bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Om det därvidframkommer behov av åtgärder från sida förutsätternäringsutskottet att regeringen lägger fram förslag härom.Med det sagda avstyrker utskottet även det här berörda yrkandeti motion 1993/94:Fi31 (nyd).Utförsäljningen av olja ur de statliga beredskapslagrenI samband med försvarsbeslut (prop. 1991/92:102 kap.11, bet. FöU12) bemyndigades regeringen att sälja ut olja frånkrigslagren så att dessa minskades till en lägre, dock ejnärmare angiven, säkerhetspolitiskt motiverad nivå. De medel somfrigjordes från denna försäljning fick användas för att --utanför planeringsramen -- stärka olika funktioner inom dencivila delen av totalförsvaret. För /93 avsågs 79miljoner kronor av inkomsterna användas för sådana åtgärder.Våren 1993 beslutade (prop. 1992/93:100 bil. 13,bet. NU28) att regeringen skulle få disponera influtna medelfrån oljeutförsäljningen även för ändamål inom den militäradelen av totalförsvaret. Regeringen fattade därefter i december1993 beslut om att en del av utvecklingskostnaderna förluftvärnsrobotprojektet samt viss verksamhet inom marinenskall finansieras -- genom särskilda beslut av regeringen ommerutgift -- med inkomsterna från utförsäljningen av olja. Dessakostnader, som sammantaget beräknas uppgå till ca 600 miljonerkronor, ligger utanför de ekonomiska planeringsramarna förtotalförsvaret.Riksdagen har -- på förslag av näringsutskottet (bet.1993/94:NU19) -- bifallit regeringens förslag i proposition1993/94:141 innebärande att de statliga lagren av olja förkrigssituationer nu helt skall avvecklas. I stället skall lagerbyggas upp i näringslivet för att där integreras med lagringenför fredskriser och den övriga kommersiella lagringen avoljeprodukter.Med hänsyn främst till omfattningen av den nu beslutade totalautförsäljningen av olja uttalade , på utskottetsförslag, att regeringen borde återkomma till medförslag till hur medlen från den fortsatta utförsäljningen skallanvändas. Regeringen hade i propositionen endast angett att densenare för skulle lämna en redogörelse föranvändningen av de medel som inflyter genom den fortsattautförsäljningen.I ett yttrande till näringsutskottet anförde försvarsutskottetatt medlen från utförsäljningen skulle användas för ändamål inomtotalförsvaret. I motsats härtill menade näringsutskottet,vilket också anslöt sig till, att regeringen bordevara fri att föreslå till vilka ändamål som medlen bör användas.I kompletteringspropositionen (bil. 1 s. 75) konstateras attbeslutet om en total utförsäljning av de statliga oljelagreninnebär att försäljningsinkomsterna blir avsevärt större än vadsom tidigare bedömdes. Mot bakgrund av det statsfinansiellaläget föreslår regeringen att de merinkomster som följer av entotal utförsäljning jämfört med tidigare planering skalltillgodogöras statsbudgeten. Budgetförstärkningen beräknas uppgåtill totalt när utförsäljningen haravslutats ().Näringsutskottet har inget att erinra emot vad som i dennadel anförs i kompletteringspropositionen. Vad som där föreslåsbör innebära att regeringen inte kan fatta ytterligare beslut omatt kostnader inom totalförsvaret skall finansieras med medelfrån utförsäljningen av olja ur de statliga beredskapslagren. Omdet uppkommer behov av att finansiera kostnader förtotalförsvaret utanför de ekonomiska planeringsramarna får dessabehov efter förslag från regeringen prövas av påvederbörligt sätt.Stockholm den 19 maj 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), (), (), AxelAndersson (s), (), Bo Finnkvist (s), KarinFalkmer (m), (), (nyd),(), (), (), BoBernhardsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. NäringspolitikHans Gustafsson, Axel , Bo Finnkvist, ReynoldhFurustrand, , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenNäringspolitik -- som börjar med "Med hänvisning" och slutar med"motion 1993/94:Fi45 (s)" bort ha följande lydelse:Med utgångspunkt i en sund penning- och finanspolitik är detnäringspolitikens