bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattning avses med det bemyndiganderegeringen begär dels att vid en kommande resurspåfyllnad i Afrikanskautvecklingsfonden den nuvarande svenska bidragsandelen om börbibehållas, dels att den svenska andelen av IDB:s taotala kapital om 0,16 %vid den kommande kapitalökningen bör bibehållas eller något ökas, dels attberedskap bör hållas för ett svenskt deltagande i en fjärde kapitalpåfyllnad iIFAD. Utskottet tillstyrker de begärda bemyndigandena.Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas att göra dessa utfästelser.Utskottet avstyrker således motion U216 yrkandena 6, 7 och 8.Bilateralt utvecklingssamarbetePropositionen (s. 120--122)Ökade krav på prioriteringar i biståndetPropositionen (s. 120--121)/86 till 1991/92 ökade antalet länder som mottog bistånd frånSverige från 58 till 91. Omfattningen av det svenska samarbetet varierar dockkraftigt mellan olika länder.Mångfalden i biståndet kräver god överblick. Krav på tydlig ansvarsfördelningoch samordning mellan olika myndigheter ökar. Stora behov och begränsaderesurser ökar kraven på prioriteringar. Det kan innebära arbete i ett mindreantal sektorer i samarbetsländerna och arbete med ett mindre antal projekt inomsektorerna. Det innebär att man, när stöd till en ny långsiktig insatsbeslutas, också bör ha en plan för avveckling av biståndet. Inriktningen på defattigaste länderna och på fattiga grupper i mottagarländerna måste betonas.För biståndet nya länder är , , ochAlbanien.Mål- och resultatorienteringPropositionen (s. 121--122)Regeringens styrning av myndigheterna har blivit alltmer mål- ochresultatorienterad. Åtgärder har således vidtagits för att förbättra styrnings-och samarbetsformerna i biståndet (prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr.1992/93:342). Det rör bl.a. anslagsstruktur, införande av planeringsramar somej avtalas med mottagaren, ny ordning för importstöd, införande avlandstrategier för styrning och samordning samt integration avfältadministrationen. Detta förändringsarbete är nu under genomförande.Biståndskontoren och ambassadernas allmänna avdelningar skall, beträffandeberörda ambassader, vara integrerade senast den 1 januari 1995.Landstrategier skall upprättas för alla större mottagarländer. Revidering avstrategierna företas normalt vart tredje år.Under /94 upprättas strategier för , , , , och . För /95 planeraslandstrategier för , , , , , Nicaraguaoch Sydafrika.De indikativa planeringsramarna genom SIDA innehåller dels ett basprogram avlångsiktig verksamhet (exempelvis undervisning och infrastruktur), dels sådantlångsiktigt bistånd som är möjligt att fördela på länder men som tidigareendast redovisats som särskilda anslagsposter. Det berör i första handanslagsposterna för demokrati och mänskliga rättigheter, miljö, särskildaprogram och regionala insatser i Afrika.UtskottetUtskottet noterar att införandet av de nya former för styrning och samarbetesom beslutat (prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr.1992/93:342) påbörjats. Utskottet utgår från att detta arbete genomförs på ettsådant sätt att minskningar av eller avbrott i biståndsflödena vidövergången till det nya systemet kan undvikas och att den tid under vilken detgamla och det nya systemet löper parallellt i görligaste mån nerkortas.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om att ett förslag om attlägga om budgetåret till att sammanfalla med kalenderåret är under beredning iriksdagen.C 2. Utvecklingssamarbete genom Styrelsen för internationell utveckling(SIDA)1992/93 Utgift 7 122 942 282 Reservation 2 669 809 1441993/94 Anslag 6 699 500 0001994/95 Förslag 6 290 000 000Tabell 4. Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1993/94--1994/95 (mkr)Anvisat Förslag 1994/951993/94 Basprogram Planeringsram(varav importstöd)A. PLANERINGSRAMAR OCH REGIONALA INSATSERAFRIKAAngola 160 60 70Botswana 67,5 55 60Etiopien 130 130 140 1)105 80 95Moçambique 320 (70) 245 335 1)90 85 90() (240) 220 2)445 (140) 295 330 1)85 95 105 1)255 (115) 135 185 1)195 (65) 135 140 1)Övriga länder i 95 (10) 95 125 3)Regionala insatser 130 165 35 4)ASIENBangladesh 120 130 170Indien 345 305 325Laos 100 90 95Sri Lanka 35 50 60Vietnam 180 180 190Regionala insatser 0 20 20LATINAMERIKANicaragua 270 (140) 155 170 1)UtvecklingssamarbeteCentralamerika 135 185 260UtvecklingssamarbeteSydamerika 95 85 1253 357,5 2 775B. ICKE LÄNDERFÖRDELATDemokrati, mänskligarättigheter 650 595 5)Katastrofer och återupp-byggnad m.m. 1 181 1 300 6)Bistånd genom folkrörelseroch andra enskildaorganisationer 875 1 000 7)Särskilda miljöinsatser 225 230 8)C. ÖVRIGTSärskilda program 305 305 9)Rekrytering och utbildningav fältpersonal 40 40Vissa landprogramkostnader 43 20Information genom SIDA 23 253 342 3 515SUMMA 6 699,5 6 2901) Dessa ingår i den krets av länder som kan komma i fråga förbetalningsbalansstöd. Fördelning enligt regler angivna under anslaget C 4. Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättnad2) Medlen anvisas under anslagsposten Demokrati och mänskligarättigheter varför beloppet ej ingår i basprogrammet3) Avser basprogram/planeringsramar för (30/35), (35/35), (0/10), (30/45)4) Regionalt stöd genom SADC har fördelats på planeringsramar förAngola, , , och . Ofördelat 35 miljoner kronor5) har förts över till basprogram för El Salvadorinom anslagsposten utvecklingssamarbete , 220 miljoner kronorredovisas som planeringsram för och ytterligare 200 miljoner kronorfördelas på planeringsramar för andra länder i huvudsak enligt SIDA:s förslag6) För och beräknas vardera7) Direktstöd om totalt har fördelats påplaneringsramar för , och Sri Lanka8) Av beloppet har fördelats på planeringsramar9) Av beloppet har fördelats på planeringsramarTabell 4 sammanfattar förslag om basprogram samt indikativa planeringsramarför biståndet genom SIDA. Basprogrammet motsvarar de tidigare s.k. landramarnaminskat med importstödet. Importstödet har lagts tillsammans medbetalningsbalansstödet till ett eget anslag. Detta anslag (C 4. Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättnad) omfattar ochfördelas till fattiga, skuldtyngda länder som genomför ekonomiskareformprogram, framför allt i . Planeringsramarna innehåller detlångsiktiga basprogrammet (undervisning, hälsa, infrastruktur etc.) och sådantlångsiktigt bistånd som är möjligt att länderfördela men som tidigare endastredovisats som särskilda anslagsposter (demokrati/mänskliga rättigheter, miljöetc.). Länder med föreslagna planeringsramar understigande 50 miljoner kronorhar sammanförts i anslagspost "Övriga länder".Samarbete med enskilda länderAngolaMotionernaI partimotion U210, yrkande 17, (v) konstaterar motionärerna att stårinför ett gränslöst behov av hjälp. Regeringens förslag till nedskärning avAngolaanslaget är cyniskt. De pengar som kan gå tillutvecklingsprojekt borde finnas kvar inom basprogrammet för akuta humanitärainsatser. yrkar på ett biståndsanslag till om 200 000 000kr vilket är mer än vad regeringen föreslagit.I partimotion U212, yrkande 11, (s) föreslår motionärerna att landramen tillAngola i jämförelse med regeringens förslag ökas med till . Landet anses ha den svåraste situationen bland länderna i södraAfrika.UtskottetEfter de allmänna valen , som gav det regerande MPLA-partieten majoritet i nationalförsamlingen, tog oppositionspartiet åter tillvapen. Därefter har situationen präglats av krig och förödelse. gav den nya regeringen viss styrka. harfördömt Unitas vägran att fullt ut respektera fredsavtalet och säkerhetsrådetsresolutioner. beslöt rådet att införa vapen- ocholjesanktioner mot Unita. Detta har också stärkt regeringens ställning.Mandatet för FN:s fredsbevarande insats Unavem II har förlängts. Förhandlingarmellan regeringen och Unita om en lösning på konflikten har pågått i omgångarmen ännu inte givit konkreta resultat. har drygt 3 miljoner människori drabbats av inbördeskriget