bet · GH01NU22 · 1994-05-05 00:00:00 — En ändring bör göras så attbestämmelsen endast omfattar avtal med en regleraduppsägningstid som är längre än sex månader.Om denna ändring -- som framgår av bilaga 2 -- genomförs lederdet till att kunder som har ett leveransavtal med en regleraduppsägningstid som är kortare än kommer attomfattas av huvudregeln vid byte av elleverantör, dvs. de måstegöra anmälan till koncessionshavaren i förväg.Därigenom säkerställs att koncessionshavaren alltid får kännedomom ett förestående leverantörsbyte i förväg.En konsekvensändring bör också göras i lagensövergångsbestämmelser.Tidigare behandlingRiksdagen beslöt , som tidigare nämnts, om mål ochstrategier för en reformering av den svenska elmarknaden (prop.1991/92:133, bet. Utskottet betonade därvid detönskvärda i att hänsyn tas till behovet av internationellömsesidighet för att konkurrenssnedvridningar skall undvikas.Vidare fastlades riktlinjer för verksamheten med storkraftnätet,Svenska kraftnäts verksamhet, reformeringen av eldistributionenoch konkurrensövervakningen på elområdet.Motioner liknande vissa av de nu aktuella motionerna rörandesmå elproducenter har tidigare behandlats av . Dettagäller bl.a. i fråga om yrkandet i motion 1993/94:N17 (s) om enfond för finansiering av småskalig vattenkraft. infördesett treårigt stöd till åtgärder avseende små vattenkraftverk(prop. 1977/78:131, bet. Avsikten med stödet var att ökaeller få till stånd elproduktion i kraftverk med en effekt av1 500 kW eller lägre. upphävdes kungörelsen(1919:787) med allmänna bestämmelser för lån frånvattenkraftsfonden. När utskottet senast behandladeett sådant yrkande (bet. 1992/93:NU28), anförde utskottet attpotentialen för ytterligare utbyggnad av småskalig vattenkraftbedömdes vara relativt begränsad. noterades att demiljöproblem som kunde vara förenade med små vattenkraftverkalltmer har uppmärksammats. följde utskottets förslagoch avslog motionen.Beträffande yrkandet i nämnda motion om en översyn av reglernaför befrielse från elskatt vid egenanvändning av el kan noterasatt väntas fatta beslut om attvindkraftsproducerad el skall få en miljöbonus som motsvararskatten på el till hushåll (bet. 1993/94:SkU34). I en reservation (s) förordasavslag på förslaget om miljöbonus.Utskottets ställningstagandeAllmänna synpunkterI propositionen föreslås, som beskrivits, förändringar iellagstiftningen i syfte att öka konkurrensen i produktionen avoch handeln med el. Enligt regeringens bedömning skapashärigenom förutsättningar för en effektiv prisbildning påelmarknaden och ett än mer rationellt utnyttjande avproduktions- och distributionsresurserna i den svenskaelförsörjningen. I propositionen anförs att den föreslagnareformeringen av elmarknaden är en viktig del i strategin attgenom ökad konkurrens och avskaffande av tillväxthämmanderegleringar återupprätta som tillväxt- ochindustrination.Utskottet konstaterar inledningsvis att är starktberoende av en väl fungerande elförsörjning. Detta gäller bl.a.för den svenska industrin, som till stora delar har byggts uppkring en säker tillgång på el till låga kostnader. För att skapatillväxt i ekonomin och för att minska arbetslösheten är detväsentligt att det utformas regler som säkerställer en fortsattgod tillgång på el till internationellt konkurrenskraftigapriser. En effektivt fungerande elmarknad är således avgrundläggande vikt för en hållbar ekonomisk tillväxt.Regeringens förslag till ny ellagstiftning ger enligt utskottetsbedömning goda förutsättningar för en effektiv elförsörjning.Utskottet har noterat att de grundläggande principerna i denföreslagna elmarknadsreformen har ett brett stöd blandelmarknadens aktörer -- konsumenter, producenter ochleverantörer. Det pågår också ett intensivt arbete bland deberörda företagen på elmarknaden med förberedelser införreformens ikraftträdande.Till grund för regeringens förslag ligger, som tidigareredovisats, ett omfattande utredningsmaterial. I detta materialingår