uppgift att främja en god utveckling avnäringslivet. En aktiv näringspolitik förutsätter, menarnäringsutskottet, att i stort sett alla politikområden samverkarför att målet om uthållig tillväxt skall kunna uppnås. Statenhar härvid två huvudfunktioner. Den ena är att utforma fastaspelregler för företagen. Den andra är att agera på ett meraktivt sätt, bl.a. genom selektiva insatser.Enligt utskottets uppfattning krävs det nu olikanäringspolitiska insatser för att främja de små och medelstoraföretagens verksamhet. Med hänvisning till vad som anförts iolika reservationer till utskottets näringspolitiska betänkande(bet. 1993/94:NU15 s. 103 f.) tillstyrker näringsutskottet dehär berörda yrkandena i motion 1993/94:Fi45 (s). börsålunda besluta följande:att anvisa ytterligare till den centralalånefonden för de regionala utvecklingsbolagen,att anvisa till ett nyinrättat anslag förutökad prospektering,att anvisa ytterligare till anslagetSmåföretagsutveckling (A 1) under Näringsdepartementetshuvudtitel för att främja kvinnors företagande (10 miljonerkronor) och småföretagens exportverksamhet (),att anvisa ytterligare till anslagetTeknisk forskning och utveckling () underNäringsdepartementets huvudtitel för att främja denträråvarubaserade industrin (),livsmedelsindustrin () och övrig tekniskforskning och utveckling () samt för attåterinrätta VT-delegationen (),att anvisa ytterligare till anslaget Bidragtill (C 3) underNäringsdepartementets huvudtitel för att främjastandardiseringsarbetet hos de små och medelstora företagen.2. Statens aktier i förvaltningsbolagen , Axel , Bo Finnkvist, ReynoldhFurustrand, , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenStatens aktier i förvaltningsbolagen -- som börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:Den verksamhet som förvaltningsbolagen bedriver,och som har finansierats med medel från de tidigarelöntagarfonderna, har enligt näringsutskottets mening intekommit småföretagen till del. Förvaltningsbolagens verksamhet ärförenad med sådana lönsamhetskrav att den sannolikt skulle kommatill stånd även utan stöd. Det statliga kapital som finns i Atleoch borde kunna göra bättre nytta på annat sätt.Näringsutskottet har noterat att av aktierna i ochBure har sålts till olika institutioner och inbringat270 till statskassan. Det vore en fördel ommotsvarande kunde göras beträffande de aktier som efter beslutav har överförts till Industri- ochnyföretagarfonden, och de sju nyateknikbrostiftelserna. bör därför, enligt utskottetsmening, i ett uttalande anmoda regeringen att verka för en sådanförsäljning. Denna kan beräknas komma att inbringa ytterligareca till statskassan, medel som sedan kananvändas för åtgärder som mer aktivt främjar de små ochmedelstora företagens verksamhet.3. Statens aktier i , Axel , Bo Finnkvist, ReynoldhFurustrand, , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenStatens aktier i -- som börjar med "" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse:Näringsutskottet instämmer i vad som sägs i motion1993/94:Fi45 (s) om att den planerade utförsäljningen avstatens aktier i måste avbrytas. I annatfall kommer staten -- och därmed skattebetalarna -- att gå misteom ytterligare ett antal miljarder kronor till följd avregeringens ideologiska privatiseringsprogram. Som framhålls inyssnämnda motion har kursen på aktierna i pressatsned kraftigt . En försäljning nu ärdärför, för det första, inte försvarlig ur ekonomisk synvinkel.Vidare gäller att efterfrågan på riskkapital är mycket storför närvarande. har det aviserats om ettflertal emissioner. Den av regeringen planerade utförsäljningenav aktier i -- till ett värde av 10--15 miljarderkronor -- är en av de största någonsin på den svenskaaktiemarknaden. Det är uppenbart att den allvarligt skulle skadanäringslivets möjligheter att tillförsäkra sig riskkapital tillnya investeringar och därmed nya jobb.Enligt näringsutskottets mening bör , med bifall tilldet nu berörda yrkandet i motion 1993/94:Fi45 (s), anmodaregeringen att avbryta utförsäljningen av statensaktier i av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Jag instämmer i allt väsentligt i de synpunkter somföreträdarna för Socialdemokraterna för fram i de avvikandemeningarna i detta yttrande.