bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — majoritet (m, fp, c,kds, nyd) fattade därefter beslut om att en extra höjning av den garanteraderäntan skulle genomföras . Socialdemokraterna motsatte sig dettabeslut. I olika sammanhang anförde minoriteten att alla bostäder ochupplåtelseformer måste vara med och bära sin del av bördan och att tidpunktenför besparingen borde skjutas fram.Bostadsutskottet konstaterar att de av regeringen nu framlagda förslagenbättre än tidigare beslut uppfyller kravet på en rättvis fördelningav besparingen över bostadsbeståndet. En fastighetsskattehöjning påverkar allabostäder utom de allra nyaste som är skattebefriade. Förslagetinnebär vidare att besparingen i tiden blir något senarelagd eftersomskattehöjningen föreslås gälla först fr.o.m. beskattningsåret 1996.Bostadsutskottet menar att förslagen sammantaget bör förbättra situationenför de bostäder som är producerade kring och som i många fall harmycket höga kapitalkostnader, även utan den extra belastning som skulle blivitföljden om tidigare beslut hade fullföljts. Vidare hänvisarutskottet till vad som framhålls i propositionen, nämligen attregeringsförslagen i sig dock inte innebär någon lösning av problemen påbostads- och bostadskreditmarknaden, utan endast att de något kan mildras förde mest utsatta årgångarna. Det finns därför även fortsättningsvis starka skälatt ägna stor uppmärksamhet åt hur de akuta problemen i delar avbostadsbeståndet skall lösas.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker bostadsutskottet regeringensförslag om en fastighetsskattehöjning till kopplat tillatt de tidigare beslutade extra höjningarna av den garanterade räntan år 1995och 1996 inte genomförs. Motionerna Fi1 (m) yrkandena 30 och 31 samt Fi2 (c)yrkandena 26 och 45 avstyrks.Bostadsutskottet konstaterar att den i motion behandlade fråganavser den grundläggande utformningen av statens stöd till boendet. Förslagetinkluderar sålunda både utformningen av det generella finansieringssystemet ochdet individuella bostadsstödet. En parlamentarisk utredning om den framtidabostadsfinansieringen kommer att tillsättas. I denna utredning fårdet anses naturligt att behandla de frågor som tas upp i motion Fi5 (mp)yrkandena 19 och 20, varför motionsyrkandena avstyrks.Skatteutskottet anför att bakgrunden till regeringens förslag är att 1993års beslut orsakat stora problem för många bostäder som byggts eller renoveratsunder senare år. Särskilt påtagliga är problemen för mångabostadsrättsföreningar och mindre hyreshusägare. I det ränteläge som råderriskerar man ett stort antal konkurser. Det förslag som regeringen lägger frambidrar till att lösa dessa problem. tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna Fi1 (m) yrkande 30 och Fi2 (c) yrkande 26.Finansutskottet har från sina utgångspunkter ingen annan uppfattning änbostadsutskottet och skatteutskottet, varför regeringens förslag i denna deltillstyrks. avstyrker därmed motionerna Fi1 (m) yrkandena 30och 31, Fi2 (c) yrkandena 26 och 45 samt Fi5 (mp) yrkandena 19 och 20.FastighetstaxeringarI motion Fi5 (mp) yrkas att avslår regeringens förslag omrullande fastighetstaxering (yrkande 21). Motionärerna yrkar också attregeringen skall göra en översyn av fastighetstaxeringen så attmiljöförbättringar inte leder till höjt taxeringsvärde för fastigheten i fråga(yrkande 22).Skatteutskottet konstaterar att yrkandena i motion Fi5 rörfastighetstaxeringsfrågor som utskottet behandlar med anledning av proposition53. finner inte att dessa frågor har sådant samband medproposition 25 att motionen i dessa delar nu bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. avstyrker därför dessa yrkanden.Finansutskottet gör för sin del ingen annan bedömning än skatteutskottet,varför motion Fi5 (mp) yrkandena 21 och 22 avslås.Utskottets sammanfattande syn på inriktningen och omfattningen av besparingaroch inkomstförstärkningarBred enighet råder om nödvändigheten av att sanera de statliga finanserna ochatt