bet · GH01JoU14 · 1994-02-24 00:00:00 — Vilken ljusintensitet som når olikadelar av ett stall är beroende av fönstrens placering ochbyggnadens utformning. Eftersom ljuset har en direkt påverkan pådjurens beteende och produktion är kunskap om hurdagsljusinsläpp skall utformas samt dess påverkan på djurenviktig.Ventilation och uppvärmning. Stallarnas konstruktion ochplanlösning påverkar värmebalansen och möjligheterna attåstadkomma en väl fungerande ventilation. Valet av uppvärmnings-och ventilationssystem kan vidare påverka förekomsten avammoniak.Arbetsmiljö. De arbetsmiljöaspekter som måste beaktas vidinförande av nya system inom värphönshållningen är enligtJordbruksverket följande: luftkvaliteten med avseende påammoniak, koldioxid, damm och endotoxiner samtolycksfallsrisker, arbetsställningar och arbetsrörelser,arbetsorganisation och arbetstidsåtgång samt övriga faktorersåsom psykisk belastning, buller och belysning.Högre halter av ammoniak, damm och endotoxiner harkonstaterats i de alternativa systemen jämfört med bursystemen.Genom vissa skötselåtgärder och tekniska lösningar kan enligtJordbruksverkets bedömning halterna minskas till fulltacceptabla nivåer.I djurstallar bildas ammoniak vid bl.a. mikrobiell omsättningav kväve i gödseln. Ventilationsflöde, gödselns lagringstid istallarna, gödselns fukthalt, storleken av de ytor som ärbelagda med gödsel och temperatur påverkar emission ochkoncentration av ammoniak. Begränsning av gödselns lagringstidär den viktigaste åtgärden för att minska ammoniakemissionen. Enannan åtgärd är att minska fukthalten i gödseln, t.ex. medgolvvärmesystem och genom ventilationstekniska lösningar.Huvuddelen av den koldioxid som förekommer i stallar kommerfrån djurens utandningsluft. En viss mängd kan också avges genomnedbrytning av gödseln. Halten av koldioxid ger främst ett måttpå ett stalls luftkvalitet. Med normala ventilationsflöden förvärphönsstallar skall koldioxidhalten enligt Jordbruksverketkunna hållas på nivåer som med god säkerhetsmarginalunderskrider Arbetarskyddsstyrelsens gränsvärden.De faktorer som påverkar dammförekomsten i stallar är främstdjurens aktivitet, djurtäthet och fuktförhållanden. Ventilation,foderslag och strömedel bedöms ha relativt liten inverkanjämfört med nämnda faktorer. Vid pågående projekt byggnadsteknik testas olikatekniker för att reducera dammet. Resultaten av dessa kommer attredovisas efter hand. Exponering för organiskt damm kan ocksåreduceras med lämpligt andningsskydd. Vid insättning ochuttagning av fjäderfä i burar och stallar för lösgående höns kanfilterskydd med fläkt behöva användas.De arbetsmoment som är besvärligast i alternativainhysningssystem är insamling av fellagda ägg och renhållning.Inredningar i alternativa system är oftast av material ochutformning som gör rengöringen besvärlig och tidsödande.Olycksfallsrisker finns vid den direkta djurhanteringen(hackning, rivsår etc.) och vid hantering av teknisk utrustningsåsom utgödslingsanläggningar. Bullret i fjäderfästallar liggerofta på så hög nivå att det finns risk för hörselskador.Jordbruksverket anser det svårt att bedöma riskerna för attolycksfall och bullerskador ökar eller minskar vid arbete ialternativa system jämfört med i bursystem.Belysningen i fjäderfästallar, oberoende av system, är oftamycket svag (endast några lux). Det kan bidra till dåligaarbetsställningar och ökad olycksfallsrisk. Det kan ocksåmedföra en allmän otrivsel. Tillsynen av djur samt foder- ochvattenautomater innebär besvärliga arbetsställningar både ialternativa system och bursystem. Den maskinella utgödslingenmed s.k. gödselmattor är densamma i båda systemen. Utplockningav djur bedöms vara mer ansträngande i stallar för frigåendehöns än i burhönsstallar. Vid insättning av djur råder detomvända förhållandet.Den nära kontakten med hönsen i frigående system kan avskötare upplevas som psykiskt pressande. Andra skötare kan sepositiva aspekter i en närkontakt med djuren där de kan se merav djurens naturliga beteende. Kunskapen