bet · GH01UU20 · 1994-03-29 00:00:00 — I detta betänkande behandlas ett antal motioner från allmännamotionstiden /94 angående och Europeiska unionen.Betänkandet är uppdelat i två kapitel. Det första kapitletbehandlar övergripande frågor rörande förhållande tillEG/EU. I det andra kapitlet, som är indelat i flera avsnitt,behandlas frågor inom olika ämnesområden som aktualiserats imotionerna. Varje kapitel resp. avsnitt inleds med ensammanfattning av de aktuella motionsyrkandena. Därefter följerutskottets överväganden. Betänkandet inleds med en kortbakgrundsbeskrivning. Till betänkandet har fogats enmeningsyttring från suppleant. 1993/94:U501 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bibehålla grunderna för densvenska handikappolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av att i förhandlingsarbetetmed EU aktivt driva frågor av stor vikt för funktionshindrade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att informationen om deteuropeiska integrationsarbetet också görs tillgänglig förfunktionshindrade.1993/94:U502 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en konvention om insolvensrätt inom Europeiska unionens ram.1993/94:U503 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en omedelbar och fullständigintegrering i samband med ett eventuellt svenskt medlemskap iEU.1993/94:U504 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör utvärderas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alternativ på utrikes- ochsäkerhetspolitikens område bör utarbetas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om deltagande i utformningen av EU:s utrikes-och säkerhetspolitik före folkomröstningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alternativ på den ekonomiskapolitikens område bör utvecklas.1993/94:U505 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd från EU för att utvecklaEuropaturismen, under hänsynstagande till naturmiljön.1993/94:U506 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlighetsprincipen.1993/94:U508 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU bör verka fören strikt tillämpning av närhetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU bör verka föratt den lagstiftande makten överförs till ett parlamentmed två kamrar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU skall bibehålla ochsprida offentlighetsprincipen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU bör verka förökat stöd till och samarbete med Öst- och ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör delta i en gemensamutrikes- och säkerhetspolitik inom ramen för EU,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EUdriver en aktiv politik i kampen mot arbetslösheten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EUverkar för en effektiv narkotikabekämpning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i EU skall verka för ettbibehållet monopol för ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EUverkar för jämställdhet mellan män och kvinnor i hela EU,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU skall verkaför en kraftfull politik beträffande gränsöverskridandemiljöproblem,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU skall verkaför ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU skall verkaför en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU skall verkaför en aktiv regionalpolitik,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU skall verkaför en öppnare och mer solidarisk politik mot omvärlden.1993/94:U509 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EU bör verka fören allmän handelsliberalisering i förhållande till Öst- ochCentraleuropa samt f.d. Sovjetunionen.1993/94:U510 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stimulera och stödjafolkrörelsernas medverkan i det europeiska samarbetet.1993/94:U511 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om EU-förhandlingarna och fortsattsockerproduktion på Gotland.1993/94:U512 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör få en övergångsperiodbeträffande tekokvoterna gentemot Öst- och vid ettframtida inträde i EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om och handelsrelationerna med debaltiska staterna.1993/94:U809 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de handelsavtal som träffas med de öst-och centraleuropeiska staterna.1993/94:Sf608 av (-) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav vid förhandlingar om ettsvenskt EG/EU-medlemskap.1993/94:Sf622 