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1993/94:AU8yBilaga 10KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1993/94:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivnamotioner såvitt avser bilaga 10.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens bilaga 10(),dels följande med anledning av propositionen väcktamotioner:1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd) yrkande 18,1993/94:Fi32 av m.fl. (v) yrkandena 6--14,16--36, 39 och 40,1993/94:Fi34 av (),1993/94:Fi36 av och (båda s),1993/94:Fi54 av m.fl. (s) yrkandena 1--3 samt7--17.InledningArbetsmarknadsutskottet har redovisat sin syn påarbetsmarknadspolitikens och arbetslivspolitikens inriktning,åtgärder och resurstilldelning under nästa budgetår i sinabetänkanden /94:AU11 och 1993/94:AU12, vilka behandlades . Även i utskottets betänkande1993/94:AU13 om regionalpolitiken, vilket utskottet justerat den17 , ingår frågor om den arbetsmarknadspolitiskasituationen i olika delar av landet. De i samband medkompletteringspropositionen framlagda motionsförslagen är i vissutsträckning likartade med de motionsyrkanden som behandlas i denämnda betänkandena.Allmän bakgrundEnligt arbetskraftsundersökningar() uppgick arbetslösheten till 310 000 personereller av arbetskraften. Motsvarande siffror i april 1993var 329 000 personer eller 7,7 %.Arbetslösheten skiljer sig väsentligt mellan könen: förkvinnor och för män . Arbetslösheten blandungdomar 16--uppgick under samma månad till 15,3 %.Andelen långtidsarbetslösa (över 6 månaders arbetslöshet)uppgick till 133 000 personer, dvs. av allaarbetslösa var långtidsarbetslösa jämfört ett årtidigare.Antalet personer i arbetskraften (antalet sysselsatta plusantalet arbetslösa) var 4 187 000 eller 76,3 %av befolkningen. Motsvarande tal var 4 277 000personer eller 78,4 %.Enligt AMS verksamhetsstatistik var 324 000personer motsvarande av arbetskraften arbetslösa. Det är 4000 färre än i april förra året.Totalt befann sig 261 000 personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder motsvarande av arbetskraften . Det är45 000 fler än i april 1993.Följande fördelning på åtgärder rapporteras från AMSverksamhetsstatistik : 78 300 personer iarbetsmarknadsutbildning, 18 200 personer i beredskapsarbete, 64800 personer i ungdomspraktik, 16 100 personer iutbildningsvikariat och 51 400 personer i arbetslivsutveckling.Från föregående månad rapporteras bl.a. 17 700 personer på platsmed rekryteringsstöd och 8 900 personer med starta-eget-bidrag.Arbetsmarknadspolitikens inriktningPropositionenI propositionen framhålls att den akuta finans- ochkostnadskrisen har passerats. Industriproduktionen växer ochproduktiviteten stiger. Konkurrensläget för den svenskaindustrin är starkt och exporten växer. Det finns nu även påarbetsmarknaden tecken på att en vändning har inletts.Efterfrågan på arbetskraft har börjat öka, varslen ocharbetslöshetstalen minskar.Regeringen har angripit problemen med den mycket högaarbetslösheten på tre fronter: ekonomisk-politiska åtgärder för att korrigera kostnadsläget,sanera statens finanser och skapa förutsättningar för hållbarekonomisk utveckling och nya varaktiga arbeten, satsningar på utbildning, forskning, förbättrad infrastrukturoch stimulans till företagande, aktiv arbetsmarknadspolitik i en omfattning som aldriguppnåtts tidigare samt utbyggnad av reguljär utbildning.För att nå målet om en så snabb sysselsättningsökning attarbetslösheten i minst halveras till decenniets slutmåste arbetsmarknaden fungera bättre än under tidigaredecennier. Detta kräver flexiblare lönebildning och ökadrörlighet. En väl fungerande matchningsprocess är också viktigliksom