och den därav följande svälten. I höstaskom rapporter om tusen döda per dag. Sammanlagt har mer än 100 000 personerdött. Situationen är nu något bättre sedan FN-flygningarna når fram med hjälptill de avskurna regionerna i inlandet.Efter valet påbörjade regeringen ett nytt ekonomiskt stabiliseringsprogram.Detta avbröts genom införande av krigsekonomi med ökandebudgetunderskott och hög inflation. Den statliga förvaltningen har försvagatsytterligare, och en tilltagande korruption kan noteras. Det ekonomiska läget ärkritiskt.Dödligheten i är en av de högsta i världen, särskilt bland mödrar ochbarn. Hälsostandarden är mycket låg enär en stor del av klinikerna förstörtsunder tidigare och pågående krig. Brist på utbildad personal har ytterligareförvärrat situationen.I propositionen anför regeringen att neddragningen av planeringsramen heltbetingats av krigsförhållandena i , som omöjliggör ettlångsiktigt utvecklingssamarbete med den volym som tidigare gällt. Verksamheteninom samtliga projekt fortsätter dock på sparlåga och kompletteras medkatastrofinsatser. Den förväntade, ingående reservationen 1994/95 bör, enligtregeringen, användas för katastrofinsatser genom i första hand FN. Beredskapfinns att återuppta det långsiktiga samarbetet när förhållandena i landet såmedger.Regeringen har vid olika tillfällen anslagit medel för katastrofinsatser. Ijuni 1993 gav till katastrofprogrammet i . Imars 1994 anslogs ytterligare . Av dessa går 10 miljoner tillFN:s världslivsmedelsprogram (WFP) och samordningsorgan (UCAH). Enskildaorganisationers insatser stöds med 30 miljoner kronor.Förutsättningarna för att under rådande omständigheter bedriva ett effektivtutvecklingssamarbete är, enligt utskottets förmenande, begränsade.Utskottet har ingen invändning mot regeringens medelsförslag och syn påmedlens användning.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 17 och motion U212 (s) yrkande 11.BotswanaMotionernaVänsterpartiet föreslår i motion U210, yrkande 18, en höjning av biståndettill med utöver det regeringen föreslagit, till 70 000000 kr.I partimotion U212 (s), yrkande 12, föreslår motionärerna en sänkt landram om40 till , vilket är mindre än regeringensförslag. Sänkningen motiveras med att andra biståndsformer kommeratt bli mer lämpliga.UtskottetSom framgår av propositionen är regeringens avsikt, i likhet med vad somföreslås i den socialdemokratiska partimotionen, att successivt övergå till ettbredare biståndssamarbete. Det har dock visat sig att en övergång tar längretid än som tidigare förutsetts. Regeringen menar att de betydande fickor avdjup fattigdom som finns i landet motiverar ett gåvobistånd av den storlek somregeringen föreslagit.Utskottet delar denna uppfattning.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkande 18 och U212 (s) yrkande 12.EritreaMotionernaI motion U210, yrkande 19, (v) yrkar att basprogrammet förEritrea anvisas mer än vad regeringen föreslagit eller således 35000 000 kr.I motion U221 (fp) konstateras att det blir svårt att förklara varförett beslut dröjer om att etablera som programland för svenskt bistånd.Många eritreaner som återvänt hem har i skaffat sig utbildning ocherfarenhet som kan ge särskilt goda förutsättningar för svenskabiståndspolitiska insatser i Eritrea.UtskottetI budgetpropositionen föreslås att en landstrategi för utarbetasunder /95, vilket innebär att blir ett nyttsamarbetsland. Utskottet anser att detta är en lämplig åtgärd. Utskottet haringen invändning mot den indikativa planeringsram som föreslås för landet.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkande 19 och U221 (fp).EtiopienMotionenVänsterpartiet yrkar i motion U210, yrkande 20, att till basprogram förEtiopien anvisas utöver vad regeringen föreslagit eller således150 000 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillEtiopien.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 20.Guinea-BissauMotionenGuinea-Bissau har enligt gjort stora framsteg mot politiskdemokrati. Motionärerna menar i motion U210, yrkande 21, att SIDA:s äskande börföljas och erhålla ur basprogrammet, vilket är mer än vad regeringen föreslagit.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillGuinea-Bissau.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 21.Kap VerdeMotionenI motion U210, yrkande 22, yrkar att avseende KapVerde anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således 40000 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillKap Verde.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 22.LesothoMotionenVänsterpartiet yrkar i motion U210, yrkande 23, att tillbasprogrammet för anvisar utöver det regeringen föreslagiteller således 35 000 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillLesotho.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 23.MoçambiqueMotionernaFör yrkar i motion U210, yrkande 24, att riksdagenanvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således 300 000000 kr.Socialdemokraterna skriver i sin motion U212, yrkande 13, att de vill ökalandramen till med till . Motionärernakonstaterar att tillsammans med de övriga länderna i regionen nu harförutsättning att integreras politiskt och ekonomiskt.UtskottetRegeringen framhåller att framstegen i fredsprocessen motiverar ettomfattande svenskt bistånd för återuppbyggnad men anser att mottagarkapacitetenför närvarande är starkt begränsad. Enligt utskottets mening kan det dock bliaktuellt med extra insatser med katastrofmedel.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillMoçambique.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 24 och motion U212 (s) yrkande 13.NamibiaMotionenNamibia bör enligt motion U210, yrkande 25, (v) få ökat anslag för baspro-grammet till , vilket är mer än vad regeringenföreslår.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillNamibia.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 25.SydafrikaMotionenEnligt motion U212, yrkande 14, (s) kan förmåga att klaraövergången till demokrati bli avgörande för utvecklingen i södra vill föra upp på listan över mottagarländer ochyrkar på att beslutar anslå för utvecklingssamarbetemed Sydafrika.UtskottetI propositionen anförs att utvecklingen i gör att det humanitärabiståndet bör övergå till ett bredare utvecklingssamarbete. Fortsatt biståndkommer att behövas . Nya samarbetspartner kan komma ifråga och regeringssamarbete kan bli aktuellt. En landstrategi förbiståndssamarbete med kommer att utarbetas under första hälften /95. I avvaktan härpå föreslår regeringen att biståndet /95 fortsätter att belasta anslagsposten Demokrati, mänskligarättigheter.Huvudsyftet med utvecklingssamarbetet med bör, enligt regeringen,vara att bidra till en fördjupad demokratisering och vaktslående av demänskliga rättigheterna samt till en väl fungerande marknadsekonomi. Genomfortsatt svenskt bistånd bör enskilda organisationer i och i Sydafrikaäven i fortsättningen kunna spela en stor roll för demokratins utveckling.Utskottet delar detta synsätt.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillSydafrika.Därmed avstyrks motion U212 (s) yrkande 14.TanzaniaMotionernaVänsterpartiet yrkar i motion U210, yrkande 26, att tillbasprogrammet för anvisar , vilket är 35 000 000 krmer än vad regeringen föreslagit.Socialdemokraterna yrkar i motion U212, yrkande 15, att beslutaranslå för utvecklingssamarbete med Tanzania.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillTanzania.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 26 och motion U212 (s) yrkande 15.UgandaMotionernaI motion U210, yrkande 27, föreslås att till basprogrammetför anvisas utöver vad regeringen föreslagit eller således100 000 000 kr.Socialdemokraterna skriver i motion U212 att de vill öka landramen förUganda. Enligt yrkande 16 vill motionärerna att beslutar anslå för utvecklingssamarbete i Uganda.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillUganda.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 27 och motion U212 (s) yrkande 16.ZambiaMotionernaI partimotion U210, yrkande 28, anser att bör anvisas10 mer än vad regeringen föreslagit, vilket innebär 145 000 000 kr.Socialdemokraterna föreslår i motion U212, yrkande 17, att beslutaranslå för utvecklingssamarbete med . Det är 5 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillZambia.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 28 och motion U212 (s) yrkande 17.ZimbabweMotionernaI motion U210, yrkande 29, (v) yrkas att till basprogrammet förZimbabwe anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således170 000 000 kr.I den socialdemokratiska partimotionen U212, yrkande 18, skriver motionärernaatt bör anslå för utvecklingssamarbete med Zimbabwe.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillZimbabwe.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 29 och motion U212 (s) yrkande 18.Regionala insatser i AfrikaMotionenI motion U210, yrkande 30, skriver att tillregionala insatser i bör anvisa utöver vad regeringenföreslagit eller således 200 000 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillRegionala insatser i Afrika.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 30.BangladeshMotionenVänsterpartiet konstaterar i motion U210 att ett av och världensfattigaste länder är . När biståndet skärs ner anser motionärerna attdet drabbar fattiga länder extra hårt. I drabbas exempelvisDiakonias program för jordlösa. vill därför i motionens yrkande36 att till anvisar 145 000 000 kr.UtskottetEnligt en utvärdering, som SIDA låtit göra, är det svenska biståndet tillBangladesh av hög kvalitet och det ger betydande spridningseffekter. ett omfattande stöd till svenska och lokala, enskilda organisationer.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillBangladesh.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 36.IndienMotionernaI motion U210 (v) konstateras, att biståndet bör ligga på den nivå regeringenföreslagit. I yrkande 34 framhålls att kraftöverföringsprojektet i delstatenMaharashtra, som till största delen finansieras av , har Sverigesom stor bidragsgivare (i u-krediter och 215 miljonerkronor genom SIDA). Motionärerna yrkar att en bättre redovisning måste görastill innan beslut om medelstilldelning fattas.I den socialdemokratiska partimotionen U212 krävs i yrkande 19 att anslås för utvecklingssamarbete med Indien.UtskottetI anledning av motion U210 (v) yrkande 34 har utskottet inhämtat attregeringen beslöt godkänna svenskt stöd tillkraftöverföringsprojektet i . Projektet är ett led i ettlångvarigt svensk-indiskt samarbete inom energisektorn. Det svenskabiståndsengagemanget i projektet består av en gåva från SIDA på 215 miljonerkronor samt en u-kredit genom BITS på högst med ettgåvoelement på . Det aktuella kraftöverföringsprojektet ären integrerad del av "Second Projekt" med somutländsk huvudfinansiär. SIDA och BITS har tidigare finansierat tvåkraftöverföringsprojekt (HVDC) i Indien.Utskottet har mot bakgrund av det anförda inga invändningar mot regeringensförslag avseende medel till Indien.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 34 och motion U212 (s) yrkande 19.LaosMotionernaEnligt motion U210 är ett av världens fattigaste länder,som det är ett av de länder som drabbas mest när regeringen skär nerbiståndet. I yrkande 37 vill motionärerna att till basprogrammet förLaos anvisar mer än vad regeringen föreslår, vilket totalt blir150 000 000 kr.Socialdemokraterna menar i motion U212 att har en chans att komma urde konflikter som härjat området. I yrkande 20 skriver motionärerna attriksdagen bör anslå för utvecklingssamarbete med Laos.UtskottetDet är angeläget att pågående samarbetsverksamhet med inte avbryts. Ilikhet med motionärerna anser utskottet därför det motiverat att anslå medeltill basprogrammet för utöver vad som föreslås i budgetpropositionen.Enligt utskottets uppfattning bör ökningen uppgå till ,vilket