bet · GH01LU12 · 1994-03-22 00:00:00 — 4 (s)10. beträffande stiftelselagen i övrigtatt antar regeringens förslag till stiftelselag, iden mån förslaget inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan,med den ändringen i 4 kap. 15 § att hänvisningen i lagrummetstredje stycke skall avse andra stycket 1,11. beträffande lag om införande av stiftelselagenatt antar regeringens förslag till lag om införandeav stiftelselagen, meddels den ändringen att 1 § erhåller följande lydelse.Stiftelselagen (1994:000) och denna lag träder i kraft den 1januari 1996.dels den ändringen att orden "efter utgången av " i8 § första och andra styckena ändras till "efter utgången av år1995",dels ock den ändringen att orden "ansökan som gjorts föreden " i 15 § första stycket ändras till "ansökan somgjorts före ",12. beträffande lagen om tryggande av pensionsutfästelsem.m.att antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. meddels den ändringen att tidpunkten för lagensikraftträdande bestäms till ,dels ock den ändringen att orden "efter utgången av år1994" i 2. och 4. övergångsbestämmelserna ändras till "efterutgången av ",13. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i ,dels lag om ändring i permutationslagen (1972:205),dels lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157),dels ock lag om ändring i bokföringslagen (1976:125),med den ändringen att tidpunkten för lagarnas ikraftträdandebestäms till den 1 januari 1996.Stockholm den 22 mars 1994På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), BertilPersson (m), (), (nyd), HansStenberg (s), (), (), LennartFridén (m) och Per (). Låneförbud (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "En möjlighet" och på s. 11 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:En generell möjlighet för stiftaren att kunna disponera överlåneförbudet genom att sätta det åt sidan genom en föreskrift istiftelseförordnandet skulle enligt utskottet i alltför hög gradurholka det allmänna stiftelsebegreppet och dess grundläggandeprincip att stiftelseförmögenheten skall vara avskild. Utskottetanser emellertid i linje med vad som anförs i motion L1 att detfinns skäl som talar för att en kommun skall kunna tillgodosetillfälliga behov av likvida medel genom lån från en stiftelsesom kommunen bildat. Sådana placeringar torde allmänt sett kunnagöras med god säkerhet utan att stiftelsens förmögenhet behöverriskeras. Enligt utskottets mening bör därför stiftelser sombildats av en kommun eller en landstingskommun kunna låna utmedel till eller ställa säkerhet till förmån för stiftaren utanhinder av bestämmelserna om låneförbud i 2 kap. 6 § förslagettill stiftelselag. Utskottet anser att regeringen bör utformaförslag till sådan undantagsreglering och därefter föreläggariksdagen ett lagförslag innan stiftelselagen träder ikraft. I avvaktan härpå tillstyrker utskottet regeringensförslag till utformning av låneförbudsbestämmelserna istiftelselagen. Vad utskottet sålunda anfört bör medanledning av motion L1 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna. Utskottets ställningstagande innebär också attutskottet avstyrker motionerna L2 och L5 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande låneförbudatt dels med avslag på motionerna 1993/94:L2 och1993/94:L5 yrkande 2 antar regeringens förslag till stiftelselagsåvitt avser 2 kap. 6 §, dels med anledning av motion1993/94:L1 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.2. Permutation m.m. (mom. 5), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Något principiellt" och slutar med "tillmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:För stiftelser bildade av kommuner är emellertid förhållandetenligt utskottets mening något annorlunda. Till grund förstiftelsebildningen ligger här ett beslut av kommunen attinrätta stiftelsen. Kommunen har också bestämt de villkor ochföreskrifter som skall gälla för stiftelsen. Enligt utskottetsmening finns det skäl som talar för att kommunen då också isamma ordning bör kunna ändra och upphäva föreskrifter förstiftelsen samt upplösa densamma. Stiftelser som bildats avkommun bör sålunda inte omfattas av bestämmelserna ompermutation i 6 kap. förslaget till stiftelselag. Regeringen börutforma en lämplig reglering av ett sådant avsteg frånbestämmelsernas tillämpningsområde och förelägga ettlagförslag innan stiftelselagen träder i kraft. Iavvaktan härpå tillstyrker utskottet regeringens förslag tillutformning av regler om permutation i stiftelselagen. sålunda anfört bör med anledning av motionL1 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande permutation m.m.att dels antar 6 kap. i regeringens