bet · GH01UbU16 · 1994-04-21 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 47 motioner från denallmänna motionstiden om högskolan och vissa frågor omforskning. De tar till stor del sikte på de förändringar inomhögskolan som genomförts . Såväl regerings-som oppositionspartierna vidhåller sina skiljaktiga meningar påen rad punkter.Motioner från skilda partier tar upp frågan om införandet aven s.k. samvetsklausul i högskoleutbildningen. En majoritet avutskottet tar avstånd från att införa en bestämmelse sominnebär att studenter kan vägra att genomgå ett obligatorisktkursmoment av religiösa, etiska eller andra skäl. Utskottetföreslår med bifall till dessa motioner att skall geregeringen detta till känna. Mot detta reserverar sigregeringspartiernas företrädare.Med anledning av två motioner från ochModeraterna föreslår ett enigt utskott en utvärdering averfarenheterna från Högskolans avskiljandenämnds verksamhetsamt en översyn av regelsystemet för avskiljande av studenterfrån fortsatt högskoleutbildning.I övrigt avstyrker utskottet motionerna. Till betänkandet harSocialdemokraterna fogat fem reservationer och Ny demokrati en.En meningsyttring har avgetts av suppleanten frånVänsterpartiet. 1993/94:Ub365 av m.fl. (nyd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny lärarutbildning och nyarekryteringsvägar till läraryrket.1993/94:Ub601 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts mot införande av en samvetsklausuli vårdutbildningarna.1993/94:Ub603 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antagningsreglerna till universitetoch högskolor för sökande med studieomdöme från folkhögskola.1993/94:Ub604 av och (fp, m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna för avskiljandeav studerande vid högskola.1993/94:Ub605 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett nytt ämne benämntskuldsaneringsrätt införs inom högskolan.1993/94:Ub610 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att obligatoriskt låta varje doktorsavhandling följas av enpopulärvetenskaplig sammanfattning, att också distribueras isärtryck.1993/94:Ub611 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild sammanhållenpsykoterapiutbildning för psykologer vid psykologiskainstitutioner.1993/94:Ub617 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antagning till högskolor ochuniversitet av sökande med studieomdöme från folkhögskola.1993/94:Ub619 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild psykoterapiutbildning förlegitimerade psykologer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i ett fortsattkompletterings- och ekvivaleringsförfarande.1993/94:Ub620 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ANT-kunskap inom den högreutbildningen.1993/94:Ub624 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå forskningsresurser tillMitthögskolan för forskning i kooperativa frågor med inriktningpå regional utveckling och glesbygd.1993/94:Ub631 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdering av de folkhögskolestuderandesstudieomdömen vid intagning till högskolor och universitet.1993/94:Ub632 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en professur med därtillhörande fasta forskningsresurser vidGlasforskningsinstitutet/Glafo i Växjö.1993/94:Ub641 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av specialpedagoger förhörselhandikappade elever.1993/94:Ub645 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärare för döva.1993/94:Ub648 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av en professur i flyktingrätt i samband medkommande forskningsproposition.1993/94:Ub651 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avarkitektutbildningen.1993/94:Ub652 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att en samvetsklausul inte bör införas.1993/94:Ub653 av m.fl. (fp, m, c, kds, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en enhet för forskning om etiki politiken.1993/94:Ub655 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av utbildning för läkare ochstuderande i kvinnors hälsa.1993/94:Ub656 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en utvärdering av det nu gällande regelverketinom högskolans område.1993/94:Ub661 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett centrum förkulturvetenskaplig forskning vid ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det inom det kulturvetenskapligaområdet bör utvecklas