 21 till EES-avtaletGenom upprättas en ordning varigenom det ärmöjligt att kontrollera att reglerna i följs. Dettaskall ske enligt ett s.k. tvåpelarsystem. EES-reglernasefterlevnad skall övervakas av kommissionen såvitt avser EU:smedlemsstater och av EFTA:s övervakningsmyndighet såvitt avserEFTA-staterna. Dessa två myndigheter kan också inom sina resp.behörighetsområden ingripa mot företag som handlar i strid motEES-avtalets konkurrensregler. I protokoll 21 till EES-avtaletåtar sig EFTA-staterna att anförtro EFTA:s övervakningsmyndighetbefogenheter och funktioner motsvarande kommissionens förtillämpning av konkurrensreglerna i gemenskapsrätten. För dettaändamål omnämns i protokoll 21 (art. 3) de rättsakter påkonkurrensområdet varigenom kommissionen anförtrottsbefogenheter och funktioner inom gemenskapen. och särskilt protokoll 4 därtill har anförtrotts motsvarande befogenheter ochfunktioner.Om de rättsakter som omnämns i protokollet ändras, eller omnya rättsakter antas inom gemenskapen, som ger kommissionen nyabefogenheter och funktioner, avses också protokoll 21 ändras.Motsvarande ändringar skall då även göras i övervakningsavtalet.Den 23 juli 1992 antog ministerrådet förordning (EEG) nr2410/92 om ändring av förordning (EEG) nr 3975/87 om förfarandetför tillämpning av konkurrensreglerna på företag inomluftfartssektorn. Förordningen innebär i sak att kommissionenfår rätt att utreda eventuella överträdelser av Romfördragetskonkurrensregler även på nationella lufttransporter mellanflygplatser inom gemenskapen. fick detta ske endast påinternationella lufttransporter.EES-kommitténs beslut nr 3 av innebär attden inom gemenskapen antagna rättsakten tas upp i protokoll 21.Som har framgått inledningsvis har regeringen genom beslut den3 , med förbehåll för ratifikation, godkänt attGemensamma fattar beslut. Motsvarande ändring görsi övervakningsavtalet vad avser befogenheterna för (se 4.3.2).Utskottet tillstyrker därför att godkännerGemensamma beslut nr 3 av den 8 februari 1994om ändring i protokoll 21 till EES-avtalet.2.2.3 av regeringen godkända ändringar i EES-avtaletsprotokollUtöver de ändringar i protokoll som angetts ovanhar fattat beslut om ett antal ytterligareändringar i protokoll. Således har EES-kommitténfattat beslut om ändring i protokoll 4 om EES-avtaletsursprungsregler. har vidare fattat beslut omändring i protokoll 30 om samarbetet på statistikområdet.EES-kommittén har slutligen också fattat beslut om ändring iprotokoll 37 om EFTA-staternas medverkan i ett antalEG-kommittéer. Bestämmelserna i dessa protokoll är av sådantinnehåll att det har ankommit på regeringen att, utan förbehållför ratifikation, godkänna beslut.2.3 Ändringar i övervakningsavtalets protokoll2.3.1 Ändring i protokollen 2 och 3 till övervakningsavtaletMed undantag för att det i artikel 65.1 hänvisas till bilaganXVI till avtalet, innehåller huvuddel inte någonbestämmelse som särskilt behandlar frågan om offentligupphandling. Bilagan innehåller särskilda bestämmelser ocharrangemang om offentlig upphandling. I bilagan görs hänvisningtill de EG-rättsakter om offentlig upphandling som mednödvändiga anpassningar har integrerats i innehåller i artikel 23 en bestämmelse omatt EFTA:s övervakningsmyndighet skall tillförsäkra attEES-avtalets bestämmelser om offentlig upphandling tillämpas avEFTA-länderna. I protokoll 2 till övervakningsavtaletföreskrivs särskilt om övervakningsmyndighetens uppgifter ifråga om offentlig upphandling. Bestämmelserna i protokoll 2,som motsvarar vissa bestämmelser i rådsdirektivet 89/665/EEG,innebär i korthet att övervakningsmyndigheten enligt ettsärskilt förfarande kan vända sig till en EFTA-stat under enpågående upphandling med begäran om rättelse för det fallmyndigheten anser att en klar och