förslag tillstiftelselag, dels med anledning av motion 1993/94:L1yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Avgifter för kollektivavtalsstiftelser (mom. 8,motiveringen), , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "för samtliga" bort ha följandelydelse:Utskottet anser emellertid att det, med hänsyn tillkollektivavtalsstiftelsernas särskilda betydelse och karaktär,finns anledning att särbehandla dessa i fråga om skyldighet attbetala avgift för registerhållningen. Med hänsyn till attavgiftsfrågorna skall bli föremål för utredning i särskildordning utgår dock utskottet från att också detta spörsmålbeaktas. Något särskilt tillkännagivande är därför inteerforderligt.4. Offentlig styrelserepresentation (mom. 9), , , , , och (alla s) anserdels att utskottets yttrande på s. 24 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "i stiftelselagen" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att behovet av ettsystem med offentlig styrelserepresentation i vissa stiftelserkvarstår även med den offentligrättsliga reglering som föreslåsi stiftelselagen. Lagen om styrelserepresentation för samhälleti vissa stiftelser trädde i kraft och gälldetill utgången av juni månad 1985. Giltigheten av lagen hardärefter förlängts med i taget, och lagen gäller nu tillutgången av . Mot bakgrund av det anförda förordarutskottet att beslutar att lagen skall fortsätta attgälla till utgången av juni månad 1997.dels att utskottes hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande offentlig styrelserepresentationatt med bifall till motion 1993/94:L1 yrkande 6antar följandeFörslag tillLag om fortsatt giltighet av lagen (1982:315) omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelserHärigenom föreskrivs att lagen (1982:315) omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser, somgäller till utgången av juni månad , skall fortsätta attgälla till utgången av juni månad år 1997.Propositionens lagförslag yttrande1993/94:KrU2yBilaga 2StiftelserTill lagutskottetLagutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att i de delar som berörkulturutskottets beredningsområde yttra sig över proposition1993/94:9 om stiftelser jämte motioner.Med anledning av propositionen har väckts motionerna1993/94:L1--L5.Innehållet i propositionsförslaget och vissa av de motionskravsom framställts med anledning av propositionen gerkulturutskottet anledning att såvitt avser utskottetsberedningsområde yttra sig i frågan om huruvida anslagsberoendestiftelser -- i propositionen används begreppetanslagsstiftelser -- bör omfattas av den föreslagnastiftelselagen. Det finns också skäl för utskottet att övervägahuruvida det är påkallat med något initiativ för attlösa de problem som kan finnas då det gäller lämpligorganisationsform för verksamheter som är beroende av offentligaanslag och som inte bör bedrivas i myndighetsform.UtskottetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en stiftelselag. Lagförslagetinnehåller en civilrättslig reglering av stiftelseinstitutetsamt bestämmelser om tillsyn.Den allmänna definition av stiftelsebegreppet som finns ilagförslaget är i huvudsak utformad efter mönster av detstiftelsebegrepp som finns i lagen (1929:116) om tillsyn överstiftelser (tillsynslagen). Stiftelselagen föreslås ocksåreglera två former av stiftelser som inte faller in under denallmänna definitionen av stiftelsebegreppet, nämligeninsamlingsstiftelser och kollektivavtalsstiftelser. S.k.tryggandestiftelser faller inte in under lagförslaget.Enligt förslaget kan förvaltningen av en stiftelse ske i formav egen förvaltning eller anknuten förvaltning. Vid egenförvaltning vilar det huvudsakliga ansvaret för förvaltningen påstiftelsens styrelse och vid anknuten förvaltning på denjuridiska person eller myndighet som är stiftelsens förvaltare.Förslaget innehåller åtskilliga andra bestämmelser omförvaltningen av en stiftelse.Stiftelser som har tillgångar till ett värde överstigande tiobasbelopp är enligt lagförslaget bokföringsskyldiga och skyldigaatt upprätta offentlig årsredovisning. De skall också hakvalificerad revisor.I lagförslaget finns det vidare bestämmelser omskadeståndsskyldighet för och entledigande av ledamöter i enstiftelsestyrelse eller stiftelsens förvaltare. I fråga omändring m.m. av föreskrifter i ett stiftelseförordnandeinnehåller den föreslagna lagen bestämmelser som i huvudsakmotsvarar de bestämmelser som finns ipermutationslagen (1972:205).Enligt förslaget skall i princip alla stiftelser stå undertillsyn. I fråga om bl.a. stiftelser som har bildats av ettoffentligt rättssubjekt eller som förvaltas av en statligmyndighet är tillsynsmyndighets möjlighet att ingripa enligtstiftelselagen begränsad.Det föreslås att stiftelselagen skall träda i kraft den 1januari 1995.I propositionen föreslås att stiftelselagen med vissa undantagskall tillämpas även i fråga om nu befintliga stiftelser.