bet · GH01BoU21 · 1994-05-21 00:00:00 — Utskottet avstyrkte i samband med förslagettill ändringar i hyreslagstiftningen (BoU 1983/84:29 s. 14) enmotion om att hyresrabatterna till allmännyttiga bostadsföretagborde påverka bruksvärdeshyrorna.Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till de uttalandensom tidigare gjorts och som redovisats ovan. Det är alltjämtenligt utskottets mening viktigt att jämförelsehyran ärrepresentativ och inte bestäms med hänsyn tagen till tillfälligaeller riktade subventioner, vilket skulle leda till en"devalvering" av bruksvärdet. Utskottet förutsätter attregeringen fortlöpande följer hur systemet tillämpas i dettaavseende. Något särskilt tillkännagivande synes inteerforderligt. Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo31(m) om kommunala subventioner och bruksvärdeshyran.I motionerna Bo250 (nyd) yrkande 11 och Bo413 (v) behandlasockså frågor om bruksvärdessystemet. Enligt Bo250 bör utredashur en rättvisare hyressättning skall kunna tillskapas medinriktning på att ge lägesfaktorn en ökad betydelse. Den andramotionen efterlyser ett mer utvecklat bruksvärdessystem där enlägenhets alla egenskaper kan ingå i bedömningen i syfte attskapa en rättvisare bostadsmarknad.Utskottet vill inledningsvis framhålla att bruksvärdessystemetger utrymme för att beakta en bostadslägenhets läge vidhyressättningen. En annan sak är att systemet understundom kanha tillämpats på ett sådant sätt att lägesfaktorn inte tillmätsden vikt som ursprungligen avsågs. Denna fråga berörs ipropositionen. Bl.a. konstateras att de allmännyttigabostadsföretagen och hyresgästorganisationerna börjat fästastörre vikt vid lägesfaktorn än vad som skett tidigare samt atti större utsträckning hänsyn tas till tillgång och efterfråganpå hyresbostäder vid hyresförhandlingarna. Bruksvärdet ansesdärför i viktiga avseenden ha återfått den flexibilitet somursprungligen åsyftades.När det gäller bruksvärdessystemets tillämpning delarutskottet regeringens bedömning att det kan förmärkas enskillnad mot tidigare. Bostadshyrorna synes inom systemets rammera anpassade till de boendes betalningsvilja. och gemensammakontaktorganet för bl.a. hyrestvister, ,har givit ut reviderade rekommendationer om hur olika egenskaperskall kunna värderas. Genom den utveckling som skett tillämpasbruksvärdessystemet i allt väsentligt så som ursprungligenavsetts, något som i sin tur kan väntas innebära en rimlighyresnivå och en rättvis hyresstruktur på en marknad i balans.Motionerna Bo250 (nyd) yrkande 11 och Bo413 (v) avstyrks i denmån de inte kan anses tillgodosedda genom vad utskottet nuanfört.Allmännyttiga bostadsföretags hyresledande rollI motion Bo221 (s) yrkande 1 föreslås attsjälvkostnadsprincipen för allmännyttiga bostadsföretagförtydligas och att de kommunala bostadsföretagen får behållasin prisdämpande roll i bruksvärdessystemet.Motionen väcktes under den allmänna motionstiden då regeringeninte hade tagit ställning till frågan om allmännyttanshyresledande roll. Någon ändring av den rollen föreslås inte ipropositionen. Av förarbetena till hyreslag (prop.1968:91, bil. A, s. 189) framgår att allmännyttanskostnadsbaserade hyressättning förväntades verka återhållande påhyresnivån i nyproduktionen. bedömdes den utgöra engaranti för att det statliga stödet till bostadsbyggandet skullekomma hyresgästerna till godo. Vid hyressättningen harutgångspunkten varit att hyrorna skall täcka företagetskostnader. , i vilka kommunen harett bestämmande inflytande, får enligt kommunallagen inte drivasmed vinstsyfte (2 kap. 7 §).Som framgått föreslås i propositionen ingen ändringbeträffande allmännyttans hyresledande roll. Förslaget i denunder allmänna motionstiden väckta motionen Bo221 (s) yrkande 1får anses tillgodosett vid ett bifall tillpropositionen. Motionen avstyrks.IkraftträdandetRegeringen föreslår att propositionen träder i kraft den 1juli 1994. Enligt motion Bo30 (s) yrkande 8 bör genomförandetskjutas upp till en senare