snabbt komma till rätta med den växande statsskulden. Stora skillnaderföreligger emellertid i synen på hur detta skall åstadkommas. Medan de fyratidigare regeringspartierna alltjämt håller fast vid vagt utformadebesparingsplaner, vars tyngdpunkt ligger mot slutet av detta decennium,presenterar den nya regeringen ett fyraårigt besparingsprogram med konkretaförslag som väntas förstärka den offentliga sektorns finanser med 57,1miljarder kronor . Dessutom aviseras ett nytt besparingsprogram påytterligare som kommer att redovisas i nästa årsbudgetproposition.Målet för regeringens ekonomiska politik är att åstadkomma en varaktig ochuthållig tillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet. Det ärbara genom att sätta hela folket i arbete som vi kan klara både offentligtfinansierad välfärd och tillräckliga privata inkomster och förhindra växandeklyftor.Regeringens nu presenterade förslag får ett mycket snabbt genomslag påstatsfinanserna när många av de skattesänkningar som den tidigare regeringenlyckats genomdriva återtas och de principer som låg till grund årsskattereform på nytt skjuts i förgrunden. Dessa principer var enkelhet,likformighet och rättvisa. /96 (12 mån) väntas förslagen ipropositionen bidra till att de offentliga finanserna stärks med närmare 30miljarder kronor, varav merparten är en följd av ändrade skatter och avgifter.Enligt propositionen bör man undvika mer betydande skattehöjningar,och i överensstämmelse med detta synsätt kommer nästa steg isaneringsprogrammet i huvudsak att inriktas på besparingar.De tidigare regeringspartierna motsätter sig i varierande grad regeringensförslag till budgetförstärkningar. Längst i det avseendet går Kristdemokraternasom genom sitt generella avslagsyrkande på propositionen motsätter sig alladelar av regeringens förslag. Förutom allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och riktlinjer för besparingar lägger partiet fram endast trekonkreta förslag, vilka har det gemensamt att de leder till en försvagning avde offentliga finanserna.De riktlinjer för budgetpolitiken som de fyra tidigare regeringspartierna förfram utgår från de principer som styrde besparingsarbetet under den förramandatperioden. Budgetpolitiken var då alltför svag vilket bidrog till attstatens finanser försämrades dramatiskt och angelägna utgifter inom olikavälfärdsområden trängdes undan. Som skatteutskottet påpekar i sitt yttrande borgerliga regeringens skattepolitik försämrat ekonomins funktionssätt ochundergrävt statsfinanserna genom en systematisk överföring av inkomster ochförmögenheter till kapitalägare och till företagare och andra med högainkomster.Det handlar inte om ett val mellan att sanera statsfinanserna och att pressatillbaka arbetslösheten. Båda problemen måste . Saneringen avstatsfinanserna skapar förutsättningar för en lösning påsysselsättningsproblemet. Lösningen på sysselsättningsproblemet måste bidratill saneringen av statsfinanserna.Finansutskottet har i de föregående avsnitten tagit ställning till de olikadelarna i regeringens förslag till saneringsprogram. Med vissa smärrejämkningar har utskottet därvid biträtt förslagen. Även sett som en helhetframstår de av regeringen föreslagna skattehöjningarna och besparingarna somväl avvägda. I rådande statsfinansiella läge gäller det att snabbt begränsa destora underskotten. Skattehöjningarna och utgiftsbegränsningarna måste därvidvara av sådan omfattning att de ger en direkt och påtaglig förstärkning avbudgeten. får de inte vara så långtgående att de bryter nuvarandekonjunkturuppgång. Regeringens förslag tillgodoser dessa krav.Som tidigare nämnts räknar regeringen med att saneringsprogrammet kommer attstärka de offentliga finanserna med och med 29,8miljarder kronor under /96 (12 mån). Dessa nivåer påverkas iendast begränsad utsträckning av de jämkningar utskottet tidigare förordat iregeringens förslag.Utskottet har sålunda föreslagit att avgiftsunderlaget för egenavgifter skallräknas upp på samma sätt som pensionsgrundande