analyser av olika konsekvenser av elmarknadsreformen.Utskottet anser att det hade varit önskvärt med ett brettparlamentariskt samförstånd om reformens huvuddrag. Det ärmycket viktigt att de berörda aktörerna kan få besked om att detregelverk som införs är stabilt. De centrala delarna i reformenbör kunna förutses ligga fast under överskådlig tid.Elmarknadsreformen innebär genomgripande förändringar när detgäller elmarknadens funktionssätt. Det ligger sålunda i sakensnatur att konsekvenserna av reformen i alla dess delar är svåraatt förutsäga i detalj. Det är därför, enligt utskottets mening,väsentligt att utvecklingen noga följs och att statsmakterna harhög beredskap när det gäller att komplettera och modifiera detföreslagna regelverket.Utskottet har , som tidigare nämnts, i betänkandet1993/94:NU17 föreslagit att en energipolitisk kommission skalltillsättas. En viktig arbetsuppgift för kommissionen bör varaatt noga följa utvecklingen på elmarknaden och föreslå deåtgärder som kan anses vara motiverade för att säkerställa eneffektiv elförsörjning. Härigenom uppnås att utvecklingen påelmarknaden behandlas i ett centralt energipolitiskt sammanhang.Utskottet tar i det följande upp vissa frågor som kommissionensärskilt bör behandla.Enligt utskottets mening är det vidare av stor vikt attreformen genomförs utan onödigt dröjsmål med hänsyn till detstora samförstånd om de grundläggande principerna i reformen sområder bland aktörerna på elmarknaden och mot bakgrund av denanpassning till det nya regelverket som redan pågår. Företrädareför bl.a. kraftindustrin har vid uppvaktningar inför utskottetframfört samma uppfattning. Förslagen i propositionen börsåledes träda i kraft den 1 januari 1995.UtlandshandelnI motion 1993/94:N23 (s) anförs att en anpassning tillförhållandena inom EG var ett av de viktigaste motiven bakomriksdagens beslut om en reformering av den svenskaelmarknaden. Det konstateras i motionen att det nu råder storosäkerhet om utvecklingen inom EU när det gällerelmarknadsfrågor. Det kan också enligt motionärerna finnas riskför att andra länder använder prissättningen på el som ett sättatt ge den egna industrin konkurrensfördelar. Enligtmotionärerna måste denna näringspolitiska aspekt påkonsekvenserna av en avreglering av elmarknaden belysasgrundligt.Företrädare för den elintensiva industrin har framförtliknande tankegångar och pekat på risken för inhemskaprishöjningar på el om en omfattande svensk elexport skulleuppstå. Även i motion 1993/94:N26 (nyd) diskuterasprissättning vid export.Utskottet delar den uppfattning som framförs i propositionenatt en elmarknad som möjliggör en omfattande handel med el iprincip leder till att de samlade produktionsresurserna kanutnyttjas bättre. Det är exempelvis av stor betydelse förelmarknadens effektivitet att svenska konsumenter ochproducenter skall kunna sluta avtal om kraftaffärer med aktörerutomlands. I detta sammanhang bör dock beaktas strukturer ochfunktionssätt på de elmarknader med vilka det sker handel. behandling av proposition 1991/92:133 omen elmarknad i konkurrens konstaterade utskottet (bet.1991/92:NU30) att det -- för att undvika risker förkonkurrenssnedvridningar -- är önskvärt att hänsyn tas tillbehovet av ömsesidighet vid utvecklingen av en friare elmarknad.Något särskilt uttalande av i saken ansåg utskottetdock inte påkallat.Utskottet kan nu konstatera att det sker en utveckling påelmarknaderna i . Bilden är dock inte entydig. I harelmarknaden reformerats enligt de huvudsakliga principer somföreslås i den föreliggande propositionen. Liknande förslagavseende den finska elmarknaden har aviserats av Finlandsregering. På kontinenten går dock arbetet med att skapa en inremarknad för energi långsammare.Inom sker ett omfattande utbyte av kraftmellan länderna. Det pågår ett arbete med att utveckla dennordiska elmarknaden mot bakgrund av bl.a. de förändradeförutsättningarna till följd av pågående och aviseradavreglering i de tre aktuella