tidpunkt. Syftet är enligt motionenatt hyresgäster och avtalsslutande parter skall hinna ändra sinakontrakt och avtal före genomförandet. Med den korta tid somstår till buds kommer enligt motionen de hyresgäster som saknarförhandlingsklausul inte att hinna få en sådan i sitthyreskontrakt i de fall hyresnämnden måste fatta beslut omdetta.De föreslagna lagändringarna i hyresförhandlingslagen kommeratt tillämpas på redan gällande hyresförhandlingsordningar ochhyresavtal. Även om det återstår endast innan deföreslagna lagändringarna vid ett bifall tillpropositionen träder i kraft, håller utskottet det för sannoliktatt de allra flesta hyresgäster, som vill ha enförhandlingsklausul i sina hyreskontrakt, också kommer att kunnafå det utan tidsutdräkt. Utskottet utgår ifrån att hyresvärdarnakommer att godta en begäran om att ett villkor om enförhandlingsklausul skall tas in i ett hyreskontrakt.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionBo30 (s) yrkande 8 om tidpunkten för ikraftträdandetav lagförslagen.Lagförslagen i övriga delarLagförslagen i övrigt i proposition 1993/94:199 har inteföranlett erinran eller särskilt yttrande. De bör därförbifallas.Lagförslaget i proposition 1993/94:239 om fortsatt giltighetav lagen om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt har inteföranlett utskottet att göra särskilt uttalande. Lagförslagettillstyrks.Övriga frågorUtskottet övergår därmed till att behandla motionerna från denallmänna motionstiden.ExpropriationI motion Bo409 (m) föreslås en översyn av expropriationslagensbestämmelser i syfte att stärka enskild äganderätt. Enligtmotionen borde det i en rättsstat vara en självklarhet atträttsordningen tillförsäkrar den enskilde medborgaren ersättningför hela förlusten vid expropriation av fastighet. Från dengrundläggande principen att markägarens förmögenhetsställningskall lämnas orubbad vid expropriation har gjorts ett undantaggenom den s.k. presumtionsregeln. Enligt motionärerna behöverden ses över. De anser att en sådan översyn blir nödvändig omegendomsskyddet skärps i grundlagen.Även i motion Bo416 (c) behandlas frågan om ersättning vidmarkintrång. Enligt motionären bör som grundläggande principgälla att markägaren får full ersättning för den skada som hanåsamkas vid olika intrång som påverkar förutsättningarna attbruka marken.Enligt expropriationslagen får fastighet som tillhör annan änstaten tas i anspråk med äganderätt, nyttjanderätt ellerservitutsrätt för vissa i lagen angivna ändamål. Exproprieras enfastighet i sin helhet skall i princip löseskillingen mosvarafastighetens marknadsvärde. En ökning av fastighetensmarknadsvärde som ägt rum före ansökningen,dock högst före talans väckande, och som beror påförväntningar om ändring i markens tillåtna användningssättbehöver emellertid inte ersättas (den s.k. presumtionsregeln).Om det däremot blir utrett att värdestegringen beror på annat änsådana förväntningar utgår ersättning för den markvärdestegringsom inträffat. Motivet för presumtionsregeln är attvärdestegring som beror på samhällets insatser inte skall behövaersättas.Även vid olika former av rådighetsinskränkning som regleras ilagstiftningen finns det rätt till ersättning i vissa fall. Områdighetsinskränkningen innebär att pågående markanvändning inomberörd del av fastigheten avsevärt försvåras skall ersättningutgå. Ersättning utgår således inte för vissa mindre ingripandeinskränkningar i rätten att fritt nyttja sin egendom.Både presumtionsregeln i expropriationslagen och ersättningvid rådighetsinskränkning har övervägts i samband medregeringens proposition 1993/94:117 Inkorporering avEuropakonventionen och andra fri- och rättighetsfrågor. Någonändring i de här aktuella ersättningsreglerna har inteföreslagits. I betänkande 1993/94:KU24har en motion om skydd för äganderätten med i grunden sammayrkande som i motion Bo409 avstyrkts. Utskottets förslag bifölls.Bostadsutskottet avstyrker med hänvisning till de gjordaövervägandena