inkomst, dvs. med 7,5oreducerade "basbelopp" i stället för 7,5 reducerade basbelopp. Som en följdhärav beräknas den offentliga sektorns inkomster öka med netto 212 miljonerkronor . På statsbudgeten under /96 (12 mån) kannettotillskottet beräknas till drygt 60 miljoner kronor.Av betydelse i detta sammanhang är också att finansutskottet tillstyrktarbetsmarknadsutskottets förslag att inte nu avveckla akademikerpraktiken. Omdenna åtgärd behålls på nuvarande nivå kanmerbelastningen under innevarande budgetår grovt uppskattas till 40 miljonerkronor. När akademikerpraktiken avvecklas bortfaller denna merutgift och denvaraktiga budgeteffekten begränsas till ränteeffekten av merbelastningen.Finansutskottet har också biträtt arbetsmarknadsutskottets förslag om enventil i regelsystemet för ungdomsintroduktion för arbetshandikappade ungdomaroch utomnordiska ungdomar. Denna ventil har tillkommit bl.a. därför attarbetsmarknadsutskottet befarar att man annars inte når upp till det åsyftadeantalet platser för denna stödform. Den föreslagna förändringen bör därmed inteleda till någon merbelastning av betydelse.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till inriktning ochomfattning av besparingar och inkomstförstärkningar samt avstyrker imotsvarande del motionerna Fi1--Fi3 samt Fi5 och Fi6. Enligt utskottets meningbör sålunda avslå motionerna Fi1 (m) yrkande 2, Fi2 (c) yrkandena 8,44 och 55, Fi3 (fp) yrkande 17, Fi5 (mp) yrkandena 3--5 samt Fi6 (kds) yrkande3.Övriga frågorKonvergensprogramModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi1 att skall begäraatt regeringen skyndsamt utarbetar ett konvergensprogram i enlighet med deneuropeiska och monetära unionens (EMU) krav och underställer ettförslag till sådant program (yrkande 46).Finansutskottet har i ett yttrande till utrikesutskottet berörtdenna fråga (1994/95:FiU1y). Utskottet erinrade i det sammanhanget om att detfinns riktlinjer angivna för hur ett konvergensprogram bör utformas. Ett sådantprogram skall följas upp och revideras en gång . Det skall sträcka sigfram till 1996, och gärna längre, om inte konvergenskravet förbudgetunderskottet (högst av BNP) förutses bli uppnått till dess.Konvergensprogrammet skall vidare innehålla prognoser och mål för tillväxt,räntor, inflation, budgetunderskott och offentlig skuldkvot. Det skall framgåvad som är mål och antaganden resp. bedömda resultat. Programmet skallinnehålla en redovisning av de åtgärder som är nödvändiga för attkonvergenskraven skall uppfyllas.I riktlinjerna sägs också att konvergensprogrammen bör presenteras offentligtom de skall kunna fungera som trovärdiga åtaganden av medlemsländernasregeringar. Flera länder gör så att man redovisar de program man harutarbetat för inhemska politiska syften. Det finns dock länder som inteoffentliggjort sina program.Finansutskottet förutsätter att det svenska konvergensprogrammet kommer attoffentliggöras och redovisas för . Utskottet anser inte att någotriksdagsinitiativ är erforderligt i denna fråga.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi1 (m) yrkande 46.Återbetalningsprogram för banksektornI motion Fi2 (c) begärs ett förslag om en återbetalningsplan för utgivetstöd till banksektorn (yrkande 54). Motionärerna anser att åtgärder bör vidtasså att kostnaderna för bankkrisen kan minimeras för skattebetalarna. Staten börsålunda se till att de ca som bankkrisen kostat i direktabidrag och garantier återbetalas. Enligt motionärerna kan detta till en del skegenom att Nordbanken privatiseras. De anser vidare att det bör prövas om enbankgarantiavgift kan införas, med innebörd att en särskild avgift tas ut påutestående garantier.Enligt näringsutskottets uppfattning är det viktigt att så mycket sommöjligt av bankstödet kan återvinnas till staten. Detta är väsentligt avstatsfinansiella skäl men också med hänsyn till tilltron till det sätt påvilket statsmakterna har hanterat bankkrisen.Det främsta sättet på vilket staten kan återvinna kostnader för bankstödet