Överväganden i propositionen rörande s.k. anslagsstiftelser,m.m.Den allmänna definitionen av stiftelse finns i 1 kap. 2 §första stycket i förslaget till stiftelselag i propositionen.Enligt denna bestämmelse bildas en stiftelse genom att egendomenligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för attvaraktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ettbestämt ändamål. I andra stycket anges vad som krävs för attegendomen skall anses vara avskild.I propositionen framhålls (s. 52) att bedömningen av omvaraktighetsrekvisitet är uppfyllt bör ske med utgångspunkt iden egendom som avskilts för stiftelsen och således utanhänsynstagande till eventuella utfästelser i förordnadet omytterligare tillskott. Med en sådan lösning, anförs det vidare,kommer den allmänna definitionen av stiftelsebegreppet sällanatt omfatta anslagsberoende stiftelser, eftersom man i sådanafall knappast kan tala om att den avskilda egendomen varaktigtskall förvaltas i stiftelsen.Utskottet vill här erinra om att ett stort antalkulturinstitutioner numera drivs i stiftelseform. Många av dessainstitutioner har en eller flera kommuner, ett landsting ellerkommuner och landsting tillsammans som stiftare. I vissa menrelativt få fall är staten ensam huvudman för enkulturinstitution som är en stiftelse. Det finns inte hellersärskilt många stiftelser på kulturområdet där staten och andraintressenter samverkar genom att gemensamt svara för enstiftelse.När stat, kommun eller landsting -- i enlighet med det sagdaofta i samverkan med andra sådana huvudmän -- inrättat enstiftelse, har denna ofta gjorts beroende av fortlöpanderesurstillskott från huvudmännen för att kunna främja sittändamål under mer än . Stiftelsen har blivitanslagsstiftelse.I enlighet med vad som ovan angetts kommer en tillämpning avstiftelselagen grundad på den allmänna definitionen i regel attvara utesluten beträffande nya sådana anslagsberoendestiftelser. I propositionen avvisas tanken att det allmännastiftelsebegreppet skulle kompletteras med en särskildstiftelseform under benämningen anslagsstiftelse. Nyaanslagsstiftelser får således inte bildas. Detta gäller såväl dåstaten som då kommun eller landsting är huvudman. Utskottet villhär hänvisa till redovisningen i propositionen för tidigareöverväganden rörande frågan om lämplig organisationsform förstatlig verksamhet (s. 55).Motionskrav rörande anslagsstiftelserI tre motioner, som väckts med anledning av propositionen,framställs yrkanden som syftar till lagstiftning som tillåteratt anslagsstiftelser får bildas även eller tilllagstiftning som ger möjlighet till att verksamhet påkulturområdet kan drivas i annan lämplig organisationsform.Motionärerna bakom motion LU1 (s) anser att den allmännadefinitionen av stiftelser i 1 kap. 2 § i förslaget tillstiftelselag bör ändras så att det blir möjligt för kommunernaatt bilda anslagsstiftelser (yrkande 1). Motionärerna anser attregeringen inte redovisat några sakliga skäl för att kommunernaskulle hindras från att bilda stiftelser för att driva kommunalverksamhet.I motion LU3 (c) framhålls att stiftelseformen är en lämpligorganisationsform för kulturinstitutioner även om reglerna i detnu framlagda förslaget till stiftelselag inte i alla avseendenär önskvärda för stiftelsebildarna. Motionärerna erinrar om attdet under lagstiftningsarbetets gång diskuterats frågan omskapandet av en särskild organisationsform för bl.a.kulturinstitutioner. I vissa sammanhang har non profitcorporation använts som beteckning för en sådanorganisationsform. Motionen synes -- trots det formellainnehållet i yrkandet -- syfta till att hos regeringenskall anhålla att regeringen snabbt lägger fram förslag tilllagstiftning om en organisationsform av detta slag.I motion LU4 (v) understryks att anslagsstiftelserna är enbeprövad och bra form för driften av teatrar, konserthus ochandra kulturinstitutioner. Stiftelseformen har många fördelar,anför motionärerna, särskilt då huvudmannaskapet är delat mellanflera intressenter. Motionärerna vill att stiftelselagen skallomfatta även anslagsstiftelser.Kulturutskottets bedömningUtskottet gör bedömningen att det även i fortsättningen kommeratt finnas ett betydande behov av att ha en organisationsformför kulturverksamheter som är beroende av anslag från stat,kommun eller landsting och som inte bör bedrivas imyndighetsform. Utskottet grundar sin bedömning i dettahänseende på de goda erfarenheter