motionerna Bo409 (m) och Bo416 (c).Tillstånd till förvärv av hyresfastighetI motion Bo415 (s) föreslås att lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfastighet m.m. och bostadsförvaltningslagen (1977:792)skärps så att oseriösa personer förhindras att komma in påhyresfastighetsmarknaden. Även aktiebolagslagen kan enligtmotionären behöva ändras för att luckorna i lagstiftningen skalltäppas till.Med stöd av regeringens bemyndigande utsågs ensärskild utredare med uppdrag att göra en översyn avlagstiftningen om förvärv och förvaltning av hyresfastigheter.I betänkandet SOU 1994:23 Förvalta bostäder lämnas förslag tillåtgärder i syfte att öka möjligheterna att ingripa motfastighetsägare som agerar oseriöst, som lättnaderinförs för andra som vill förvärva hyresfastigheter.Betänkandet remissbehandlas . Enligt utskottets mening bör de fortsattaövervägandena avvaktas. Motion Bo415 (s) bör avslås.BostadsrättMotion Bo401 (m) tar upp förbudet i bostadsrättslagen motdubbelupplåtelse. Förbudet innebär att en hyresgäst, som vid enombildning inte vill delta i ombildningen, skall kunna bo kvar isin hyreslägenhet med samma besittningsskydd som föreombildningen. Skillnaden blir att han får bostadsrättsföreningensom hyresvärd. Även efter ombildningen kommer bostadslägenhetenatt vara upplåten med hyresrätt.Enligt motionären bör undantag från förbudet tillåtas i defall upplåtelse sker till kommun eller kommunalt bostadsbolag.Om kommunen eller det kommunala bostadsbolaget skulle gesmöjlighet att gå in som bostadsrättshavare till dehyreslägenheter, i vilka hyresgästerna inte vill delta i enombildning, skulle kraven på insatskapital från de boende somdeltar begränsas. Enligt motionären skulle en sådan ordning inteinnehålla några spekulativa inslag, och hyresgästerna skullekunna känna full trygghet i vetskapen om att kommunen eller detkommunala bolaget även framgent är deras hyresvärd. Samtidigtbör berörda hyresgäster enligt motionsförslaget tillförsäkras enoinskränkt bytesrätt.Utskottet behandlade ett motsvarande motionsyrkande senasthösten 1993 (1993/94:BoU2). Det avstyrktes med hänvisning tillett förslag från (Ds 1993:54) om införandeav s.k. bostadsrättsoption med samma syfte som motionsförslagethar, nämligen att underlätta ombildning från hyresrätt tillbostadsrätt. Promemorian har remissbehandlats. Flertalet avremissinstanserna har avstyrkt förslaget. Enligt vad utskotteterfarit bereds frågan alltjämt. Det förslag som förs fram imotionen om ett partiellt förbud mot dubbelupplåtelse börenligt utskottets mening också ingå i de fortsattaövervägandena. För att försäkra att så kommer att ske föreslårutskottet att med anledning av motion Bo401 (m) somsin mening ger regeringen detta till känna.En annan fråga som utskottet behandlade i angivnabetänkande var beslutsordningen inombostadsrättsföreningar vid installation av kabel-TV m.m. Fråganhar ånyo väckts genom motion Bo404 (fp), i vilken efterlyses ettminoritetsskydd i bostadsrättslagen vid beslut om kabel-TV.Beträffande gällande ordning hänvisas till angivnabetänkande. Utskottet är nu liksom inte berett attföreslå en sådan ändring i bostadsrättslagen som motionärenbegär och som skulle innebära en begränsning avbostadsrättsföreningarnas möjligheter att själva bestämma ifrågor om boendet. Utskottet avstyrker motion Bo404 (fp).HyresrättI två motioner, Bo408 och Bo414 (båda s), föreslås olikaåtgärder i syfte att minska antalet vräkningar. Enligtmotionärerna har antalet vräkningar ökat snabbt. De ändringar ihyreslagen vid dröjsmål med hyresbetalningen som trädde i kraftden bedöms få en liten betydelse för antaletvräkningar. Med hänvisning till slutsatserna i en genomKonsumentverkets och försorg framtagenforskningsrapport (1993/94:1) Vräkt i laga ordning ansermotionärerna att det är nödvändigt att skyndsamt överväga olikaåtgärder för att minska antalet vräkningar. Enligt motion Bo408(s) yrkande 1 bör det läggas fram förslag om förbättringar ihyreslagen i