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i medlemskapsförhandlingarnamed EG/EU inte får göra eftergifter beträffande asylsökandesrättssäkerhet.1993/94:Ub714 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det åligger regeringen att drivafrågan om studentinflytande i medlemsförhandlingarna med EU.1993/94:A456 av m.fl. (s) vari yrkas12. att hos regeringen -- vid beslut om ett svensktEU-medlemskap -- aktualiserar frågan om ett EU-organ tillStockholm med berörda EU-institutioner.BakgrundRiksdagen beslutade att bordeeftersträva att bli medlem i Europeiska gemenskapen.Fördraget om Europeiska Unionen (EU), , somträdde i kraft , omfattar såväl desamarbetsområden som regleras i grundfördragen (Europeiskaekonomiska gemenskapen, numera Europeiska gemenskapen (EG), EKSG(Europeiska kol- och stålgemenskapen) och Europeiskaatomenergigemenskapen (Euroatom)) -- dvs. det vi tillsammanskallar EG -- som de nya, mellanstatliga, samarbetsområdena.Detta innebär i sin tur, enligt artikel O i ,att fr.o.m. förhandlat om medlemskapi Europeiska unionen, EU.Beslutet att söka medlemskap i har en mycket bredförankring i . Ansökan inlämnades till EG den 1 juli1991.Medlemsförhandlingarna med EG:s medlemsstater inleddes iBryssel och avslutades . riksdagsmajoritet har stått bakom den svenskaförhandlingsuppläggningen, så som den presenterades för dedåvarande EG-staterna av statsrådet i samband medinledandet av förhandlingarna. Anförandet, som redovisade desvenska utgångspunkterna inför förhandlingarna på en radcentrala områden, återgavs som bilaga till utskottets senastebetänkande om och EG (1992/93:UU20). Utskottet har äveni andra, tidigare betänkanden (främst 1990/91:UU8,1990/91:UU21 samt 1991/92:UU24) utförligt redovisat bakgrundentill strävan att delta i det europeiskaintegrationsarbetet och den utveckling som lett fram tillbeslutet att ansöka om medlemskap i /unionen.Riksdagen har tillsatt en särskild delegation, Svenskadelegationen till Gemensamma parlamentarikerkommitténEU--(EU-delegationen), som i egenskap av organ förriksdagens kontakter med nära följer deneuropeiska integrationsprocessen. Delegationen, som består avsammanlagt 18 ledamöter, har också svarat för samrådet mellanriksdagen och regeringen under förhandlingarna om medlemskap iEU.Utgångspunkten för förhandlingarna mellan och EU:smedlemsstater har varit de existerande fördragen, inkl.Maastrichtfördraget. Resultatet är ett fördrag som reglerarvillkoren för anslutning till Europeiska unionen. PåEU-sidan skall fördraget godkännas av ochratificeras av medlemsländernas parlament innan det kan träda ikraft och upptas som medlem. I kommer regeringeni anslutning till förhandlingarnas avslutande att ge ut endepartementspromemoria som redovisar EU-medlemskapets innebördmed tonvikt på en presentation av förhandlingsresultatet.Departementspromemorian kommer att remissbehandlas. Enfolkomröstning om medlemskap i kommer att hållas den13 november 1994.Förhandlingarna om medlemskap i har förts under 29 olikaämnesrubriker, s.k. kapitel. Förutom en presentation avförhandlingsresultatet kommer ovan nämnda departementspromemoriaäven att innehålla en kort historik över strävan attdelta i det europeiska integrationsarbetet, ,förutsättningarna och villkoren för medlemskap i , m.m.Utskottet begränsar i detta betänkande sin behandling till ettantal frågor som aktualiserats i motioner väckta /94 angående förhållande till deneuropeiska integrationsprocessen och EG/EU. Övergripande frågor beträffande förhållande tillEG/EUSammanfattning av motionernaFolkpartiet liberalerna är klart och otvetydigt för ettsvenskt medlemskap i unionen, EU, anförs det i motionU508 (fp). Ställningstagandet är grundat på övertygelsen om attdet mellan demokratier inte behövs gränser som skiljermedborgarna åt och reser hinder mot samarbete, ömsesidigförståelse och vänskap. Den europeiska gemenskapen är ett uniktsamarbetsprojekt, framhålls det i motionen. EU skall i förstahand koncentrera sig på att hantera uppgifter på de områden därnationella beslut är otillräckliga; där gemensamma lösningarkrävs för att lösa gemensamma frågor. Motionärerna framhålleratt som medlem i EU bör verka för en strikt tillämpningav den s.k. närhets- eller subsidiaritetsprincipen (yrkande 1).En fördjupning av demokratin kräver enligt motionen även attEuropaparlamentets ställning stärks och att det ges en tydligareroll. De europeiska liberalernas vision, framhålls det, är attministerrådets lagstiftande befogenheter efter hand överförstill