som finns från de senasteårtiondena av verksamheter på kulturområdet som bedrivs istiftelseform. Belägg härför har utskottet fått inte minst isamband med sina studiebesök i olika delar av landet. Utskottetvill emellertid i detta sammanhang också hänvisa till att det avbakgrundsmaterial som åberopas i propositionen (s. 54 f.)framgår att stiftelseformen också har nackdelar då det gälleratt driva offentlig verksamhet. Utskottet hänvisar härvidlag iförsta hand till den rapport som redovisadeår 1990 och som ingick i ett arbete som den förra regeringeninledde i syfte att renodla formerna för bedrivande av statligverksamhet. I rapporten framhålls bl.a. att stiftelseformen inteär något lämpligt alternativ i de fall verksamheten är av såpass central betydelse för staten att man inte vill släppa ifrånsig avgörande inflytande och ansvar till andra parter.Motsvarande gäller uppenbarligen då kommun eller landsting ärstiftare.Mot den ovan angivna bakgrunden delar kulturutskottet denuppfattning som redovisas i propositionen, nämligen att fråganom en lämplig organisationsform för verksamheter som är beroendeav statliga anslag och som inte bör bedrivas i myndighetsformbör övervägas utifrån helt andra utgångspunkter än som kan skeinom ramen för det nu föreliggande lagstiftningsärendet.I propositionen anförs att detta får ske i annat sammanhangoch att regeringen avser att senare ta initiativ till sådanaöverväganden.Som en följd av bl.a. ett riksdagsinitiativ på förslag avlagutskottet (bet. LU 1973:32, rskr. 1973:320) tillsatteregeringen . villmed anledning av vad som anförts i propositionen erinra om attredan i denna utrednings direktiv togs frågan upp om hurstatligt och kommunalt stödda kulturinstitutioner bör utformas iorganisatoriskt avseende. I direktiven hänvisades till önskemålsom framförts från under det arbete som föregicktillkomsten av kulturproposition (prop. Idirektiven uttalades också att skilda organisationsformer kanbehöva utarbetas alltefter de behov som olikakulturinstitutioner har. Stiftelseformen torde inte genomgåendevara att föredra och, anfördes det vidare, i de fallstiftelseformen är lämpligast kan det dessutom finnas behov avsärskilda regler.Som närmare framgår av den nu aktuella propositionen (sefrämst s. 39) upphörde utan att haslutfört sitt arbete. I den promemoria som Justitiedepartementetsedermera, , redovisade med förslag till en allmänlag om stiftelser behandlades inte den ovan angivna frågan ividare mån än att det föreslogs att stiftelselagens allmännastiftelsebegrepp skulle kompletteras med en särskildstiftelseform under benämningen anslagsstiftelse. Därmed skulleav staten bildade anslagsberoende och självägandeorgan komma att omfattas av lagen. I enlighet med vad ovanangetts förs detta förslag inte fram i förevarandelagstiftningsärende. Utskottet vill i sammanhanget påpeka attfrågan om kommunala och landstingskommunala stiftelser intenärmare berördes i promemoria.Kulturutskottet konstaterar att det i propositionen saknas ettklart ställningstagande från regeringens sida som ger stöd föratt det kommer till stånd konkretaöverväganden om lämplig organisationsform för kulturverksamhetersom är beroende av anslag från stat, kommun eller landsting ochsom inte bör bedrivas i myndighetsform. Utskottet anser därför-- med beaktande av att det påtagliga behov av sådanaöverväganden som konstaterats föreligga -- att lagutskottet bör föreslå att som sin mening geregeringen till känna att regeringen bör föreläggariksdagen förslag till lämplig organisationsform föranslagsberoende kulturverksamheter.Utskottet anser med hänsyn till detta ställningstagande attdet inte är lämpligt att nu komplettera det allmännastiftelsebegreppet med en särskild stiftelseform för självägandeorgan som är beroende av anslag från stat, kommun ellerlandsting.Stockholm den 13 januari 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (), () och (). Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 3Utskottet 41 Inledning 42 Gällande rätt43 utredningsarbete m.m. 64 Propositionen i huvuddrag 65 Behovet av lagstiftning 76 Stiftelsebegreppet 86.1 Allmänt 86.2 Stiftelsebegreppet och låneförbudet 96.3 Formerna för anslagsberoende verksamhet 117 Bokföring och årsredovisning m.m. 168 Revision 188.1 Allmänt 188.2 Revision i kommunala stiftelser 188.3 Revisionens omfattning 209 Permutation m.m. 2110 Tillsyn och registrering 2211 Övriga frågor 24Hemställan 25Reservationer 271. Låneförbud (s) 272. Permutation m.m. (s) 273. Avgifter för kollektivavtalsstiftelser (s) 284. Offentlig styrelserepresentation (s) 28Bilaga 1 Propositionens lagförslag 30Bilaga 2 yttrande 1993/94:KrU2y 65