enlighet med betänkade i defall där det inte tidigare skett. I motivtexten omnämns bl.a.att hyresrätten inte bör kunna förverkas om det som liggerhyresgästen till last är av ringa betydelse. Det föreslås ocksåen skyldighet att informera om möjligheterna till bostadsbidrag.I yrkande 2 föreslås att regeringen överväger de förslag tillåtgärder som angetts i forskningsrapporten. I denna del nämnsinrättande av en vräkningsakut och skyldighet för värden attinformera hyresgästen vid ändrade betalningsrutiner. Yrkande 3innehåller ett förslag till överväganden beträffande åtgärdersom möjliggör hyressänkning. I yrkande 4 och motivledes i motionBo414 (s) anförs att rådgivning måsteförbättras. Sistnämnda motion innehåller också förslag om atttidsfristerna vid förverkande av hyresrätt bör ses över, attreglerna vid upprepade försummelser med hyrans betalning börliberaliseras samt att möjlighet till retroaktivt bostadsbidraginförs.Utskottet noterar att motionerna i huvudsak tar upp frågor somrör förverkande av hyresrätt på grund av dröjsmål med betalningav hyra. Utskottet behandlade proposition1992/93:24 om vissa ändringar i hyreslagen (bet. 1992/93:BoU24).I det sammanhanget övervägdes bl.a. Hyreslagsutredningensförslag till lagändring vid dröjsmål med hyresbetalningar ochbestämmelserna som gäller vid upprepade försummelser medhyresbetalning. Utskottet avstyrkte emellertid motionerna ochförordade att regeringens lagförslag genomfördes, dock med denändringen att återvinningsfristen förlängdes från två veckortill . För socialnämndernas del -- eller den nämnd somfullgör uppgifter -- innebär lagändringarna attde fått större möjligheter att hjälpa en hyresgäst att behållasin bostad genom att de kan åta sig betalningsansvaret förhyran. Någon ändring av gällande lagstiftning vid upprepadebetalningsförsummelser föreslogs inte. Däremot föreslogsändringar i störningsfallen som syftade till att förbättraboendemiljön för hyresgäster som blir störda. Lagändringarna har varit i kraft mindre änett år. Det är därför för tidigt att dra några säkra slutsatserom deras betydelse för bl.a. ekonomiskt svaga hushåll.Utskottet delar motionärernas oro över det växande antaletvräkta hushåll. Det är emellertid tveksamt om ett genomförandeav de i motionerna framförda förslagen om ändringar i hyreslageni någon avgörande grad förbättrar situationen. Andra faktorersåsom den allmänna konjunkturnedgången har bl.a. lett till attmånga hushåll fått nedsatt betalningsförmåga. Utskottet vill isammanhanget erinra om att regeringen tillsatt en arbetsgrupp,med uppgift att följa bostadsförsörjningen för svaga hushåll.Den har bl.a. att överväga de vräkningshotade hushållenssituation. Om övervägandena visar att bostadsfrågan för dessahushåll inte löses på ett tillfredsställande sätt, bör gruppenockså närmare analysera skälen för detta. Gruppen skall vidarefortlöpande bedöma om några åtgärder bör vidtagas och vid behovlämna förslag till sådana åtgärder, allt enligt bilagan.Utskottet har vidare erfarit att avser att seöver sina Allmänna Råd i syfte att ge vägledning åtsocialnämnderna i en vräkningssituation.Med hänvisning till vad ovan redovisats om tidigareställningstagande och pågående överväganden m.m. anser utskottetatt det inte finns tillräcklig anledning att på nytt övervägaändringar i hyreslagens bestämmelser om förverkande avhyresrätt eller att nu överväga övriga förslag som förs fram.Motionerna Bo408 och Bo414 (båda s) avstyrks.Andra upplåtelseformerI tre motioner, Bo225 (m) i motsvarande del, Bo250 (nyd)yrkande 1 och Bo411 (kds), föreslås ett riksdagenstillkännagivande till regeringen som går ut på att regeringenbör förelägga förslag om s.k. ägarlägenheter. Fråganom att införa en möjlighet att äga lägenheter i flerbostadshushar övervägts av den tillkalladeÄgarlägenhetsutredningen i betänkandet SOU 1982:40Ägarlägenheter. Betänkandet remissbehandlades men ledde intetill lagstiftning.Inom har ett system medägarlägenheter övervägts. hölls