lönebildningen.Ett antal åtgärder har vidtagits för att förbättraarbetsmarknadens flexibilitet som utgiftsökningarmotverkats genom att nya åtgärder till lägre kostnader harinförts, främst ungdomspraktik och ALU. Genom sådana åtgärder istället för beredskapsarbeten stimuleras övergång till reguljärajobb. Ett viktigt inslag i en politik för fler riktiga jobb äratt genom utbildningsinsatser i kombination medförmedlingsinsatser öka möjligheterna för enskilda människor attsöka sig från delarbetsmarknader med hög arbetslöshet tilldelmarknader med låg arbetslöshet. Genom avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet bör förmedlingsprocessen blieffektivare.I propositionen beskrivs de förändringar som införts iarbetsmarknadspolitiken, bl.a. åtgärderna arbetslivsutveckling(ALU) och ungdomspraktik. Regeringen konstaterar också attArbetsmarknadsstyrelsen (AMS), trots omfattningen av åtgärderna,inte kunnat utnyttja samtliga beviljade resurser.De övergripande mål och riktlinjer för arbetsmarknadspolitikensom redovisades budgetproposition bör ligga fast.Dessa innebär att arbetsmarknadens funktionsförmåga skallförbättras så att obalanser mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft begränsas. Långtidsarbetslösheten skall förebyggas,den reguljära arbetsmarknaden utnyttjas, medelsanvändningeneffektiviseras och jämställdheten ökas enligt riktlinjerna.Invandrarnas problem skall särskilt uppmärksammas.Regeringen gör bedömningen att den öppna arbetslösheten kommeratt minska under nästa budgetår från till7,. Mot denna bakgrund bör dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna omfatta 270 000 personer permånad i genomsnitt -- dvs. något lägre än som beräknades i 1994års budgetproposition. De föreslagna medlen samtArbetsmarknadsfonden skulle dock medge en omfattning av 293 000personer, om anordnare och arbetsgivare ställer platser tillförfogande och om de arbetssökande accepterar platserna.För att hålla en mycket hög beredskap, om arbetsmarknadslägetförbättras långsammare än förutsett, bör finansfullmakten ökasfrån till . Förutomanpassning av åtgärdsvolymer, tillfälliga ändringar i gällanderegelsystem, tidigareläggning av investeringar, ROT- ochunderhållsåtgärder bör finansfullmakten också kunna disponerasför andra åtgärder som regeringen bedömer kan ge en omedelbareffekt på sysselsättningen. Om finansfullmakten tas i anspråkuppnås i stort sett den omfattning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som beräknades budgetproposition.MotionerSocialdemokraterna anför i motion Fi54 (yrk. 1) att det ärglädjande att antalet lediga platser nu ökar igen och att detbörjar bli fart på exportindustrin. Kronans fall har medfört enkraftig förbättring för exportföretagen. Hemmamarknaden ståremellertid still och avskedandena i kommun och landstingfortsätter. De lediga jobben är fortfarande få ochmassarbetslösheten består. Trots detta föreslår inte regeringennågra åtgärder för att förhindra denna utveckling, vilket äroacceptabelt.Motionärerna förordar en ny, mera aktiv arbetsmarknadspolitik,som skall bidra till såväl ekonomisk tillväxt som balans påarbetsmarknaden och en rättvis fördelning. Den främsta uppgiftengäller att få till stånd en kraftig ökning av sysselsättningen inäringslivet i syfte att bekämpa arbetslösheten och få nerbudgetunderskottet. Det gäller att undvika flaskhalsar iexportindustrin, att få i gång hemmamarknaden och förhindraytterligare avskedanden i kommuner och landsting. Sverigebehöver fler företag och fler företagare, enligt motionärerna,som anser att detta nödvändiggör ett nytt klimat med stabilaspelregler för både företagare och löntagare.Enligt Socialdemokraterna bör den ekonomiska politikens allamedel samordnas för att göra det lönsamt att investera i ny ochmer produktiv kapacitet i näringslivet. För att inte fåinflationsdrivande flaskhalsar måste man också göra insatser föratt höja utbildningsnivån och förbättra individernas kompetens.De riktlinjer som