konkret överträdelse avupphandlingsbestämmelserna föreligger. Även den upphandlandeenheten skall underrättas. skall ange deskäl som ligger till grund för dess begäran. EFTA-staten har attinom från mottagandet av övervakningsmyndighetensbegäran lämna en bekräftelse på att överträdelsen korrigerats,en motiverad inlaga om varför någon rättelse inte gjorts elleren uppgift om att upphandlingen har ställts in tills vidare. Somanförts i regeringens proposition 1991/92:170 lämnar förfarandetutrymme för staterna att själva avgöra vilka åtgärder en begäranfrån övervakningsmyndigheten föranleder i det enskilda fallet(s. 156).Om rättsakter antas inom gemenskapen som ger kommissionen nyauppgifter och befogenheter på upphandlingsområdet avsesmotsvarande ändringar med avseende på göras i protokoll 2 tillövervakningsavtalet.Den 25 februari 1992 antogs rådsdirektivet 92/13/EEG omsamordning av lagar och andra författningar om gemenskapsreglerom upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inomvatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna(de s.k. försörjningssektorerna). Direktivet innebär att etträttelseförfarande införs även för upphandling inomförsörjningssektorerna. Den tid inom vilken den berördaEFTA-staten skall svara på en begäran om rättelse frånövervakningsmyndigheten är dock här utsträckt . Idirektivet 92/13/EEG finns vidare bestämmelser om ett särskiltmedlingsförfarande vid offentlig upphandling inomförsörjningssektorerna.EES-kommitténs beslut nr 7 av innebär att deninom gemenskapen antagna rättsakten 92/13/EEG tas upp i bilagaXVI till (se propositionens avsnitt 8,verksamhetsområde). EFTA-staterna har medanledning av ändringen i bilaga XVI till den21 undertecknat ett avtal om ändring i protokoll 2till övervakningsavtalet. Avtalet skall godkännas avEFTA-staterna i enlighet med deras resp. konstitutionella krav.Ändringarna innebär, som ovan framgått, att etträttelseförfarande införs även inom försörjningssektorerna.Vidare inrättas ett medlingsförfarande. Detta förfarande, sombeskrivs i sina huvuddrag i propositionen (1993/94:203, s. 124)kan när som helst avbrytas av någondera deltagaren. Medlarnaskall avlämna en rapport till övervakningsmyndigheten om sinaslutsatser och om utgången av medlingsförfarandet. Varderadeltagaren skall, om inte annat avtalas, bära sina egnakostnader. Förfarandet inverkar inte på åtgärder somövervakningsmyndigheten eller någon EFTA-stat kan komma attvidta enligt övervakningsavtalet eller i övrigt på sökandens,den upphandlande enhetens eller annan persons rättigheter inågot avseende.För att främja en enhetlig övervakningspolitik inom EES börEFTA:s övervakningsmyndighet anförtros motsvarande behörighetsom EG-kommissionen.Utskottet tillstyrker därför att godkänner avtaletmellan EFTA-staterna om ändring i protokoll 2 tillövervakningsavtalet.Bestämmelserna om medling i rådsdirektivet 92/13/EEG harinförlivats med svensk rätt genom vissa föreskrifter i lagen(1992:1528) om offentlig upphandling (7 kap. 10--12 §§).I protokoll 26 till åtar sig EFTA-staterna attanförtro EFTA:s övervakningsmyndighet uppgifter och befogenhetermotsvarande kommissionens beträffande tillämpningen avstatsstödsreglerna i gemenskapsrätten. Övervakningsmyndighetensbefogenheter skall även omfatta statligt stöd med avseende påprodukter som faller inom ramen för fördraget om upprättande avEuropeiska kol- och stålgemenskapen i enlighet med protokoll 14till . innehåller i artikel 24 enbestämmelse om att EFTA:s övervakningsmyndighet skalltillförsäkra att bestämmelser om statsstödtillämpas av EFTA-länderna. I protokoll 3 tillövervakningsavtalet föreskrivs särskilt omövervakningsmyndighetens uppgifter i fråga om statsstöd.Om rättsakter antas inom gemenskapen som ger kommissionen nyauppgifter