om attityderna blanddjurägare och skötare avseende alternativa system är dockbristfällig.Tidsåtgången och hur arbetet organiseras är viktiga faktorersom påverkar dels lönsamheten, dels i vilken utsträckningpersonal utsätts för olika miljöfaktorer och risker. Envälplanerad arbetsorganisation utnyttjar också tillgängligpersonal på ett optimalt sätt vad gäller omväxlandearbetsuppgifter, ökat ansvar, fördjupade kunskaper och enminskad arbetsbelastning.I en enkätundersökning som genomfört bland 30äggproducenter med fler än 500 golvhöns har 15 av 22 svarandeuppgett att de inte hade några problem med arbetsmiljön medantvå producenter uppgav att de hade problem med damm. De övrigafem angav olika problem nämligen rengöring, avsaknad avautomatisk utgödsling, fukt , golvägg samt att lokaleninte var anpassad för djurhållningen.När det gällde stallmiljön uppgav 19 av de 22 svarandeproducenterna att de inte hade några problem medan tre angavproblem med fukt, hög ammoniakhalt resp. damm.Program för provning av ny teknikEnligt 7 § djurskyddsförordningen skall nya tekniska systemoch ny teknisk utrustning för djurhållning ha godkänts fråndjurhälso- och djurskyddssynpunkt innan de får användas. Frågorom godkännande av ny teknik prövas av tillsatte en särskildreferensgrupp med uppgift att vara rådgivande till verket viduppläggning och utvärdering av försöksmässig provning av nyasystem för värphönshållning. I gruppen ingår bl.a.representanter för forskningen på området, näringen,arbetarskyddet och djurskyddsorganisationer.I mars 1992 fastställde ett program förutvärderingen av nya system för frigående värphöns. Programmetinnebär att varje enskilt fabrikat provas. Provningen genomförsi två faser, en experimentell fas och en fältfas. Förprovningarna ansvarar en forskare.Den experimentella provningsfasen omfattar minst tvåproduktionsomgångar och kontrolleras av den provningsansvarigeforskaren. Fasen syftar till att ge detaljerade kunskaper omsystemets funktion och till att ge underlag för beslut omfortsatt provning av systemet i fältfas.Fältfasen omfattar minst 15 produktionsomgångar och syftartill att ge ett bredare och säkrare kunskapsunderlag än vad somfinns från den experimentella provningen. Fältfasen är begränsadtill 10 anläggningar eller 100 000 höns.Utvärderingen sker med utgångspunkt från dels vissafastställda gränsvärden och godtagbara nivåer, dels särskildabedömningar av ansvarig forskare. Gränsvärden och godtagbaranivåer omfattar bl.a. hönsens befjädring, skador, dödlighet ochluftkvalitet i systemet. För andra parametrar såsom djurbeteendeoch arbetsmiljö görs särskilda bedömningar av i första hand denprovningsansvarige forskaren. För att ett fabrikat skallgodkännas krävs enligt i princip attprovningsresultaten på alla punkter uppfyller kraven i det avverket fastställda utvärderingsprogrammet.Jordbruksverket beviljar ersättning till denprovningsansvarige forskaren och dennes medarbetare. Djurägaresom medverkar i fältprovningsfasen ersätts med peromgång.För närvarande provas tre olika fabrikat varav två fabrikatgenomgår provning i fältfasen och ett fabrikat genomgår provningi den experimentella fasen. Det fabrikat som kommit längst iprovningen kan prövas för godkännande tidigast sommaren 1995.Jordbruksverket uppskattar att det fabrikat som provas i denexperimentella fasen kan bli klart för prövning för godkännandetidigast sommaren år 1996.ProduktionskostnaderEnligt redovisning är jämförelser mellanlönsamheten i äggproduktion i bursystem och i alternativa systemsvåra att göra eftersom det ännu är oklart vilka alternativasystem som kommer att vara godkända . Likaså råderdelade meningar om kostnaderna i alternativa system. Ett problemvid kalkylering av kostnaderna i alternativa system är, enligtJordbruksverket, svårigheterna att förutsäga och kalkylera föreventuella produktionsstörningar såsom kvalsterangrepp ochkoccidiosutbrott.Jordbruksverket redovisar i sin rapport en jämförande kalkylutförd av Kronägg ek. Enligt kalkylen