Socialdemokraterna presenterade i sambandmed årets budgetproposition i motion A254 ligger fast. Deförslag till investeringar som då presenterades ligger ocksåkvar med marginella avvikelser. Sammanlagt skulle s-programmetge ca 90 000 fler arbeten . Omkring 30 000personer ytterligare kan få utbildning. Därmed kanarbetslösheten pressas ned till , enligtmotionärerna.I föreliggande motion redovisas ett investeringsprogramomfattande kommunikationsområdet, bostadssektorn, det socialaområdet, miljöområdet m.m.Socialdemokraterna framhåller att arbetsmarknadspolitikenenligt regeringsförslaget får minskade resurser, medanfinansfullmakten tillförs en och en halv miljard kronor.Motionärerna anser att det är uppenbart att det finns en starkambition att föra medel från arbetsmarknadspolitiken tillregeringens disposition för ospecificerade ändamål.Ny demokrati anför i motion Fi31 (yrk. 18 delvis) att Sverigeär i en akut kris, med hög arbetslöshet, statsfinanserna iobalans och en galopperande statsskuld. Motionärerna håller medregeringen om att -- även om utvecklingen går åt rätt håll --obalanserna på arbetsmarknaden är stora. Enligt Ny demokratiförbättras dock läget på arbetsmarknaden snabbare än regeringenutgått från. Det noteras att regeringen haft uppenbarasvårigheter att göra av med de budgetmedel som avsatts förinnevarande budgetår. Detta leder till att resursanspråken börkunna minskas, anser Ny demokrati. För att öka nyanställningarnaär det enligt motionärerna nödvändigt med en fortsattreformering av arbetsrätten. Företag med mindre än 25 anställdabör undantas från regelverket i lagen om anställningsskydd.Vänsterpartiet riktar i motion Fi32 (yrk. 6--8) hård kritikmot regeringens bristande vilja och förmåga och hänvisar tillsina alltjämt giltiga synpunkter i partiets motion A250 medanledning av årets budgetproposition. Regeringen har övergivitarbetslinjen. Inga aktiva nya åtgärder sätts in. Medel tillexpanderande volymer saknas. Inga krafttag tas mot det storaövertidsuttaget.Vänsterpartiet vill sätta kravet på full sysselsättning icentrum för den ekonomiska politiken. Kompetensnivån iarbetslivet bör höjas. Gratis arbetskraft skall inte erbjudasarbetsgivarna utom i yttersta nödfall. Invandrarpraktiken ärvärd att bevara.Vänsterpartiet lägger vidare synpunkter på utnyttjande avanslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för innevarandebudgetår, 1993/94. Minst 2--kommer attkvarstå vid budgetårets slut, enligt . Medlenbör utnyttjas effektivt under detta budgetår, bl.a. på sättsom föreslagit i sin motion i anslutning till denregionalpolitiska propositionen 1993/94:140. Därutöver bör 800miljoner kronor av B 2-anslaget användas till upprustning ochunderhåll av vägar. Därmed har sammanlagt 1 300 miljoner kronorav B 2-anslaget budgeterats över på nya ändamål avVänsterpartiet. Eventuella utgående reserver bör dock tas ianspråk för avsedda ändamål under nästa budgetår.Vänsterpartiet ställer sig avvisande till regeringens avsikt ipropositionen att öka finansfullmakten från 2,5 miljarder kronortill , som resurserna inomarbetsmarknadspolitiken reduceras under /95.Beloppen bör enligt användas tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder och inte för att regeringen vidbehov och utan riksdagsbeslut skall kunna anpassa åtgärder tillförändringar på arbetsmarknaden.UtskottetSom redovisats ovan uppgick antalet arbetslösaenligt till 310 000 personer. Bland de arbetslösa fanns 70000 ungdomar 16--. har arbetslösheten gåttner med 19 000 personer -- från 329 000 personer till 310 000personer.Den svenska ekonomin har passerat en vändpunkt ochBNP-tillväxten väntas enligt propositionen bli iår och under år 1995.Mot bakgrunden av det goda konkurrensläget för svensk industrisamt ett antal reformer inom det ekonomisk-politiska områdetfinns det nu enligt utskottets bedömning goda förutsättningarför en ökad sysselsättning. har i sittbetänkande 1993/94:AU11 om arbetsmarknadspolitik erinrat om deolika