nordiska länderna. Utskottet anserdet vara av stor vikt att detta arbete kan fortgå, inte minstmed hänsyn till strukturen på den svenska elmarknaden med någrafå dominerande producentföretag.När det gäller handeln med kontinenten är förutsättningarnadelvis annorlunda. Handeln är liten, bl.a. som en följd av denbegränsade överföringskapaciteten mellan de nordiska ländernaoch kontinenten. förbereds en undervattenskabelmellan och . Kabeln, som benämns Baltic Cable,kommer att få en kapacitet på 600 MW och beräknas vara i drifthösten 1994. Denna förbindelse förväntas dock inte nämnvärtkomma att påverka prisbildningen på den svenska elmarknaden. Dethar trots detta, som nämnts, framförts farhågor för attomfattande utökningar i överföringskapaciteten till Tysklandskulle påverka den svenska elförsörjningen negativt. Det kandärför, enligt utskottets mening, finnas skäl att ytterligareanalysera utlandshandelns konsekvenser för den svenskaelförsörjningen.Förslaget i propositionen innebär att regeringen skall beslutaom nätkoncession när ansökan avser utlandsförbindelse. I sambandmed prövningen av sådan ansökan bör enligt vad som sägs ipropositionen ett flertal faktorer vägas in, t.ex. förbindelsensbetydelse för den allmänna tillgången till överföringskapacitettill utlandet, driftsäkerheten i det svenska elsystemet och denlångsiktiga leveranssäkerheten.Energikommissionen bör därför ges i uppgift att noga analyserakonsekvenserna av en utökad handel med el till kontinenten.Kommissionen bör belysa effekterna för det svenskaelförsörjningssystemets långsiktiga leveranssäkerhet av enutökad handel. Även inverkan på de svenska elpriserna av enutökad export till kontinenten bör studeras.När det gäller handeln med och torde det varamöjligt att få behovet av ömsesidighet tillgodosett. Som nysshar framhållits är det angeläget att en nordisk elmarknadbaserad på konkurrens i produktion och handel kan etableras.Utskottet har inget att erinra mot de överväganden som görs ipropositionen när det gäller Svenska kraftnäts inflytande överutbyggnaden av nya utlandsförbindelser och utnyttjandet avdessa.Vad utskottet nu har förordat om arbetebeträffande utlandshandeln bör regeringen beakta vid utformandetav direktiven. Något särskilt uttalande av i frågananser utskottet dock inte erforderligt.Regionalpolitiska frågorFrågan om elmarknadsreformen kommer att leda till ökadeprisskillnader mellan glesbygd och tätortsområden tas upp imotionerna 1993/94:N22 (s), 1993/94:N23 (s), 1993/94:N405 (s)och 1993/94:N25 (fp).Utskottets inställning är att hushåll och företag skall hatillgång till el på rimliga villkor, oavsett var de bor ellerverkar i landet. För flertalet elkunder utgöröverföringskostnaden en stor del av den totala kostnaden förelanvändningen. Detta är särskilt fallet i glest beboddaområden. Överföringskostnaderna uppkommer i nätverksamheten.Denna verksamhet, som är ett naturligt monopol, föreslås ävenfortsättningsvis vara reglerad. En princip för utformningen avnättariffer bör enligt förslaget i propositionen vara att densom förorsakar kostnader för nätägaren också skall betala fördetta. Denna princip innebär att tarifferna skall varakostnadsriktiga. Det är viktigt att denna strävan efterkostnadsriktighet inte leder till att elkonsumenterna i glesbygdbehöver stå för samtliga de kostnader som elöverföringen tilldem medför. I regeringens förslag föreskrivs därför attnättariff för område inte får konstrueras så att enöverföringsavgift beror på var i området en kund är anslutentill nätet.Kraven på kostnadsriktighet medför att varje koncessionsområdeskall behandlas för sig när nättariffen prövas. Det har frånnågra håll hävdats att denna regel skulle leda till mycket storahöjningar av överföringstarifferna i vissa glesbygdsområden,bl.a. Det finns risk för att kunder i vissaområden kan komma att få höjningar i sina elkostnader omåtgärder inte vidtas.En stor del av problemen hänger emellertid samman med denuvarande koncessionsområdenas