ärproduktionskostnaden i alternativa system högre per kiloägg i alternativa system jämfört med i bursystem. Beräkningarnaär gjorda på en buranläggning för 7 500 höns med en beläggningpå 20 höns/m2 golvyta och en alternativ anläggning för5 625 höns med 15 höns/m2 golvyta.Vid beräkningarna har bl.a. följande antaganden gjorts.Inköpspriset för unghönsen antas vara högre på grund av attandra krav ställs vid uppfödningen av höns avsedda förgolvsystem. Foderförbrukningen antas vara högre i detalternativa systemet på grund av en sämre befjädring och ettökat foderspill. Produktionen antas vara lägre ialternativsystemet. Vidare antas byggnadskostnaden vara högre pågrund av en lägre beläggning och kostnaden för inredningberäknas också vara högre.Arbete är den kostnadspost som står för den största andelen avden merkostnad som uppstår vid produktion i alternativa system.I den ovan refererade kalkylen har arbetstidsåtgången beräknatsvara 3 gånger större i det alternativa systemet jämfört medbursystemet. bedömer dock att denna uppskattningkan vara något hög eftersom andra studier har visat enmotsvarande ökning med 2,5 gånger. Verket bedömer vidare attökade kunskaper om djurhållningen och ökade tillverkningsvolymerav inredningar kommer att medföra sänkta kostnader föräggproduktion i alternativa system.Regeringens ställningstagandeUnder rubriken redovisas ikorthet förslag och remissinstansernassynpunkter. Vidare anför regeringen bl.a.:Den nya djurskyddslagen innebär bl.a. att det för djur inomhusdjursskötseln ställs särskilda krav som innebär att sådanadjur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ettsådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighetatt bete sig naturligt.Burhållningen av värphöns är ett av de mest intensivaproduktionssystemen inom husdjurshållningen. I propositionen omdjurskyddslagen (prop. 1987/88:93) konstaterades att även om enutveckling av bursystemet hade skett som systemettillämpats tillgodoser burarna inte ens några av de mestgrundläggande behoven hos hönorna, som t.ex. att kunna röra sig,sprätta, flaxa, sandbada och putsa fjädrarna och att kunna läggasina ägg i reden. beslut om förbud mot att hållavärphöns i bur innebar att det gavs enövergångstid för utveckling av nya system för hållandeav värphöns.Av remissbehandlingen och den diskussion som den 12 november1993 hölls i framgår att det råderenighet om att nuvarande bursystem skall avvecklas men attuppfattningarna är delade om förbudet kangenomföras samt om vilka system som bör vara tillåtna iframtiden.Före år 1960 hölls värphöns i med några få undantaguteslutande på golv. installeradesvanligen burar och hålls av värphönsen i bur. Denya system för hållande av värphöns som utvecklas är iprincip en vidareutveckling av de traditionella golvsystemen.Genom att fler våningsplan införs i systemen, t.ex. i form avnäthyllor, ökar den totala tillgängliga ytan i anläggningen, ochbeläggningen per kvadratmeter byggnadsyta kan ökas. Utvecklingenav de nya systemen har dock inte varit problemfri. kvarstår flera problem att lösa. Dettagäller framför allt fjäderplockning och hackning. Även inomområdet stall- och arbetsmiljö samt bekämpning av koccidier ochkvalster kvarstår vissa problem att lösa. Produktionen måsteenligt verket nå en viss säkerhet innan systemen kan bli allmäntförekommande och accepterade.Av framgår dock också attgolvsystemen i flera avseenden har kunnat förbättras genom denforskning som bedrivits. Enligt verket kan halterna avammoniak, damm och endotoxiner komma ner till fullt acceptablanivåer genom vissa skötselåtgärder och tekniska lösningar.Vidare har bl.a. frekvensen fotbens- och bröstbensskador kunnatreduceras genom en förbättrad utformning av sittpinnarna.Andelen golvägg har kunnat minskas genom bättre anpassadeuppfödningssystem för unghönsen. Vidare har identifierats flerafaktorer som bedöms vara av betydelse för resultaten i dealternativa systemen såsom djurmaterial,uppfödningsförhållandena, fodrets sammansättning och struktur,ströbäddens