en avdepartementet anordnad utfrågning i ärendet och i april 1994sändes promemorian Förstärkt bostadsrätt -- en enklare modell avägarlägenheter (Ds 1994:59), som utarbetats inom departementet,ut på remiss. Promemorian innehåller förslag till vissalagändringar i bl.a. bostadsrättslagen. Av promemorian framgårockså att regeringen avser att tillkalla en särskild utredaremed uppgift att lämna förslag till lagändringar i syfte bl.a.att kunna bilda fastigheter i flera plan.Syftet med förslagen i motionerna får anses i inte ringa gradtillgodosett. Ett tillkännagivande i ärendet kan inte anseserforderligt. Motionerna Bo225 (m), i motsvarande del, Bo250(nyd) yrkande 1 och Bo411 (kds) avstyrks med hänsvisning tilldet anförda. beträffande avslag på förslaget om ändringar ihyresförhandlingslagen m.m.att avslår motionerna 1993/94:Bo28 och 1993/94:Bo29,res. 1 (s)2. beträffande hyresgästorganisationers ställningatt avslår motion 1993/94:Bo30 yrkande 1,res. 2 (s) - villk. mom. 13. beträffande flera förhandlingsordningar i ett husatt med avslag på motion 1993/94:Bo30 yrkande 4antar regeringens förslag tilla. lag om ändring i hyresförhandlingslagen såvitt avserupphävande av 4 § och ändring av 3, 6 och 10 §§, i den lydelsesom framgår av bilaga 1 till detta betänkande,b. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder såvitt avser upphävande av 17 § fjärde stycket,res. 3 (s) - villk. mom. 14. beträffande förhandlingsersättningatt med avslag på motion 1993/94:Bo30 yrkande 2antar regeringens förslag tilla. lag om ändring i hyresförhandlingslagen såvitt avser 20 §,b. lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 55 §fjärde stycket, allt i den lydelse som framgår av bilaga 1 tilldetta betänkande,res. 4 (s) - villk. mom. 15. beträffande samma hyra för likvärdiga lägenheteratt med avslag på motion 1993/94:Bo30 yrkande 3antar regeringens förslag till lag om ändring ihyresförhandlingslagen såvitt avser 21 § i den lydelse somframgår av bilaga 1 till detta betänkande,res. 5 (s) - villk. mom. 16. beträffande inflyttningshyroratt avslår motion 1993/94:Bo30 yrkande 5,res. 6 (s) - villk. mom. 17. beträffande den s.k. passivitetsregelnatt med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1993/94:Bo30 yrkande 6 antara. utskottets förslag till lag om ändring i jordabalken såvittavser 12 kap. 44 § och 54 a § i den lydelse som framgår avbilaga 2 till detta betänkande ochb. regeringens förslag till lag om ändring i 12 kap.jordabalken såvitt avser 55 c § tredje stycket och 63 § i denlydelse som framgår av bilaga 1 till detta betänkande,res. 7 (s) - villk. mom. 18. beträffande hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m.att med avslag på motion 1993/94:Bo30 yrkande 7dels antar, i den lydelse som framgår av bilaga 1 tilldetta betänkande, regeringens förslag tilla. lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 18 a--c,42, 47, 53 §§, 55 § andra, tredje och femte styckena, 55 a och b§§, 55 c § första, andra och fjärde--sjunde styckena, 55 d, 66,67, 70 och 73 §§,b. lag om upphävande av bostadssaneringslagen (1973:531),c. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792),d. lag om ändring i (1987:10),e. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder såvitt avser 4 §, 16 §, 17 § andra stycket, 22, 23och 32 §§,e. lag om ändring i lagen (1974:1082) om Bostadsdomstol såvittavser 28 §,f. lag om ändring i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m.,dels godkänner vad i proposition 1993/94:199 förordats omhyresgästinflytande över den statliga bostadsfinansieringen avombyggnader av hyreshus,res. 8 (s)9. beträffande kommunala subventioner ochbruksvärdeshyranatt avslår motion 1993/94:Bo31,10. beträffande bruksvärdessystemetatt avslår motionerna 1993/94:Bo250 yrkande 11 och1993/94:Bo413,res. 9 (nyd)11. beträffande allmännyttans hyresledande rollatt avslår motion 1993/94:Bo221 yrkande 1,12. beträffande tidpunkten för ikraftträdandetatt med avslag på motion 1993/94:Bo30 yrkande 8bifaller regeringens förslag om genomförandetidpunkt, somframgår av bilaga 1 till detta betänkande,res. 10 (s) - villk. mom. 113. beträffande lagförslagen i övrigtatt , i den mån förslagen inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan, antar regeringens förslag till -- ibilaga 1 till detta betänkande intagna --a. lag om ändring i hyresförhandlingslagen,b. lag om ändring i jordabalken, såvitt avser 12 kap.c. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder,d. lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol,e. lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:1242) omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt,14. beträffande skydd för äganderättenatt avslår motionerna 1993/94:Bo409 och1993/94:Bo416,15. beträffande översyn av lagstiftningen om förvärv ochförvaltning av hyresfastigheteratt avslår motion 1993/94:Bo415,16. beträffande partiellt förbud mot dubbelupplåtelseatt med anledning av motion 1993/94:Bo401 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. beträffande minoritetsskydd i bostadsrättslagen vidbeslut om kabel-TVatt avslår motion 1993/94:Bo404,res. 11 (fp, kds)18. beträffande förverkande av hyresrättatt avslår motionerna 1993/94:Bo408 och1993/94:Bo414,res. 12 (s)19. beträffande ägarlägenheteratt avslår motionerna 1993/94:Bo225 i motsvarandedel, 1993/94:Bo250 yrkande 1 och 1993/94:411.res. 13 (nyd)den 19 maj 1994På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och i (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Avslag på förslaget om ändringar i hyresförhandlingslagenm.m. (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Ett viktigt syfte" och slutar med "Motionerna avstyrks"bort ha följande lydelse:Som anförs i propositionen har det nuvarandehyresförhandlingssystemet många väl dokumenterade fördelar frånpraktiska utgångspunkter för såväl hyresgäster som hyresvärdar.Det kollektiva systemet ger hyresgästerna bättre möjligheter atthävda sina rättigheter än om var och en skulle förhandla själv.Systemet är kostnadsbesparande. taransvar för alla hyresgäster oavsett medlemskap. Systemet harfunnits och är därmed väl etablerat.Vissa förändringar kan dock behöva övervägas. Som anförs imotion Bo29 (s) bör den enskilde hyresgästens möjligheter attsjälv förhandla om de hyresvillkor som rör hans eget boendeförbättras. Det bör också underlättas för flera föreningar attorganisera de boende.Enligt utskottets bedömning har emellertid regeringen valtlösningar som innehåller nackdelar för de enskilda hyresgästernaoch som hotar deras trygghet i boendet. Förslaget innebärframför allt en risk för att bruksvärdessystemet urholkas. Detöppnar möjligheter för hyresvärdarna att hyra ut tillhögstbjudande. När det råder brist på lägenheter kommer, omförslaget genomförs, hyrorna att pressas uppåt i attraktivaområden. Detta leder till ökad segregation. De ekonomiskt svagahushållen, som inte sällan är barnfamiljer, får hålla till godomed lägenheter som ratats av dem som haft råd att betala. Föratt slå vakt om bruksvärdessystemet och besittningsskyddet bördärför enskilt avtalade hyror enligt utskottets mening inte ingåi jämförelsematerialet utan endast kollektivt avtalade.Regeringens förslag innebär också att hyrorna tillåts bliolika för likvärdiga lägenheter i samma hus. Det är en inteacceptabel konsekvens av att flera organisationer enligtregeringens förslag tillåts förhandla i samma hus. Förslagetkommer därigenom att leda till uppenbara orättvisor och krångel.Dessutom försämras hyresgästernas möjligheter att påverka sinagemensamma angelägenheter. Enligt utskottets mening bör förbudetmot flera än en förhandlingsordning i ett hus behållas. som flertalet hyresgäster i ett hus vill ha somföreträdare bör företräda alla i huset.Det kan också ifrågasättas hur "frivilligt" det blir för deenskilda hyresgästerna att välja. Det kan ligga ifastighetsägarens intresse att försöka förmå hyresgästen attställa sig utanför en hyresgästorganisation.