och befogenheter i fråga om statsstöd skallmotsvarande ändringar med avseende på göras i protokoll 3 tillövervakningsavtalet.Den 27 november 1991 antogs kommissionens beslut (EKSG)3855/91 om gemenskapsregler för stöd till stålindustrin.Beslutet innebär att vissa särskilda bestämmelser införs förövervakningen av stöd till stålindustrin.EES-kommitténs beslut nr 7 av innebär att deninom gemenskapen antagna rättsakten (EKSG) 3855/91 tas upp ibilaga XV till (se propositionens avsnitt 13,verksamhetsområde).EFTA-staterna har med anledning av ändringen i bilaga XV tillEES-avtalet undertecknat ett avtal om ändring iprotokoll 3 till övervakningsavtalet. Avtalet skall godkännasav EFTA-staterna i enlighet med deras resp. konstitutionellakrav.För att främja en enhetlig övervakningspolitik inom EES börEFTA:s övervakningsmyndighet anförtros motsvarande behörighetsom EG-kommissionen.Utskottet tillstyrker därför att godkänner avtaletmellan EFTA-staterna om ändring i protokoll 3 tillövervakningsavtalet.2.3.2 Ändring i protokoll 4 till övervakningsavtaletI protokoll 21 till åtar sig EFTA-staterna attanförtro EFTA:s övervakningsmyndighet befogenheter ochfunktioner motsvarande kommissionens för tillämpning avkonkurrensreglerna i gemenskapsrätten. För detta ändamål omnämnsi protokoll 21 (art. 3) de rättsakter på konkurrensområdetvarigenom kommissionen anförtrotts befogenheter och funktionerinom gemenskapen. Genom övervakningsavtalet, och särskiltprotokoll 4 till detta, har EFTA:s övervakningsmyndighetanförtrotts motsvarande befogenheter och funktioner.Om de rättsakter som omnämns i protokollet ändras, eller omnya rättsakter antas inom gemenskapen, som ger kommissionen nyabefogenheter och funktioner, avses också protokoll 21 ändras.Motsvarande ändringar skall då göras även i övervakningsavtalet.Den 23 juli 1992 antog ministerrådet förordning (EEG) nr2410/92 om ändring av förordning (EEG) nr 3975/87 om förfarandetför tillämpning av konkurrensreglerna på företag inomluftfartssektorn. beslut nr 3 av den 8 februari1994 innebär att den inom gemenskapen antagna rättsakten tas uppi protokoll 21 (se betänkandets avsnitt 2.2.2).Motsvarande ändring skall enligt artikel 3 i protokoll 21 tillEES-avtalet införas i övervakningsavtalet för att säkerställaatt EFTA:s övervakningsmyndighet anförtrosbefogenheter och funktioner motsvarande dem som tillkommerEG-kommissionen.EFTA-staterna har undertecknat ett avtal omändring av protokoll 4 till övervakningsavtalet. Avtalet skallgodkännas av EFTA-staterna i enlighet med deras resp.konstitutionella krav.Ändringen i protokoll 4 i övervakningsavtalet innebär attEFTA:s övervakningsmyndighet får rätt att utreda eventuellaöverträdelser av konkurrensregler även pånationella lufttransporter mellan flygplatser inom EES. Tidigarefick detta ske endast på internationella lufttransporter. Föratt främja en enhetlig övervakningspolitik inom EES bör anförtros motsvarande behörighet somEG-kommissionen.Utskottet tillstyrker därför att godkänner avtaletmellan EFTA-staterna om ändring i protokoll 4 tillövervakningsavtalet.2.4 Förslag till ändring i EES-lagenProtokoll 1 till har inkorporerats genom lagen(1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES-lagen). Ändringen i punkt 4 a i protokoll 1 om förenkling iuppgiftslämnande (se betänkandets avsnitt 2.2.1) medför såledesatt även lagen bör ändras i denna del.Protokoll 21 till har inkorporerats genomEES-lagen. Ändringen i artikel 3 i protokoll 21 om uppräknandetav kommissionens behörigheter och funktioner inom gemenskapen(se betänkandets avsnitt 2.2.2) medför således att även lagenbör ändras i denna del.Protokoll 2 till övervakningsavtalet har inkorporerats genomEES-lagen. Ändringen i protokoll 2 om övervakningsmyndighetensutökade behörighet