sammansättning och egenskaper samt tekniker förgödselhantering och ventilation, m.m.Jordbruksverkets program för utvärdering av de nya systemeninnebär att varje enskilt fabrikat provas. Provningen genomförsi en experimentell fas omfattande minst två produktionsomgångaroch en fältfas omfattande minst 15 produktionsomgångar. Vidprovningen utvärderas systemen med utgångspunkt i gränsvärdenoch godtagbara nivåer. Enligt regeringens bedömning behöver intekriterier för ett godkännande av de nya systemen för hållande avvärphöns nödvändigtvis innebära att de måste vara bättre fördjurhälsan och arbetsmiljön än nuvarande burhållningssystem.Resultaten skall dock vara i överensstämmelse med de krav somskall ställas på en godtagbar arbetsmiljö och djurhälsa. Densamlade bedömningen måste innefatta hänsyn inte bara tilldjurhälsan och arbetsmiljön utan också till hönsens möjligheteratt utöva ett naturligt beteende.Jordbruksverkets rapport är emellertid inte tillräcklig somunderlag för en direkt jämförelse mellan de problem somförekommer i bursystemen och de som förekommer i andra systemför hållande av höns. anser attrapporten inte tillräckligt väl belyser för- och nackdelarna medbursystem resp. alternativa system. att det i rapporten inte nämns att sammadjurhälso- och arbetsmiljöproblem som beskrivs vid golvhållningav höns delvis också förekommer i bursystemen. Förbundet haruppfattat rapporten som delvis tendentiös. Nordiska samfundetmot plågsamma djurförsök och anför i ett gemensamt yttrande att organisationernasaknar en beskrivning av hälsoläget i burar och de vanligaproduktionssjukdomarna såsom äggledarinflammationer,leverförfettningar, bölder, skelett- och muskelsvaghet samtbeteendestörningar. Vidare nämner organisationerna flera av deproblem som sammanhänger med bursystemet.Regeringen delar dessa remissinstansers uppfattning attproblemen i de nuvarande burhållningssystemen inte ärtillräckligt belysta i rapporten. Det hade enligt regeringensmening varit värdefullt med en redovisning av förekommandeinhysningsformer och en jämförelse mellan dessa med avseende pådjurhälsa, beteende och arbetsmiljö.Flera remissinstanser har riktat kritik mot att forsknings-och utvecklingsarbetet inte kom 1988 när beslutet omburförbudet fattades. Trots detta har som nämnts systemenredan nu i flera avseenden kunnat förbättras.Provningsresultaten måste dock komma upp till godtagbara nivåerför att de skall kunna godkännas. Mot bakgrund av bl.a. detforskningsprogram som och StiftelsenLantbruksforskning beslutat om bedömer regeringen attförutsättningarna för att målet skall kunna nås harökat betydligt. Som verket och stiftelsen understryker i sittforskningsprogram är dock en grundläggande förutsättning för attuppnå uppställda krav att utvecklingsarbetet bygger på enhelhetssyn och ett samarbete mellan berörda forskare. Eftersomallt fler länder i , såsom , , ,, och , engagerar sig i alternativainhysningssystem för höns är det även angeläget att på detinternationella planet samordna arbetet mellan olikaforskargrupper för att påskynda processen. Regeringen bedömerockså att takten i utvecklingsarbetet har ökat betydligt ochbedöms öka ytterligare ju mer kunskaper som erhålls om de nyasystemen och om de faktorer som påverkar bl.a. djurhälsa ochmiljö.Mot bakgrund av detta är regeringens samlade bedömning attförbudet mot att inhysa värphöns i bur skallligga fast i enlighet med beslut. Det återstårfortfarande tills förbudet träder i kraft, ochforskningsresultaten i de alternativa systemen bör kunna nå godtagbara nivåer. Regeringen vill dock betonavikten av att tillräckliga resurser satsas både från näringenoch andra forskningsfinansiärer, såsom ,på forskningen och utvecklingen av nya system.Föreningen fjäderfäskötsel uttrycker farhågor ommöjligheterna att byta ut nuvarande buranläggningar motalternativa system . Föreningen anför bl.a. att förnärvarande hålls av 6 miljoner värphöns iburanläggningar och att det för att ersätta samtliga burar krävsatt ca 1 miljon hönsplatser