ett parlament med två kamrar, dels en första kammare somersätter dagens ministerråd, dels en andra kammare som skullemotsvara dagens parlament men med utvidgade funktioner. Iyrkande 2 begärs att som medlem i EU skall verka för ensådan reformering av parlamentet.I motion U508 (fp) yrkande 4 begärs att som medlem iEU skall bibehålla och sprida offentlighetsprincipen. I motionU506 (fp) begärs att -- bl.a. mot bakgrund av ettdirektiv om personlig integritet som förbereds inom EG -- skallfå garantier, före ett eventuellt medlemskap i , för att densvenska offentlighetsprincipen tryggas, t.ex. i form avsärskilda bestämmelser.EU utgör enligt motion U508 (fp) en hörnsten i en framtidasäkerhetsordning syftande till internationell samverkan i avsiktatt lösa konflikter i ett tidigt, preventivt, skede. Det liggeri intresse att denna säkerhetsordning blir så stark sommöjligt. Motionärerna önskar därför att skall delta i engemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom ramen för EU(yrkande 6).Sverige skulle som medlem i EG/EU ha många viktigaerfarenheter att tillföra det europeiska samarbetet, framhållsdet vidare i motion U508 (fp). Flera av motionens yrkandenrörande mer specifika aspekter på ett svenskt agerande i EUbehandlas i senare avsnitt i betänkandet. Motionärerna sermedlemskapet som ett redskap för att påverka utvecklingen i vårteget land, i och världen. I ett övergripande yrkande,yrkande 15, begärs att som medlem i EU skall verka föratt Unionen blir betydligt öppnare och mer solidarisk motomvärlden.I motion U504 (v) hävdas att regeringen, trotsatt det kan bli ett nej i folkomröstningen, utformar en politiksom om ett medlemskap i vore nära förestående. Regeringenredovisar inte heller en alternativ politik som måste bliföljden vid ett nej. Motionärerna menar att regeringens politikundergräver förtroendet för folkomröstningen.Enligt , motion U504 (v), har påmånga viktiga områden föregripit folkomröstningen om EU.Motionärerna anser att vissa delar av detta avtal är bra. Depositiva delarna, hävdas det i motionen, hade i allt väsentligtkunnat uppnås på det gamla frihandelsavtalets ochsamarbetsavtalens grund. sägs dock vara ettbetydligt bättre alternativ än fullt medlemskap i . Ipraktiken kommer folkomröstningen att bli ett val mellanEES-avtalet och fullt EU-medlemskap, anförs det vidare i motionU504 (v). I motionens yrkande 1 begärs en utvärdering, efter etteventuellt nej i folkomröstningen, av sätt attfungera samt att initiativ tas till förändringar av avtalet.Som en del av resultatet av förhandlingarna om medlemskap i , anförs det vidare i motion U504 (v), att EFTA-ländernabereds möjlighet att delta i utformandet av EU:s utrikes- ochsäkerhetspolitik. Motionärerna hävdar dock att från enalliansfri position kan utveckla sin roll som pådrivare för attförebygga konflikter och för att söka skapa fredliga lösningarav konflikter i samarbete med andra länder. Alliansfriheten ochdet nordiska samarbetet har gett ett säkerhetspolitisktkapital som inte får försnillas. Motionärerna vill att iförsta hand bör intensifiera sitt arbete i alleuropeiskaorganisationer som ESK, ECE, och . I yrkande 2begär motionärerna att regeringen skall utarbeta en ny ochtydligare säkerhetspolitik som förutsätter såväl en beståendealliansfrihet som att inte ingår som medlem i Europeiskaunionen. I yrkande 3 begärs att deltagande i EU:sutrikes- och säkerhetspolitik utformas i beaktande av etteventuellt nej i folkomröstningen om medlemskap i . Detsvenska agerandet får enligt motionärerna heller inte innebäranågra åtaganden för del före denna folkomröstning. Imotionens yrkande 4 begärs att alternativ utvecklas på denekonomiska politikens område efter ett eventuellt nej i denkommande folkomröstningen. I motionen skisseras mer utförligthur tänker sig utvecklingen av ett sådantsamarbete med EU och andra delar av inom bl.a. varu- ochtjänstesektorerna och på arbetsmarknadsområdet.I motion U510 (s) framhävs den stora roll som folkrörelserna,folkbildningen och den folkliga kulturtraditionen kan spela idet europeiska samarbetet. Svenska folkrörelser har av traditionväl utvecklade kontakter och nära samarbete medsysterorganisationer i andra europeiska länder. I motionenbetonas att detta internationella folkrörelsesamarbete ärvärdefullt i strävan att göra den europeiskaintegrationsprocessen mera demokratisk. I motionen föreslås attregeringen omgående inbjuder de svenska folkrörelserna tillöverläggningar om hur deras erfarenheter och verksamhet kan bliett bidrag till denna strävan. Överläggningarna föreslås bl.a.ta upp frågan om särskilt folkrörelsestöd för översättningar,resor, möten, seminarier m.m.I en motion, A456 (s), om näringslivframhålls som angeläget att den europeiska integrationenutvecklas på olika sätt, t.ex. genom att få till stånd en ökadandel utländska investeringar och etableringar. Ett sätt attstärka europaintegrationen vore, enligt motionärerna, att -- vidett eventuellt svenskt EU-medlemskap -- verka för att få ettEU-organ lokaliserat till . I yrkande 12 föreslås attregeringen aktualiserar denna fråga med berördaEU-institutioner.