en fastare forskningsorganisation medinriktning på kulturfakultet.1993/94:Ub666 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av sjuksköterskor medinriktning mot geriatrik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidareutbildning och forskning inomgeriatrisk vård för sjuksköterskor och annan vårdpersonal medmedellånga vårdutbildningar.1993/94:Ub667 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att eventuellt förslag omsamvetsklausul i högskoleförordningen skall föreläggasriksdagen för yttrande enligt vad i motionen anförts.1993/94:Ub670 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Verket för högskoleservice bör vidtaåtgärder i enlighet med vad tidigare uttalat samt vadi motionen anförts.1993/94:Ub671 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskningssamordnare vid i Växjö.1993/94:Ub680 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sexologi som obligatoriskt moment ilärarutbildningarna.1993/94:Ub683 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samvetsklausul i barnmorskeutbildningen.1993/94:Ub687 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt att inrättaprofessurer och examinera doktorer i vissa ämnen.1993/94:Ub688 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att starta entreprenörsutbildning.1993/94:Ub693 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn av högskolelagen.1993/94:Ub698 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att civilingenjörsexamenäven kan översättas med of Science inEngineering och arkitektexamen med of Science inArchitecture.1993/94:Ub705 av m.fl. (fp, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en konstnärlig fakultet vidGöteborgs universitet.1993/94:Ub707 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning med inriktningpå turism och rekreation.1993/94:Ub712 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om turismforskning vid iÖstersund.1993/94:Ub714 av m.fl. (v) vari yrkas8. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillUtredningen av högskolereformen i enlighet med vad i motionenanförts,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om löntagarfondsmedlen.1993/94:Ub715 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolans ansvar för fort- ochvidareutbildning av yrkesverksamma ingenjörer ochcivilingenjörer,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den särskilda utredaren skalluppmärksamma olika aspekter på studenternas rättssäkerhet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk arbetsgrupp för attfölja upp det nya resursfördelningssystemet,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av lokala regler förbehörighet och urval till högskolan.1993/94:Ub722 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avfakultetsorganisationen.1993/94:Ub726 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte införa en samvetsklausul ihögskoleförordningen.1993/94:Ub737 av m.fl. (s, fp, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett Center fördemokrati, mänskliga rättigheter och rättsutveckling.1993/94:Ub903 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivserfarenhet sombehörighetsgrundande till högskolan,5. att hos regeringen begär en utvärdering av dendecentraliserade antagningens effekter på den socialasnedrekryteringen till högskolan.1993/94:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningen.1993/94:So247 av m.fl. (v) vari yrkas15. att hos regeringen begär att Verket förhögskoleservice får i uppdrag att föreslå en obligatoriskundervisning på universitetens sjukvårdslinjer om alkoholenkontra folkhälsan.1993/94:So501 av Skånberg (kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en obligatorisk 5-poängskurs i etikatt ingå i forskarutbildningen för medicine forskarstuderande.1993/94:Kr292 av m.fl. (fp, m, c, kds) vari yrkas2. att hos regeringen begär att den noga beaktarfrågan om en professur för forskning och utveckling ioperavetenskap vid i nästaforskningsproposition.1993/94:Jo520 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utbildning i alternativa metoder till djurförsök skall ingåi högskolans grund- och forskarutbildning med medicinsk ochbiologisk inriktning,5. att hos regeringen begär ett samlat kraftfulltprogram för forskning kring alternativa metoder i nästkommandeforskningsproposition.1993/94:Jo528 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i alternativa metoder tilldjurförsök. Utskottet