utformning. Genomsammanslagningar av angränsande områden skulle riskerna förhöjda överföringstariffer till stor del kunna undvikas.Utskottet noterar att regeringen i propositionen framhåller detsom angeläget att den ansvariga myndigheten verkar för enkostnadssänkande strukturrationalisering avöverföringsverksamheten i minst samma omfattning som hittills.Nätmyndigheten bör således intensifiera arbetet med att skapakoncessionsområden som medger en tillräckligt stor utjämning avkostnaderna för elöverföringen.Företagen kan i flertalet fall antas vara villiga att medverkatill en snabb strukturrationalisering, inte minst då sammaföretag sköter nätverksamheten i de berörda koncessionsområdena.Utskottet har exempelvis erfarit att avser attgöra sammanslagningar av sina koncessionsområden i isyfte att undvika tariffhöjningar i vissa områden.En annan viktig faktor av betydelse för tarifferna iglesbygdsområdena blir tillämpningen av föreskrifterna om s.k.linjekoncession. Utskottet noterar att nättariffer för regionalanät enligt förslaget får variera med hänsyn till var kunden äransluten. I propositionen sägs att det även inom ett regionaltnät bör vara tillåtet att variera tarifferna i de fall det ärkostnadsmotiverat. Det konstateras vidare att så är fallet medde högspänningstariffer som tillämpas. Även tarifferna på deregionala näten bör liksom kunna prövas utifrånskälighet och om de är sakligt motiverade.Enligt uppgift är de tariffer som tillämpas förelleveranser över regionala nät i stor utsträckningavståndsoberoende även om det inte finns några formella reglersom avser tariffsättningen. Utskottet noterar också att det förnärvarande inte går att med fullständig säkerhet särskilja dedelar av gällande tariffer som avser överföring på näten resp.ersättning för levererad el.Det föreslagna regelverket ger, anser utskottet, tillräckligalegala möjligheter för en strukturrationalisering avområdeskoncessionerna i syfte att uppnå en effektivare nätdriftoch en regional utjämning av överföringstarifferna. En sådanstrukturrationalisering kräver dock företagens aktiva medverkan.Enligt förslaget i propositionen skall nätmyndigheten bedöma omnuvarande befogenheter för myndigheten är tillräckliga för attåstadkomma lämpliga avgränsningar av koncessionsområdena.Enligt utskottet är rimliga överföringstariffer förglesbygdskunderna en central utgångspunkt vid en bedömning avelmarknadens funktionssätt. Utskottet finner det naturligt attnätmyndigheten bedömer ändamålsenligheten i de regler som gällerför elmarknaden. Som en följd av frågans betydelse bör dock ävenden behandlas av den föreslagna . Utskottetförutsätter att frågor om glesbygdsdistributionen behandlas medförtur så att eventuella åtgärder kan sättas in snabbt om såskulle behövas.Det är enligt utskottets uppfattning även väsentligt att denpraxis som tillämpas för överföring på regionalanät inte ändras i riktning mot ett ökat avståndsberoende iöverföringstariffernas uppbyggnad. Det skulle innebära enförsämrad situation för glesbygdskunder. Utskottet vill vidarepeka på att det kan finnas skäl att låta ett företags samladekostnader för verksamhet med regionnät ligga till grund föröverföringstarifferna på regionnäten.Energikommissionen bör även analysera behovet av ytterligareföreskrifter vad gäller tarifferna på regionnäten i syfte attundvika regionalpolitiskt negativa effekter av förslagen. Någotsärskilt uttalande av om här förordade uppgifter behövs inte; utskottet förutsätter attregeringen vid utformningen av direktiven beaktar vad som härhar anförts.Små elproducenter, m.m.Olika frågor rörande de små elproducenternas ställning tas,som redovisats, upp i fem motioner. I flera av dessa framförssynpunkter på den föreslagna övergångsperiodens längd.Utskottet delar regeringens bedömning att övergången till enfri elmarknad på kort sikt kan innebära vissa problem för densmåskaliga elproduktionen. Regeringen har föreslagit att detunder en övergångsperiod