ärgenom försäljning av statens aktier i och genom försäljning avtillgångar hos och Retriva. har bemyndigat regeringen attsälja statens aktier i . Detsamma gäller statens ägande i ochRetriva. Beredskapen inom och Nordbanken för att verkställa enförsäljning av Nordbanken är god.Vad gäller förslaget i motion Fi2 (c) om att införa en bankgarantiavgiftframhåller näringsutskottet att den gällande lagen (1993:765) om statligt stödtill banker och andra kreditinstitut föreskriver att en sådan avgift skall tasut. Garantiavgifterna kan dock endast beräknas utgöra ett mindre tillskott tillåtervinningen av bankstödet.Näringsutskottet delar sammanfattningsvis motionärernas åsikt att staten böreftersträva att återvinna så mycket som möjligt av bankstödet. Däremot anserutskottet inte att en begäran från sida om en återbetalningsplanskulle ha någon större effekt härvidlag. I stället är det, enligtnäringsutskottets mening, nödvändigt att regeringen i budgetpropositionen elleri annat sammanhang för redovisar de åtgärder som vidtagits och somplaneras för återvinning av bankstödet. Med det anförda avstyrkernäringsutskottet motionen.Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning och vill särskiltunderstryka vikten av att detta sker för att medborgarna skall ha tilltro tillstatsmakternas hantering av bankkrisen. Utskottet avstyrker därmed motion Fi2(c) yrkande 54. Utskottet konstaterar att hänsyn till läget i den svenska ekonomin, och inteminst då det statsfinansiella läget, nödvändiggör kraftfulla besparingsåtgärderpå en rad områden.Utskottet är av uppfattningen att ytterligare nedskärningar av biståndet,utöver de regeringen föreslagit, ej bör ifrågakomma. vill utskottetpåpeka att målet för stabiliseringspolitiken bl.a. är att den svenska kronanskall bli starkare. Uppnås detta mål kan resultatet bli att biståndseffektenökar även om biståndsramen ligger fast med oförändrat belopp.Regeringens mål är att, så snart ekonomi så tillåter, successivtåtergå till ett u-landsbistånd som motsvarar av BNI.Utskottet menar att kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befästi och den allmänna opinionen. är en återgång tillenprocentsnivån också en internationellt betydelsefull symbolfråga, varför denäven av det skälet bör prioriteras. Det är dock inte möjligt att på förhandsäga när detta låter sig göra.Utskottet konstaterar att inför varje budgetår under den aktuellaperioden bl.a. har att ta ställning till de anslagsmässiga konsekvenserna avden i den nu aktuella propositionen föreslagna inriktningen och omfattningen avutgiftsbegränsningarna, till hur de kommer att fördelas "inom anslagen försäkerhet" samt till hur de i propositionen förutskickadeeffektiviseringsåtgärderna genom samordning föreslås komma att bli genomförda.Utskottet utgår från att den i propositionen angivna biståndsramen justeras medhänsyn till att ett av budgetåren kommer att uppgå till 18månader.Utskottet har under rådande omständigheter ingen invändning mot attytterligare avräkning sker med avseende asylkostnader.Mot bakgrund av det sagda tillstyrker utskottet propositionens förslagavseende besparingarnas inriktning och omfattning vad avser utskottetsberedningsområde. Utskottet anser att motion Fi14 (s) kan besvaras med det ovananförda. menar utskottet att motionerna Fi1 (m), yrkande 2 (delvis),Fi2 (c), yrkande 19, Fi3 (fp), yrkande 11, Fi4 (v), yrkande 6 (delvis), Fi5(mp), yrkandena 29 och 30, samt Fi6 (kds), yrkande 3 (delvis), bör avstyrkas.Stockholm den 1 december 1994På utrikesutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), Per (), (), (), () och ().4. Avvikande meningHelena (), (), (), PerGahrton (mp) och () anser att utskottets yttrande underrubriken 3. Utskottet bort ha följande lydelse.Utskottet är av uppfattningen att ytterligare nedskärningar av biståndet ejbör ifrågakomma.Kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befäst i och denallmänna opinionen. är en återgång till enprocentsnivån också eninternationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även av det skälet börprioriteras.Att avsätta av BNI till internationellt utvecklingssamarbete är ettmoraliskt åtagande gentemot de fattiga länderna. Det är en fråga av storinternationell betydelse och en tydlig signal till andra i-länder om vårtgemensamma ansvar för tredje världens utveckling. Att nå tillbaka tillenprocentsmålet måste ses som en högt prioriterad reform inom Sverigesu-landspolitik.Valutakrisen ställde i en både dramatisk och uniksituation. Den krisuppgörelse mellan den borgerliga regeringen ochSocialdemokraterna som då träffades innehöll både skattehöjningar ochutgiftsnedskärningar på de allra flesta områden, även biståndet. Syftet var atträdda ekonomi och därmed basen för både välfärd och bistånd. Förbiståndets del måste detta ses som en engångsföreteelse som inte får upprepas.I stället måste den successiva ökningen av biståndsanslaget som därefterinleddes fortsätta så att enprocentsmålet upprättas inom en femårsperiod.Utskottet ställer sig således inte bakom bakom förslaget att frysa biståndetpå nuvarande nivå och avslår vidare propositionens förslag avseende överföringav från biståndet till asylkostnader.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att propositionen i denna delsamt motionerna Fi1 (m) och Fi14 (s) bör avstyrkas. Utskottet tillstyrkermotionerna Fi2 (c) yrkande 19, Fi3 (fp) yrkande 11, Fi4 (v) yrkande 6 (delvis),Fi5 (mp) yrkandena 29 och 30 samt Fi6 (kds) yrkande 3 (delvis).5. Särskilt yttrandeMargaretha , , och , alla(m) anför:I fråga om biståndsramarna har vi ingen annan mening än den som redovisas avutskottet.Däremot är det svårare att se hur en besparing på utgifterna för invandringm.m. med kan utlovas med hänsyn till att antaletasylsökande flyktingar inte kan förutses och att regelsystemet dessutom förstskall bli föremål för utredning.Planerna på försvarets område är än mer oklara. Det förutskickasutgiftsbegränsningar på och -- om detsäkerhetspolitiska läget medger det -- ytterligare minst 2 miljarder underperioden --2001. Rimligen borde det inskjutna villkoret gälla hela denplanerade neddragningen. Oavsett detta finns det i propositionen inget somantyder besparingar på försvaret i närtid. Vi utgår ifrån att inga flerändringar görs i gällande försvarsbeslut.Försvarsutskottets yttrande1994/95:FöU2yBilaga 6Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat bereda samtliga övrigautskott tillfälle att avge yttrande över proposition1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämte eventuella motioner ide delar som berör respektive utskotts beredningsområde.PropositionenI propositionen redovisar regeringen sin syn på den ekonomiska politikensinriktning . Uppgiften för den ekonomiska politiken är nuatt sanera statsfinanserna i syfte att åstadkomma en varaktig och uthålligtillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet.Nyckeln till att föra ur den nuvarande ekonomiska krisen till enuthållig ekonomisk tillväxt och stigande sysselsättning är en ekonomisk politiksom sanerar statsfinanserna. Den alarmerande ökningen av statsskulden desenaste åren har allvarligt försvagat ekonomi och gjort den mycketsårbar för störningar och konjunktursvängningar.Regeringen anser att den ekonomiska politiken måste läggas om så snart sommöjligt. Avgörande är härvid en kraftfull sanering av statsfinanserna. Som ettled att åstadkomma debudgetförstärkningar som enligt regeringens mening är nödvändiga föreslås bl.a.ett antal åtgärder på statsbudgetens utgiftssida.Säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitikens områden skalleffektiviseras genom ökad samordning. Regeringen föreslår utgiftsbegränsningarinom dessa områden på sammantaget med fullbesparingseffekt senast 1998.Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde föreslår regeringen att detvidtas utgiftsbegränsningar om som skall uppnås senast1998. De anslagsmässiga konsekvenserna för /96 kommer attredovisas i budgetpropositionen 1995.Regeringens inriktning är vidare att, om det säkerhetspolitiska lägettillåter det, det försvarsbeslut som fattas och som omfattarperioden --2001, skall leda fram till ytterligare besparingar om minst2 . Regeringen anser vidare att nästa försvarsbeslut måstebli föremål för överläggningar mellan riksdagspartierna.Inom verksamhetsområde anser regeringen attlagringsmålen för beredskapslagring av livsmedel m.m. kan sänkas för det fallatt möjligheterna till en säker import ökar. Mot bakgrund av de väntadeeffekterna på importen vid ett närmare samarbete med länder inom , anserregeringen att beredskapslagringen kan minskas väsentligt. Den sammanlagdabesparingen inom detta område bör enligt regeringen uppgå till 200 miljonerkronor. Härutöver förväntas en utförsäljning av delar av beredskapslagren kunnage en inkomst på . Regeringen avser att återkomma tillfrågan i budgetpropositionen.MotionernaI partimotion Fi1 (m) anförs att det villkor som regeringen givitbeträffande de långsiktiga utgiftsbegränsningarna -- dvs. om detsäkerhetspolitiska läget medger det -- även borde gälla hela den planeradeneddragningen. Motionärerna utgår från att inga fler ändringar görs i gällandeförsvarsbeslut. Motionärerna förutsätter vidare att förberedelserna för nästaförsvarsbeslut sker inom ramen för en parlamentarisk försvarskommitté.I kommittémotion Fi8 (m) finner motionärerna det otillfredsställande attregeringen begär godkännande av av den föreslagna utgiftsminskningensamtidigt som överläggningar utan insyn pågår vad gällerkonsekvenserna under innevarande försvarsbeslutsperiod. Ännu allvarligare sägsdet vara att regeringen föreslår besparingsmål och därpå följandeospecificerade förändringar helt utan att motivera dessa förslag annnat änstatsfinansiellt. Regeringens målsättning för nedskärningarna 1998--2001 ärenligt motionärerna taget ur luften, eftersom den inte föregåtts av densäkerhetspolitiska analys som krävs för ett sådant ställningstagande och bördärför avslås av . Vidare anser motionärerna att försvarsbeslutet 1996måste föregås av långt mer omfattande förberedelser än departiledaröverläggningar som aviserats. Försvarsministerns uttalade ambitionatt kunna lägga fram ett förslag om den övergripandeinriktningen av och de ekonomiska ramarna för nästa försvarsbeslut är enligtmotionärerna orealistiskt. Att opåkallat tvinga fram ett beslut som låserförsvaret fram innan vi format en nationell handlingslinje i desäkerhetspolitiska frågorna, inte minst i EU-perspektivet, vore enligtmotionärernas mening både förhastat och olyckligt.I partimotion Fi2 (c) framhålls att försvarskostnaderna kan minskas isamband med nästa försvarsbeslut. Omstruktureringar inom totalförsvaret skallkunna leda till att kostnaderna kan minskas fram , dvs.med . Motionärerna vill dock understryka att denna förändringförutsätter en stabil säkerhetspolitisk situation i vår del av världen vidgenomförandetidpunkten. Detta bör ges regeringen till känna. Motionärerna kanacceptera att minskakostnaderna med för beredskapslagring av livsmedel m.m.I partimotion Fi3 (fp) framhålls att flera av regeringensbesparingsförslag inte är konkreta. Huruvida de föreslagna besparingarnafaktiskt är möjliga och acceptabla kan motionärerna inte bedöma förrän konkretaåtgärder presenterats.I partimotion Fi4 (v) framhålls att säkerhet i första hand intevärnas av det militära försvaret utan genom insatser som förebygger konflikter.Vänsterpartiet accepterar därför den av regeringen föreslagna ramen förbesparingar inom säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitikensområden. Hela den föreslagna besparingen bör dock belasta försvaret.I partimotion Fi5 (mp) anser motionärerna att de föreslagna besparingarnainom försvarsanslagen är bra, men otillräckliga. Motionärerna anser attförsvarsanslagen skall minskas med till år 1998.I partimotion Fi6 (kds) räknar motionärerna med ibesparingar inom försvarets område till år 1998.FörsvarsutskottetBehovet av en sanering av statens finanser är enligt utskottets meninguppenbart.