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att och Europeiska unionensmedlemsstater i allt väsentligt har kommit överens om villkorenför inträde som medlem i EU. Det avtal som ochEU:s medlemsstater har enats om skulle, enligt utskottetsuppfattning, på ett avgörande sätt förbättra förutsättningarnaför en fortsatt utveckling av vårt lands välstånd och välfärd.Ett närmare och tätare samarbete i skulle också förbättraförutsättningarna för Unionens viktigaste strävan -- att säkrafreden och friheten i . Ett medlemskap i skulle göradet möjligt för att, som likvärdig part, delta iutformningen av framtid och samarbete medomvärlden. Utskottet välkomnar att , genom det resultatsom uppnåtts i förhandlingarna med EU:s medlemsstater, nu hartagit ett viktigt steg för att möjliggöra ett svenskt medlemskapi Europeiska unionen.Svenska folket skall avgöra frågan om svenskt medlemskap i en folkomröstning den 13 november 1994.Som också framkommit tidigare i betänkandet har regering ochriksdag vid upprepade tillfällen deklarerat sin syn på olikafrågor med anknytning till den europeiska integrationsprocessen.Även många av de frågor som aktualiseras i föreliggande motionerhar behandlats tidigare av utskottet. Det gäller exempelvisyrkande 1 i motion U508 (fp) om att som medlem i EU börverka för en strikt tillämpning av närhetsprincipen.Utskottet har tidigare (bet. 1992/93:UU20) funnit det värt attnotera den ökade vikt som Unionen fäster vid denna princip, somockså benämns subsidiaritetsprincipen. Redan iMaastrichtfördragets inledande artikel A anförs att dettafördrag " -- -- -- markerar en ny fas i processen mot skapandetav en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken,där besluten skall fattas så nära medborgarna som möjligt".I , artikel G 3 b, sägs också följande:På de områden där gemenskapen inte ensam är behörig skall deni överensstämmelse med närhetsprincipen agera endast om och iden mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräckligutsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grundav den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättrekan genomföras av gemenskapen.Gemenskapen skall inte vidta någon åtgärd som går utöver vadsom är nödvändigt för att uppnå målen i detta fördrag.Närhetsprincipens närmare utformning är föremål för diskussioninom Unionen. Vid Europeiska rådets möte i i december1992 fattades viktiga beslut om tillämpningen avnärhetsprincipen, vilka har välkomnats från svensk sida.Utskottet vill framhålla att närhetsprincipen bidrar tillrespekt för medlemsländernas nationella identitet och till attsäkerställa nationella och lokala myndigheters kompetens.Utskottet utgår mot denna bakgrund från att motionärens yrkandekommer att tillmötesgås vid ett svenskt medlemskap i det anförda betraktar utskottet motion U508 (fp) yrkande 1som besvarat.Vad avser yrkande 2 i motion U508 (fp) angående överförandeav EG/EU:s lagstiftande makt till ett parlament med två kamrar,anser utskottet att denna fråga är för tidigt väckt. Den kan bliföremål för diskussion när inträtt som medlem i Unionen.Utskottet noterar att frågan studeras intensivt i EU:smedlemsländer och att den förväntas behandlas vid 1996.Angående den i sammanhanget betydelsefulla frågan ommedlemsländernas inflytande i EU får utskottet erinra om attbeslutsfattande i Unionen i hög grad bygger på förhandlingar därman tar hänsyn till alla medlemsstaters intressen. Många frågorkräver enhällighet. röstregler gynnar mindrestater. Dessa röstregler kan inte ändras om inte alla medlemmargår med på det.Därmed anser utskottet att motion U508 (fp) yrkande 2besvarats.Frågan om offentlighetsprincipens tillämpning, som tas upp imotionerna U508 (fp) yrkande 4 och U506 (fp), har, i likhet medandra för förhandlingsarbetet centrala frågor, varit föremål förfortlöpande samråd inom ramen för EG-delegationens verksamhet.Delegationen