behandlar i det följande 56 motionsyrkanden omhögskola och forskning vilka alla har väckts innevarande . Utskottet vill redan härinledningsvis erinra om att under föregående riksmötebeslutade om en universitets- och högskolereform vilkenomfattade en ny högskolelag (1992:1434) och riktlinjer för ettnytt resurstilldelningssystem. Regeringen har därefter beslutatom en ny högskoleförordning (1993:100) varigenom hela det nyaregelsystemet för högskoleväsendet trädde i kraft den 1 juli1993. Det nya resurstilldelningssystemet för såvälgrundutbildning som för forskning och forskarutbildning införssuccessivt (prop. 1992/93:1, bet. UbU3,rskr. 103 resp. prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363).Regeringen har uppdragit åt Utredningen om nyttresurstilldelningssystem för universitet och högskolor,Resursberedningen, att följa upp det nya systemet. När detgäller högskolereformen i övrigt har regeringen den 22 december1993 beslutat tillkalla en särskild utredare för att göra enuppföljning av reformen.1. RättssäkerhetsfrågorEtt antal motioner har väckts med anledning av denförestående uppföljningen av högskolans nya regelsystem. Imotion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 15 tasrättssäkerhetsfrågor upp i vid bemärkelse. Där framhållsvikten av att den av regeringen tillkallade särskilde utredarenuppmärksammar olika aspekter på studenternas rättssäkerhet. Enmotionär anför i motion 1993/94:Ub656 (s) att det finns behovav en utvärdering av det nu gällande regelverket inomhögskolans område. Man bör undersöka om reformen ger studentenett alltför svagt rättsskydd t.ex. vad gäller rätten förhögskolan att ta ut avgifter, avsaknad av tillsynsmyndighet ochbristen på enhetliga antagnings- och behörighetsregler. Imotion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 8 begärs tilläggsdirektiv tillutredningen av högskolereformen avseende möjligheten till insynoch oberoende tillsyn, studenternas rättssäkerhet,studentinflytande samt överklagande av studiestödsärenden.Som framgår har en särskild utredare i uppgift att göra enuppföljning av universitets- och högskolereform (dir.1993:143). Avsikten är -- heter det i direktiven -- attutredaren skall studera hur den nya friheten och det ökadeansvaret som kännetecknar reformen utnyttjats av universitetenoch högskolorna /94--1995/96. Avdirektiven framgår vidare att utredaren bör studera bl.a. hurden nya högskolelagen och den nya högskoleförordningentillämpas och därvid särskilt belysa studentinflytandet i olikabeslutsorgan, behörighetsvillkor och urvalsregler samtantagningssystem och information till studenterna. Utredarenskall fortlöpande redovisa sitt arbete med en första rapport iseptember 1994. Slutredovisning är beräknad till den 1 mars1996.Den särskilda utredningen för att genomföra beslutom att avskaffa kårobligatoriet samt nationsobligatoriet (dir.1993:106) har avlämnat ett betänkande, Avveckling avden obligatoriska anslutningen till studentkårer och nationer(SOU 1994:47). Utredningen har bl.a. redovisat förslag omstudentrepresentation i olika beslutsorgan inom universitetoch högskola. Utredningens förslag bereds inomregeringskansliet.Utskottet konstaterar att de frågor som motionärerna berör ärföremål för översyn resp. beredning inom regeringskansliet.Utskottet utgår från att studenternas rättssäkerhet kommer attbli ordentligt belyst och att, i den mån den oro sommotionärerna framför visar sig befogad i något avseende,utredaren kommer att föreslå erforderliga åtgärder. Utskottetvill vidare hänvisa till vad utskottet tidigare anfört angåendestudenternas rättssäkerhet (bet. 1992/93:UbU3 s. 16). Utskottetförutsatte då att högskolornas ledning känner ansvar för atteventuella lokalt utfärdade regler är förvaltningsrättsligtriktiga och att detta är en kvalitetsfråga som kan bli aktuellatt uppmärksamma i utvärderingen av högskolorna. Vad särskiltgäller avgifter har utskottet tidigare behandlat även dennafråga (bet. 1992/93:UbU3 s. 17). Enligt avgiftsförordningen(SFS 1992:191) får statliga myndigheter inte utan särskiltbemyndigande ta ut avgifter för sin verksamhet.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna1993/94:Ub715 yrkande 15, 1993/94:Ub656 och 1993/94:Ub714yrkande 8 avslås.1.2. ResurstilldelningssystemetVad gäller frågan om det infördaresurstilldelningssystemet hävdas i motion 1993/94:Ub715(s) yrkande 16 att ansvaret för uppföljningen av systemet inteenbart kan läggas på en expertgrupp som Resursberedningen. Ävenen parlamentarisk arbetsgrupp borde få i uppgift att följaförändringarna, eftersom dessa är av så utomordentlig betydelsefrån samhällets synpunkt.Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande.För att närmare utveckla samt följa införandet av det nyaresurstilldelningssystemet tillkallade regeringen i augusti1992 en kommitté bestående av sakkunniga, experter ochföreträdare för universitet och högskolor, Resursberedningen (U1992:05).Resursberedningens uppföljning avser i princip erfarenheterfrån som systemet tillämpats. Beredningenkommer, enligt vad utskottet erfarit, att avgeett delbetänkande om hittillsvarande tendenser och framför alltom attityder till systemets olika delar. En summering av detförsta årets erfarenheter och eventuella förslag tilljusteringar av systemet planeras i ett betänkande under börjanav . Utskottet har noterat att Verket förhögskoleservice (VHS) enligt årets finansplan (s. 59) ålagtsett uppföljningsansvar av resurstilldelningssystemet. Inomramen för den uppföljning av högskolereformen som utskottettidigare redogjort för ankommer det även på den särskildeutredaren att särskilt belysa tillgängligheten till högreutbildningar ur olika aspekter (dir. 1993:143 s. 3).Utskottet har tidigare (bet. 1992/93:UbU14 s. 35 f.)behandlat ett motionsyrkande om en parlamentarisk arbetsgrupp.Utskottet underströk då att de samlade effekterna av det nyasystemet inte går att med säkerhet förutse. En noggrannuppföljning av systemet erfordrades därför, vilken skulle skeinom ramen för Resursberedningens arbete. Utskottet anfördeemellertid också att uppföljningen borde ske i sådana formeratt den ger parlamentarisk insyn. Utskottet har erfarit attResursberedningen har för avsikt att tillgodose detta i form avseminarier eller motsvarande under arbetets gång.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub715 yrkande 16.1.3. Antagning till högskolanI motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 17 framförs en oro för attde enskilda högskolornas ökade möjlighet att utforma lokalaregler för antagning skall inskränka rättssäkerheten för desökande. För att garantera rättssäkerheten för studenternamenar motionärerna att en kartläggning av lokala regler förbehörighet och urval till högskolan bör komma tillstånd.Enligt den nya högskoleförordningen skall frågor om antagningavgöras av högskolorna själva (8 kap. 11 §högskoleförordningen). Beslut om utformning av tillträdesregleroch antagning av studenter fattas således numera av varjehögskola och universitet och inte av någon centralantagningsmyndighet. Hela ansvaret för studentrekryteringenligger på varje universitet och högskola. Frågor om behörighet,urval och antagning får lösas inom ramen för mycket allmännariktlinjer i högskolelagen och högskoleförordningen.Utskottet konstaterar att inom ramen för den särskildaöversyn av högskolereformen som ovan beskrivits, skallutredaren särskilt belysa hur antagningssystemet harutvecklats. Utskottet förutsätter att utredaren därvid noggrantkartlägger de lokalt utformade behörighets- och urvalsreglersom påverkar studenternas rättssäkerhet och möjligheter attantas till högskolan.Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub715 yrkande 17.Sökande med studieomdöme från folkhögskola måste enligtflera motioner ges likvärdiga möjligheter jämfört med övrigasökande att antas till högskola. I motionerna 1993/94:Ub631 (s)och 1993/94:Ub 617 (v) yrkande 1 framhålls det att sökande medstudieomdöme från folkhögskola som merit nedvärderas ochmissgynnas i det nya urvalssystemet. uttalande attsådant omdöme skall jämställas med betyg beaktas inte menarmotionärerna. Regeringen bör enligt motion 1993/94:Ub603 (c)utarbeta tydliga råd och anvisningar till högskolor ochuniversitet, när det gäller studieomdöme från folkhögskola. Imotion 1993/94:Ub670 (fp) framförs att VHS bör vidta åtgärderför att komma till rätta med problemen som finns beträffandehanteringen av folkhögskoleelevernas studieomdömen.I högskoleförordningen finns de grundläggande bestämmelsernaom urval (8 kap. 7 och 8 §§). Urvalsgrunderna är betyg,högskoleprov, annat särskilt prov, tidigare utbildning samtarbetslivserfarenhet. Även av sökande åberopade särskilda skälskall kunna användas som urvalsgrund. Högskoleprovet får inteanvändas som enda urvalsgrund för "hela antagningen till enutbildning", dvs. för alla högskoleplatser, jfrhögskoleförordningen (SFS 1993:100, ändr. Vid iövrigt likvärdiga meriter får urval också ske med hänsyn tillkön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter frånkraftigt underrepresenterat kön. Vilka urvalsgrunder somanvänds och hur dessa tillämpas beslutas av varje högskola ochuniversitet.Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation har gjort enkartläggning över hur antagningen till de fristående kursernavid de flesta statliga högskolorna skett inför antagningen /94. Den visar att den övervägande majoriteten avantagningsmyndigheterna (högskolorna/universiteten) läggerstudieomdömen från folkhögskola till grund för urval. Omdömenjämställs också i de flesta fall med betyg, även om olikheter ivärderingen förekommer. Utskottet har vidare erfarit att dåsamordnad antagning sker till visst utbildningsområde ellerutbildningsprogram placerar alltid VHS sökande med studieomdömefrån folkhögskola i en särskild kvotgrupp.Utskottet förutsatte vid föregående (bet.1992/93:UbU3 s. 32) att graderade studieomdömen frånfolkhögskola liksom tidigare kommer att jämställas med betygoch kunna läggas till grund för urval till högskoleutbildning.Utskottet står fast vid sin tidigare redovisade uppfattningbeträffande bedömningen av studieomdömen. Utskottet utgår frånatt detta kommer att beaktas även i fortsättningen av berördaantagningsmyndigheter utan att det erfordras några särskildagemensamma regler härför. VHS är en servicemyndighet utantillsynsansvar eller möjligheter att meddela föreskrifter. Detankommer på regeringen att följa utvecklingen och vidta deåtgärder som kan vara påkallade.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /94:Ub631, 1993/94:Ub670, 1993/94:Ub603 och1993/94:Ub617 yrkande 1.Arbetslivserfarenhet bör enligt motion 1993/94:Ub903 (v)yrkande 4 även i fortsättningen vara behörighetsgrundande ochäven ha viss betydelse vid antagning. Den decentraliseradeantagningen bör följas upp så att inte arbetslivserfarenhetblir mindre värd i framtiden.Utskottet hänvisar till vad som ovan anförts om urvalsgrunderoch konstaterar därvid att arbetslivserfarenhet utgör en grundför urval till högskoleutbildning. Inom ramen för den särskildauppföljningen av högskolereformen som ovan redovisats skall detsärskilt belysas hur urvalsreglerna utvecklats. Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att avslår motion1993/94:Ub903 yrkande 4.En utvärdering av den decentraliserade antagningenseffekter på den sociala snedrekryteringen begärs i motion1993/94:Ub903 (v) yrkande 5. Det är viktigt att se till attinte antagningssystemet försämras ur den aspekten, hävdarmotionärerna.Som redan anförts har en särskilt utredare tillkallats föratt göra en uppföljning av högskolereform. Utredarenhar också till uppgift att belysa tillgängligheten till högreutbildning i olika delar av landet liksom eventuellaförändringar vad gäller den sociala, könsmässiga och regionalarekryteringen till högre utbildning. Mot bakgrund av denpågående utredningen föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub903 yrkande 5.2. SamvetsklausulI flera motioner ifrågasätts införandet av en s.k.samvetsklausul i högskoleutbildningen som innebär att enstuderande av samvetsskäl kan befrias från att delta i vissautbildningsmoment. I motion 1993/94:Ub683 (s) sägs att enbarnmorska som inte kan utföra alla de arbetsuppgifter somingår i yrket bör ta konsekvensen av detta och välja ett annatyrke. En samvetsklausul är ett hot mot bredden i barnmorskansyrkeskunnande. Den allmänna uppfattningen inom vården är,framhålls det i motion 1993/94:Ub726 (s), att personal som avetiska eller religiösa skäl inte kan utföra vissa moment inteskall söka till utbildning som inrymmer just dessa moment.Skälet till denna uppfattning är patienternas rätt enligthälso- och sjukvårdslagen till vård efter behov. I motionerna1993/94:Ub601 (fp) och 1993/94:Ub652 (fp) framhålls vidare attdet är den som söker vård som skall komma i första hand. Haneller hon måste vara säker på att få den hjälp som befintligkunskap möjliggör och våra lagar ger rätt till. I motion1993/94:Ub667 (v) begärs att ett eventuellt förslag tillsamvetsklausul skall föreläggas för yttrande, innanbeslut fattas i ärendet.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Regeringen beslutade att tillsätta enutredning (dir. 1993:48) om en samvetsklausul ihögskoleutbildningen.