ersätts med alternativasystem fram . Vidare anför föreningen att prövningoch godkännande av godtagbara alternativa system kan sketidigast . Det skulle innebära en bytestakt av ca 2miljoner hönsplatser . Föreningen anser att detta skullevara en omöjlighet.Regeringen är medveten om att vissa svårigheter kan uppstå närett stort antal buranläggningar skall ersättas med alternativasystem. Enligt regeringens mening är det emellertid för tidigtatt göra en bedömning av hur som i praktikenkan komma att krävas för att ersätta buranläggningarna, bl.a.eftersom något system ännu inte är färdigprovat.Det är emellertid viktigt att utvecklingen noga följs påområdet. Regeringen uppdrog åt Jordbruksverketatt fortlöpande följa utvecklingen inom äggproduktionen.Uppdraget skall redovisas i verkets anslagsframställningtill regeringen. Regeringen förutsätter att isina redovisningar av uppdraget lämnar enlägesbeskrivning av utvecklingen av nya system och i vilkenomfattning som nuvarande buranläggningar byts ut mot alternativasystem.För att få en samlad bedömning av eventuella åtgärder som kanbehöva vidtagas för att kunna genomföra förbudet bör enkontrollstation inrättas . Regeringen har för avsikt attge i uppdrag att inför kontrollstationenredovisa till regeringen de eventuella problem som då kvarstårsamt ge förslag till åtgärder för att lösa dessa till år 1999.När det gäller produktionskostnader i de alternativa systemenunderstryker flera remissinstanser att produktionen måste ge enrimlig lönsamhet. Enligt redovisning råder dockdelade meningar om kostnaderna i dessa system. Fleraremissinstanser har också ifrågasatt den ekonomiska kalkyl medkostnadsjämförelser mellan äggproduktion i bur och i alternativasystem som redovisas i . iSkaraborgs län påpekar att kalkylen är baserad på beräkningarfrån branschföreträdare och från försöksresultat som i sin turär grundade på försök utförda med den kunskap som då vartillgänglig om lösgående höns. Vidare ifrågasätter Länsstyrelsenberäkningen av tidsåtgången i de båda systemen och anför attdetta är väsentligt eftersom en avsevärd del av merkostnaden förägg producerade i golvhållningssystem härrör från skillnader iarbetstid. Bl.a. , Nordiska samfundetmot plågsamma djurförsök och anser att den beräknade tidsåtgången i kalkylen förburhönsproduktion innebär att djurskyddslagstiftningens krav påtillsyn och skötsel av djuren inte uppfylls.Oavsett vilken merkostnad som dagens alternativa system medföri jämförelse med burhållningssystem bör enligt regeringensmening förutsättningarna för en lönsam produktion öka i och medatt kunskaperna ökar och systemen därmed successivt kanförbättras. Inredningskostnaderna bör också såsomJordbruksverket bedömer minska med ökadetillverkningsvolymer. Konsumentforum anför i sitt yttrande attkonsumenterna är beredda att betala något mer för etiskt ochkvalitetsmässigt riktigt producerade produkter och att ägg hörtill ett av våra billigaste livsmedel. Liknande synpunkterframförs av som anger att enprishöjning på /kg inte skulle utgöra något hinder.Det är viktigt att värna om den svenska äggproduktionen så attriksdagens beslut att avveckla nuvarande burhållningssystem inteinnebär att svensk äggproduktion slås ut och ersätts med äggproducerade i andra länders bursystem.Beslutet innebär en stor fysisk omställning av enproduktionsgren. I enlighet med vad som anförs i proposition1990/91:191 om vissa livsmedelspolitiska frågor kan selektivastödåtgärder behöva vidtagas om utvecklingen visar attsvårigheter föreligger att genomföra åtgärder t.ex. förinförande av alternativa former till hållande av burhöns.Jordbruksverket anser att djurskyddsföreskrifterna i likhetmed vad som gäller i inte bör förbjuda burhållningeftersom ordet bur har vissa begränsningar och att en framtidahönshållning på något sätt måste begränsa hönsens rörlighet.Jordbruksverket föreslår i stället att det idjurskyddsföreskrifterna införs krav på att höns skall kunnautöva vissa naturliga beteenden såsom sandbada, ha möjlighet