skall råda ett system medleveranskoncessioner. Motivet till det föreslagna systemet är,som nämnts, främst att de små elkonsumenternas intressen skallkunna tillvaratas. En mottagningsplikt för en innehavare avleveranskoncession gentemot elproduktionsanläggningar om högst1 500 kW har kopplats till systemet.Enligt utskottets mening ger mottagningsplikten etttillfredsställande skydd för de små elproducenterna.Leveranskoncession är avsedd att lämnas för en period om tre år.Inför ett beslut om avveckling eller förlängning av systemet medleveranskoncession skall enligt regeringen en samlad utvärderinggöras. Utskottet vill understryka betydelsen av attkonsekvenserna för den småskaliga elproduktionen noga belyses.Utskottet anser att den småskaliga elproduktionen bör ges ettskydd jämförbart med den nu föreslagna mottagningsplikten iytterligare även om man vid utvärderingen finner attsystemet med leveranskoncessioner bör avvecklas. Regeringen böranmodas att återkomma med erforderliga förslag för attsäkerställa detta.Utskottet föreslår att gör ett uttalande med dennainnebörd. Med ett sådant uttalande av blir motionerna1993/94:N17 (s), 1993/94:N19 (fp), 1993/94:N18 (c) och1993/94:N20 (kds) till en del tillgodosedda i berörda delar.Vidare anser utskottet att en ändring bör göras i denföreslagna lagen om handel med el, m.m. Ändringen gäller, somtidigare har beskrivits, 12 § andra stycket i vilkenuppsägningstiden regleras. Den i propositionen föreslagnaformuleringen innebär, som nämnts, att huvuddelen avhushållskunder under åberopande av avtalsvillkoren (enligtAB-L-86) skulle kunna köpa ström från annan änkoncessionshavaren i stället för denavsedda anmälningstiden . En konsekvensändring börockså, som redovisats, göras i lagens övergångsbestämmelser.Genom de ändringar som utskottet här föreslår, och som framgårav bilaga 2, rättas det angivna förhållandet till.Kommunal elverksamhetRegeringens förslag om att produktion av och handelmed el som drivs i privaträttslig form skall undantas från dens.k. lokaliseringsprincipen och att den skall bedrivas påaffärsmässig grund i stället för med iakttagande av den s.k.självkostnadsprincipen har, som redovisats, tagits upp i motion1993/94:N21 (m).Enligt utskottets bedömning innebär förslaget inte någonförändring av synsättet på näringsverksamhet. Förslagethar föranletts av den nuvarande strukturen på elmarknaden.Större delen av den lokala eldistributionen ombesörjs förnärvarande av kommunala verk och kommunalägda bolag. För attalla företag skall kunna verka under likvärdiga förutsättningaroch konkurrensvillkor på den nya elmarknaden bör den kommunalaelverksamheten, såsom föreslås i propositionen, kunna undantasfrån de nämnda kommunala principerna.Sammanfattning av utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker -- mot bakgrund av vad som anförts --förslagen i proposition 1993/94:162 med de ändringar i lagen omhandel med el, m.m. som anges i bilaga 2. Med detta avstyrkerutskottet flertalet av de här aktuella motionsyrkandena. Demotioner -- 1993/94:N17 (s), 1993/94:N19 (fp), 1993/94:N18 (c)och 1993/94:N20 (kds) -- i vilka övergångsperiodens längd tasupp blir dock till en del tillgodosedda. Utskottet hemställeratt med bifall till proposition 1993/94:162 momenten5--8, med anledning av motionerna 1993/94:N17 yrkande 2,1993/94:N18, 1993/94:N19 yrkande 1 och 1993/94:N20 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna 1993/94:N17 yrkandena 1, 3 och 4,1993/94:N19 yrkande 2, 1993/94:N20 yrkande 1, 1993/94:N21,1993/94:N22, 1993/94:N23, 1993/94:N24, 1993/94:N25,1993/94:N26 och 1993/94:N405a) antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelserom elektriska anläggningar,b) dels antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om handel med el, m.m., dock med ändring att 12 § och punkt2 i övergångsbestämmelserna erhåller lydelse enligt Utskottetsförslag i bilaga 2,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört beträffande de små