anordnade bl.a. en offentlig utfrågningom offentlighetsprincipen.Redan när förhandlingarna inleddes i februari 1993deklarerades från svensk sida i inledningsanförandet att vivälkomnar den ökade betoning som inom EU läggs vid öppenhet ochinsyn samt att är berett att medverka i arbetet motsådan ökad öppenhet:Denna utveckling (mot ökad öppenhet och insyn inom EG/EU)ligger i linje med den svenska förvaltningens traditionelltstora öppenhet. På detta område för vi med oss grundläggandeprinciper och viktiga erfarenheter som vi gärna delar med oss.Offentlighetsprincipen och meddelarfriheten utgör fundamentalaprinciper som är förankrade i den svenska grundlagen och somgaranterar medborgarna tillgång till information om denoffentliga förvaltningens verksamhet. Dessa principer är enomistlig del av vårt politiska och kulturella arv. De främjarden demokratiska processen, rättssäkerheten och effektiviteten iden offentliga förvaltningen, vilket också är viktiga mål förgemenskapen.Viktiga beslut om ökad öppenhet inom EU fattades senast vidministerrådets möte . I samband med defortsatta förhandlingarna har regeringen ytterligare markeratSveriges avsikt att fortsätta tillämpa offentlighetsprincipen.Sverige har till anslutningsfördraget fogat en deklaration ivilken framhålls att offentlighetsprincipen och meddelarfrihetenför svenska tjänstemän utgör en del av Sverigeskonstitutionella, politiska och kulturella arv.Utskottet konstaterar att det inom EU inte finns något förmedlemsstaterna gemensamt regelverk för hantering avsekretessfrågor, varför vi även som EU-medlem kommer att hamöjlighet att fortsätta tillämpa svensk offentlighets- ochsekretesslagstiftning. Utskottet konstaterar vidare att detdirektiv om skydd för enskilda vid behandling avpersonuppgifter, som särskilt nämns i motion U506 (fp), dockinte varit föremål för diskussion inom ramen för förhandlingarnaenär dessa syftat till att avgöra hur existerande EG-reglerskall tillämpas på och av . Den svenska inställningentill direktivförslaget har dock, enligt vad utskottet erfarit,klargjorts för EU-sidan i andra sammanhang.Därmed betraktar utskottet motionerna U508 (fp) yrkande 4 samtmotion U506 (fp) besvarade med vad utskottet anfört.Vad avser den fråga som, från olika utgångspunkter,aktualiseras i yrkande 6 i motion U508 (fp) samt i yrkandena 2och 3 i motion U504 (v), nämligen europasamarbetets utrikes- ochsäkerhetspolitiska konsekvenser för , får utskottetkonstatera att denna tidigare har behandlats utförligt avutskottet, bl.a. i betänkande 1991/92:UU19 och senast ibetänkande 1992/93:UU20. I det svenska inledningsanförandet iBryssel hänvisades bl.a. till utskottetsöverväganden i dessa avseenden. I utskottets betänkande1991/92:UU19 framhölls bland annat följande: "militäraalliansfrihet syftande till att vårt land skall kunna varaneutralt i händelse av krig i vårt närområde består. "har EG:s medlemsländer bedrivit ett utrikes- ochsäkerhetspolitiskt samarbete i anslutning till Gemenskapen. s.k. Davignonrapporten drogs riktlinjerna upp fördet Europeiska politiska samarbetet (EPS) -- ett mellanstatligtsamarbete inom den utrikespolitiska sfären som bedrivs medenhällighet som enda beslutsform. Samråd i frågor av ömsesidigtintresse och samordning av utrikespolitik där så ansågs möjligtoch önskvärt är samarbetets viktigaste beståndsdelar.Maastrichtöverenskommelsen innebär att det Europeiskapolitiska samarbetet (EPS) övergår i en Gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik (). Denna integreras institutionellt medGemenskapens övriga verksamhet, men bibehåller särskildasamråds- och beslutsformer. Unionsfördraget innebär att detutrikespolitiska samarbetets grundläggande dokument anpassastill den praxis som utvecklats mellan medlemsländerna undersenare år. Det kan därmed sägas utgöra en förstärkt grund förGemenskapens kapacitet att agera i den nya verklighet som vuxitfram i det europeiska och internationella , dvs. medlemsländernas stats- ochregeringschefer, skall enligt dra uppriktlinjerna för , den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Fördraget skiljer principiellt på två olikaslags beslut inom detta samarbetsområde. Det finns skäl att härnotera att det i fördraget förekommer fyra olika begrepp för attbeskriva den gemensamma politiken. Dessa är utrikes-, säkerhets-och försvarspolitik samt gemensamt försvar. Begreppens närmaredefinitioner diskuteras bl.a. i utredningen om följderna förSverige i utrikes- och säkerhetspolitiskt hänseende av att bli,resp.