attutnyttja sittpinnar och att lägga ägg i rede samt ha möjlighettill viss rörlighet.Lantbruksuniversitetet anser att begreppet bur bör definierassnarast. förordar att vägenöppnas för en förutsättningslös forskning på större burar medsärskild utrustning där hönsen har möjlighet att utöva vissanaturliga beteenden. , FöreningenSvensk fjäderfäskötsel, Kronägg och veterinärförbundanför liknande synpunkter. i anseratt det är ytterst väsentligt att forskningen helt är inriktadpå att få fram vettiga alternativa system för lösgående höns ochingenting annat. mot plågsamma djurförsök ochSveriges djurskyddsföreningars riksförbund anser att det voreolyckligt om det öppnades möjlighet att ha någon typ avmodifierade burar.I propositionen om djurskyddslag, m.m. konstaterades att ävenom en utveckling av bursystemet hade skett somsystemet tillämpats tillgodoser burarna inte ens några av demest grundläggande behoven hos hönorna. Detta gäller t.ex.hönornas möjlighet att kunna röra sig, sprätta, flaxa, sandbadaoch putsa fjädrarna, sitta på pinne och att kunna lägga sina äggi reden.De bursystem som har forskats på uppfyller endast fåav de nämnda kriterierna. Enligt regeringens mening är detviktigt att de nya systemen ger hönsen en tillräckligrörelsefrihet och att djurens beteendebehov i de nämndaavseendena tillgodoses för att systemen skall kunna ansesuppfylla djurskyddslagens krav på att djuren skall hållas på ettsådant sätt att det ger dem möjlighet att bete sig naturligt.Systemen skall naturligtvis också i övrigt uppfylla de krav sombör ställas från djurhälso- och arbetsmiljösynpunkt. Det börinte heller accepteras att s.k. näbbtrimning kommer tillanvändning. Oberoende av vilken innebörd som kan läggas ibegreppet bur skall arbetet således inriktas på att utvecklasystem som uppfyller de ställda kraven vilket enligt regeringensbedömning innebär att utvecklingsarbetet skall inriktas på andrasystem än burhållningssystem. beslut att nuvarandeburhållningssystem skall avvecklas och bör vara avvecklat år1998 bör således ligga fast.Som redovisats i avsnittet om gällande regler inom EG har EGsärskilda bestämmelser om hur ägg får märkas med avseende påproduktionssystem. har i sin rapport föreslagitatt ett sådant system införs också i . Som skäl anförsatt det föreligger en begreppsförvirring på marknaden när detgäller märkning av ägg. Vidare att konsumenternas reaktioner meden entydig märkning kunde bli tydligare och avläsas lättare.Flera remissinstanser understryker också vikten av att ettmärkningssystem införs.Regeringen delar bedömning att ett frivilligtmärkningssystem med utgångspunkt från produktionssättet bör gekonsumenten möjlighet att välja önskad vara och att förekomstenav vilseledande begrepp vid försäljning av alternativtproducerade ägg till konsumenter då kan minska. Riksdagenbeslutade bl.a. om ändringar i livsmedelslagen(1971:511) i anledning av (prop. 1992/93:119, bet.1992/93:JoU6, rskr. 1992/93:243). Ändringarna, som avses träda ikraft med , innebär bl.a. att nu gällandemärkningsbestämmelser i 13 § livsmedelslagen ersätts av ettbemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att meddela föreskrifter om märkning av livsmedel.Regeringen har för avsikt att när lagändringen trätt i kraftlåta införa ett system liknande EG:s för frivillig märkning avägg efter produktionssystem.MotionernaI motion Jo13 av m.fl. (fp) anförs attframtiden för svensk äggproduktion är en alltför viktig frågaför att behandlas så passivt som är fallet i skrivelsen. Manframhåller bl.a. att all livsmedelsproduktion kommer attutsättas för ökad internationell konkurrens. Motionärernaredovisar en utförlig diskussion angående förutsättningarna försvensk äggproduktion att fortleva med ett högreproduktionskostnadsläge än våra konkurrentländer. Man ställersig tvivlande eller negativ till alternativen att merkostnadernaför svensk äggproduktion kan komma att ersättas med skattemedeleller genom att konsumenterna visar sig villiga att betala etthögre pris för inhemska ägg.