elproducenterna,c) godkänner det som anges i propositionen om handeln medreglerkraft,d) godkänner det som anges i propositionen dels omnätmyndighetens verksamhet, dels om principer föravgiftsfinansiering av nätmyndighetens verksamhet,e) till Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader för /95 under tolftehuvudtiteln -- utöver av tidigare anvisade medel (bet.1993/94:NU15, rskr. 221) -- anvisar ett ramanslag på20 ,f) antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omupphävande av lagen (1976:240) om förvärv aveldistributionsanläggning m.m.,g) antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden.res. (s)den 5 maj 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), (),(), Axel (), (), BoFinnkvist (s), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), MatsLindberg (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. , , Axel , , , och (alla s) anserdels att utskottets ställningstagande, som börjar pås. 20 med "Allmänna synpunkter" och slutar på s. 26 med "deltillgodosedda", bort ha följande lydelse:Allmänna synpunkterProposition 1993/94:162 om handel med el i konkurrens utgörett otillräckligt underlag för att fatta beslut på.Detta bekräftas också av alla de analyser av förslagets effektersom regeringsföreträdarna i utskottet efterlyser. Ingakonsekvensanalyser återfinns i propositionen. Enligt utskottetsuppfattning måste frågan om elmarknadens avreglering vägas in iett större energi-, miljö- och näringspolitiskt perspektiv. Detär särskilt allvarligt att det i propositionen inte med ett ordnämns hur de nya reglerna påverkar möjligheterna tillenergiomställning.Det har varit en tradition i svensk politik attbeslut om energipolitiken skall fattas i största möjligapolitiska enighet. För tidigare socialdemokratiska regeringarhar detta varit en bärande princip. Marknadens aktörer --konsumenter, producenter och leverantörer -- vill veta att detfinns en bred enighet om regelsystemet.Det är mot denna bakgrund beklagligt att alla de partier somstod bakom energiöverenskommelse nu inte står fast viddenna. Genom det ställningstagande kring kärnkraftens avvecklingsom företrädaren för gjort i det energipolitiskabetänkandet 1993/94:NU17 är detta parti på gång att bryta detsamförstånd i energipolitiken som har gällt under senare år.Centerpartiet förmedlar dubbla budskap. Å ena sidan kräver manändringar i den s.k. kärntekniklagen (1984:3), å andra sidanställer man sig bakom en reform som sannolikt kommer attförsvåra kärnkraftsavvecklingen.Enligt utskottets mening bör ikraftträdandet avelmarknadsreformen uppskjutas för att utrymme skall skapas föratt låta den förordade parlamentariska energikommissionenanalysera konsekvenserna av de föreslagna nya reglerna förelmarknaden. Därigenom ges även kommunerna rimlig tid för deterforderliga förändringsarbetet.Utskottet anser sålunda -- i likhet med vad som anförs imotionerna 1993/94:N23 (s), 1993/94:N22 (s), 1993/94:N17 (s),1993/94:N405 (s) och 1993/94:N24 (v) -- att propositionen böravslås av och att regeringen skall anmodas att tillseatt den parlamentariska ges i uppdrag attanalysera konsekvenserna av en avreglering av elmarknaden. Medett sådant beslut av blir de nämnda motionerna helttillgodosedda i berörda delar. Även motion 1993/94:N26 (nyd)blir därmed i sak tillgodosedd. Utskottet redovisar i detföljande de olika områden som i denna del bör ingå uppdrag.IdeologiseringI den näringspolitik som bedrivs från det moderatleddaNäringsdepartementet utgör privatisering av statliga företag ettmål i sig. Hänsyn tas inte till huruvida en privatisering ärändamålsenlig eller ej.Regeringens privatiseringsambitioner har gett frågan omavreglering av elmarknaden en ny dimension. harsatts upp på regeringens privatiseringslista. Det svenskaelsystemet utgör, enligt utskottets mening, en del avinfrastrukturen, i likhet med t.ex. vägar och järnvägar.Utskottet kan inte acceptera regelförändringar som har tillsyfte att bana väg för en privatisering av .