förändringar inom arbetsmarknadssektorn som är ägnade åtatt förbättra förutsättningarna för en ökad sysselsättning.Bl.a. har förändringar införts på arbetsrättens område (bet.1993/94:AU4, rskr. 103) så att den tillåtna anställningstidenför visstidsanställning vid arbetsanhopning samt den längstaprövotiden för provanställning förlängts från sex till tolvmånader fr.o.m. . Vidare har ett generelltanställningsstöd, GAS, införts för att tidigarelägganyanställningar på den reguljära arbetsmarknaden . Det kan också erinras om att underinnevarande budgetår har fattat beslut om ROT-insatser (bet.1993/94:AU5, rskr. 102, bet. 1993/94:AU21, rskr. 148) försammanlagt . Sysselsättningseffekten avdessa beslut kommer enligt propositionen främst under nästabudgetår och beräknas till i genomsnitt 11 000 arbetstillfällenper månad.De senaste budgetåren har utbildningsinsatser anordnats förarbetslösa genom särskilda medel för ett tredje gymnasieår förelever som gått ut gymnasiet i tvååriga linjer samt för extraplatser i komvux. Under innevarande budgetår beräknas att ca 26000 sådana platser har utnyttjats för tredje gymnasieåret och 25000 platser inom komvux. Det kan också erinras om atthögskoleutbildningen ökat kraftigt , nämligen med30 % eller med ca 45 000 personer.För nästa budgetår föreslås utöver de nämnda typerna avutbildningsinsatser (bilaga 8 i kompletteringspropositionen)delvis nya typer bl.a. i form av utbildningschecker (8 000platser) samt sommaruniversitet/sommarhögskola, basår ochdistansutbildning (21 500 platser).Som framgått är arbetsmarknadspolitiken i sig inte etttillräckligt instrument. Med en samhällsekonomi i obalans och enkrympt industrisektor anser utskottet att alla politikområdenöver hela fältet måste samverka för att ge förutsättningar försysselsättning och tillväxt.Liksom i det ovan nämnda betänkandet AU11 anserutskottet att högsta prioritet måste ges åt bekämpning avarbetslösheten. Särskilt viktigt är det att få bukt medlångtidsarbetslösheten, vilken uppgick till 133 000personer.Utskottet anser att det finns utrymme för samsyn vad gällerbehovet av en aktiv arbetsmarknadspolitik, eliminering avobalanser på arbetsmarknaden, betoning av expansion ochsysselsättning inom näringslivet samt vikten av företagande ochvidare ett mycket uttalat behov av en allmän kompetenshöjning iarbetslivet. Som också motionärerna påpekar är det särskiltbetydelsefullt i en konjunkturuppgång att de expanderandeföretagen får tillgång till personal med rätt kompetens.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att enparlamentarisk utredning har påbörjats (dir. 1993:12) i syfteatt undersöka arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning,inriktning och avgränsning.Arbetsmarknadsutskottet har inte någon från imotion Fi32 skild uppfattning vad gäller att medlen underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall användas på etteffektivt sätt -- såväl under innevarande som under nästabudgetår. Utskottet har dock en annan syn på ändamålen än de avVänsterpartiet redovisade förslagen. Att eventuellt utgåendereservationer under anslaget bör tas i anspråk för avseddaändamål under kommande budgetår anser utskottet vara ensjälvklarhet.Med hänsyn till behoven av flexibilitet kanarbetsmarknadsutskottet för sin del acceptera den lösning somföreslås i propositionen, nämligen att anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas och finansfullmaktenökar från till . Somanges i propositionen bör finansfullmakten i första hand kunnaanvändas för att anpassa volymerna i de ordinariearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Tillfälliga ändringar igällande regelsystem bör också kunna tillåtas. Utskottetförutsätter att på lämpligt sätt underrättas om sådanaändringar. Även tidigareläggning av investeringar samt ROT- ochunderhållsåtgärder i syfte att öka sysselsättningen bör kunnaingå i området för finansfullmakten. I linje medarbetsmarknadsutskottets tidigare uttalande (bet.