på upphandlingsområdet (se betänkandetsavsnitt 2.3.1) medför således att även lagen bör ändras i dennadel.Protokoll 3 till övervakningsavtalet har inkorporerats genomEES-lagen. Ändringen i protokoll 3 om övervakningsmyndighetensutökade behörighet på statsstödsområdet (se betänkandets avsnitt2.3.1) medför således att även lagen bör ändras i denna del.Protokoll 4 till övervakningsavtalet har inkorporerats genomEES-lagen. Ändringen i protokoll 4 om övervakningsmyndighetensutökade behörighet på konkurrensområdet (se betänkandets avsnitt2.3.2) medför således att även lagen bör ändras i denna del.Ändringarna i protokoll 1 och 21 till skall trädai kraft under förutsättning att deavtalsslutande parterna före den dagen enligt artikel 103 iEES-avtalet har anmält till att dekonstitutionella kraven har uppfyllts. Om så inte sker, kommerändringarna att träda i kraft senare enligt närmare bestämmelseri artikel 103 i EES-avtalet.Avtalen om ändringar i protokollen 2 och 3 samt protokoll 4till övervakningsavtalet träder i kraft somEES-kommitténs beslut om ändring i bilagor och iprotokoll 47 till eller den dag då de avtalsslutandeparterna till övervakningsavtalet har deponerat sinagodkännandeinstrument, beroende på vilken av som ärden senare.Enligt propositionen är strävan att de nu aktuella ändringarnai och i övervakningsavtalet skall kunna träda ikraft . Detta kan emellertid intemed säkerhet fastslås. Med anledning härav föreslås ipropositionen att det bör få ankomma på regeringen att beslutaom ikraftträdande av de nu föreslagna ändringarna i EES-lagen.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund att riksdagengodkänner det i proposition 1993/94:203 framlagda förslaget tilländringar i EES-lagen. Utskottet tillstyrker vidare förslagetatt det bör få ankomma på regeringen att besluta omikraftträdande av de föreslagna ändringarna i EES-lagen.3. Övriga departements verksamhetsområdenLagutskottet har till utrikesutskottet avgivit ett yttrande(1993/94:LU4y) över propositionen jämte den motion som väcktsmed anledning av propositionen. anför däri bl.a.följande:Av de i propositionen framlagda lagförslagen berör trelagutskottets beredningsområde, nämligen förslaget till lag omändring i produktsäkerhetslagen (1988:1640), förslaget till lagom ett europeiskt miljömärkningssystem och förslaget till lag omändring i lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater(lagförslagen 13--15). Förslagen behandlas i propositionen iavsnitt 14 (). I den mån annan lagstiftninginom utskottets beredningsområde inte redan är anpassad till vadsom skall gälla enligt Gemensamma EES-kommitténs beslutförutsätter utskottet att sådana förslag kommer att läggas frami särskild ordning. I vilka hänseenden detta kommer att ske inomJustitiedepartementets verksamhetsområde redovisas i avsnitt 5 ipropositionen.Utskottet övergår därmed till att under skilda rubriker ta uppde för utskottets del aktuella lagförslagen.Produktsäkerhet (avsnitt 14.2)Bland de nytillkomna rättsakterna som enligt beslut skall omfattas av hörproduktsäkerhetsdirektivet (92/59/EEG). Genom direktivet åläggsmedlemsländerna att genomföra vissa åtgärder för att införaenhetliga regler om produktsäkerhet i syfte att främja frirörlighet av säkra produkter på den gemensamma marknaden.Direktivet beslutades av och träder ikraft den 29 juni 1994.I regleras produktsäkerhet i produktsäkerhetslagen(1988:1604), som trädde i kraft (prop.1988/89:23, bet. LU13, rskr. Lagen syftar till att motverkaatt farliga varor och tjänster orsakar person- ochegendomsskador. Produktsäkerhetslagen tillämpas i fråga omsådana varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhetoch som konsumenterna i inte obetydlig omfattning utnyttjareller kan komma att utnyttja för enskilt bruk.