skulle innebära att basprogrammet för för /95 totaltskulle uppgå till . Som konsekvens härav bör planeringsramenberäknas till 105 miljoner kronor.Därmed tillstyrks motion U212 (s) yrkande 20. Motion U210 (v) yrkande 37avstyrks.Sri LankaMotionenI sin partimotion U210 påpekar att en stor del av Sri Lankasstatsbudget går till militärutgifter orsakade av kriget i landets norratamilska delar. Biståndet till bör därför inte höjas. I yrkande 35har yrkat att skall anvisas mindre änvad regeringen föreslagit eller således 35 000 000 kr.UtskottetSedan tio år tillbaka pågår en väpnad kamp mellan regeringen och en tamilskrörelse, Liberation Tigers of Tamil Ealam, som kämpar för en självständigtamilsk stat i landets norra och östra delar. Detta inbördeskrig fortsätteroavbrutet och utvecklingen är svår att förutse.Sedan omvärlden fått kännedom om grava övergrepp motde mänskliga rättigheterna i landet har den lankesiska regeringen utsatts förmycken kritik utifrån. Flera internationella organisationer för mänskligarättigheter har bjudits till . Dessa har rapporterat om MR-läget ochfört en dialog med den lankesiska regeringen med påföljd att antaletkränkningar minskat.Utskottet understyrker vikten av att följa MR-utvecklingen i landet men haringen invändning mot regeringens förslag avseende medel till Sri Lanka.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 35.VietnamMotionernaI den socialdemokratiska partimotionen, U212, yrkande 21, krävs att riksdagenbeslutar anslå för utvecklingssamarbete med samt attriksdagen begär att behovet av ytterligare betalningsbalansstöd ses över.Vietnam måste enligt motion U210 få ökat bistånd, bl.a. föratt kunna lindra effekterna av inflationsbekämpning och andra ekonomiskareformer. I yrkande 32 skriver motionärerna att basprogrammet bör få 70 000 000kr mer än vad regeringen föreslagit, vilket totalt innebär 250 000 000 kr.UtskottetVietnams utvecklingspolitik har visat upp godaresultat, och omvandlingsprocessen mot marknadsekonomi går vidare. Hämmande fördenna process har dock varit bortfallet av bistånd från de tidigareComeconstaterna samt, intill , ett fortsatt handelsembargo ochmotstånd från amerikansk sida mot kreditgivning till via deinternationella finansinstituten. Utöver regeringens ekonomiska reformpolitik imarknadsekonomisk riktning, torde en viktig roll för den positiva utvecklingenha spelats av den utrikespolitiska omorientering som inleddes under 1990-taletsförsta år. Denna har inneburit ett politiskt och ekonomiskt närmande tillomvärlden med särskild betoning på länderna i närområdet. Ett viktigt hinderför en snabb ekonomisk utveckling utgörs av den svaga infrastrukturen. Andraproblem är en växande korruption samt en utbredd varusmuggling.Parallellt med de ekonomiska reformerna genomförs, om än i långsam takt ochinom de gränser enpartistaten sätter, vissa lättnader i det politiskaförtrycket. Antagandet av konstitution med åtföljande val medförde ettviktigt steg i demokratisk riktning. De sista fångarna som hållits i"omskolningsläger" har släppts. Ett mindre antalpolitiska fångar finns dock kvar, och några rättegångar mot personer somanklagats för omstörtande verksamhet har resulterat i långa fängelsestraff.Det svenska biståndet till , som inleddes (SIDA-samarbetsland 1970) och som omfattat utbetalningar om närmare 7miljarder kronor i löpande priser, är föremål för en översyn. Enlandstrategi skall utarbetas för ett breddat bistånd inkluderande alla svenskabiståndsmyndigheter samt enskilda organisationer med verksamhet i landet.Enligt vad utskottet inhämtat utbetalades, inom ramen för en internationellinsats, hösten i betalningsbalansstöd till Vietnam.Regeringen följer noga den fortsatta utvecklingen i landet för att fortlöpandekunna bedöma huruvida ytterligare betalningsbalansstöd kan motiveras.Enligt utskottets uppfattning är det särskilt angeläget att förstärka detsvenska stödet till de ekonomiska och demokratiska reformprocesserna.