bet · GH01SkU35 · 1994-05-05 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motioner påbostadsbeskattningens område.Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till deöverväganden som pågår angående de aktuella frågorna.Till betänkandet har fogats fem reservationer från s och frånnyd och en meningsyttring från v. 1993/94:Sk302 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring och förenkling vid debitering avfastighetsskatt.1993/94:Sk303 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsbeskattningen.1993/94:Sk313 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående skattereduktion vid reparation avbostäder.1993/94:Sk325 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt utreda bostadsrättsinnehavaresmöjligheter att dra av sin andel av föreningens räntor iinkomstslaget kapital.1993/94:Sk326 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en proportionering efter kalenderår såvälav underlaget för fastighetsskatt som av tillämpade skattesatserför företag med brutet räkenskapsår,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skattefriheten för fastigheter medvärdeår 1991 och senare förlängs med minst två år.1993/94:Sk332 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om ändring av reglerna för skattereduktion avseendebyggnadsarbeten på bostadshus i enlighet med vad som anförts imotionen.1993/94:Sk338 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder i syfte att minska "svartjobben"inom bygg- och underhållssektorn.1993/94:Sk341 av () vari yrkas att riksdagenhos revisorer begär en uppföljning och utvärdering avbeslutet om avdragsrätt för vissa reparationer.1993/94:Sk348 av och Bo Finnkvist (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att motarbeta den växande sektorn av"svartjobb" inom byggnadsbranschen.1993/94:Sk349 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag omreparationsavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga,28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatt på industrifastigheter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återinförd fastighetsskatt på kommersiellalokaler.1993/94:Sk357 av och () variyrkas att beslutar att ändra reglerna förskattereduktion avseende reparationskostnader för bostadshus påsätt som föreslås i motionen.1993/94:Sk358 av och i (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om de statsfinansiellaeffekterna av en förändrad nivå på skattereduktionen förROT-åtgärder i villor och fritidshus,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar avseende avgränsningen förskattereduktion för reparations- och underhållsarbeten ibostäder att övervägas inom samma utredning.1993/94:Sk631 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär att den ser överstämpelskatten för fastighetsöverlåtelser och återkommer tillriksdagen med förslag till åtgärder i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag om finansieringen.1993/94:Sk633 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom möjligheter för kommuner att överlåta lokaler inom denkommunala förvaltningen utan att behöva utlösa ny lagfart.1993/94:A428 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga,2. att hos regeringen begär en undersökning av annanlämplig beräkningsgrund för fastighetsskatten på fastigheter iattraktiva skärgårdsområden än taxeringsvärdet i syfte attskatten bättre skall anpassas till fastighetens bruksvärde.1993/94:A470 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avfastighetstaxeringen i skärgården.1993/94:Bo250 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sänka byggmomsen till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det taxerade markvärdet bör uppgå tillmaximalt för en normal villafastighet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sänka fastighetsskatten till0,5 %.Yttrande från annat utskottBostadsutskottet har yttrat sig i ärendet. Yttrandet(1993/94:BoU5y) bifogas som bilaga till detta betänkande. Inkomstskatt, fastighetsskattI de aktuella motionerna finns olika yrkanden om attfastighetsskatten utvidgas eller begränsas i olika hänseendeneller att detaljutformningen ändras. En av motionerna berörockså avdragsreglerna för underskott vid inkomstbeskattningen. Iövrigt rör motionerna kostnader för reparationer eller andrafrågor som inte tas upp under denna rubrik.Vanliga hyreshus hänförs vid inkomstbeskattningen tillnäringsverksamhet och beskattas på samma sätt som andrainkomster i detta inkomstslag. Beskattningen avbostadsrättsföreningarnas fastigheter sker dock enligt enschablon som utgår från taxeringsvärdet på huset. För bostadshusutgår också fastighetsskatt. I fråga om egnahem innebär 1990 årsskattereform att schablonbeskattningen ersatts med en höjdfastighetsskatt.Fastighetsskatten kom till som ett ledi finansieringen av bostadssubventionerna. Vid 1990 årsskattereform höjdes skattesatserna, och genomfördeslättnader för nybyggda hus. Hus som har byggts eller senareslipper fastighetsskatt , och underytterligare reduceras skatten till hälften. Särskildalättnader infördes även för årgångarna 1973--1990, i fråga omsmåhus årgångarna 1986--1990. En ändring innebär attkommersiella lokaler har undantagits. Fastighetsskatten avser nuendast bostäder och bostadstomter.Med anledning av väntade värdehöjningar i samband med 1994 årsfastighetstaxering beslutade att sänkafastighetsskatten för hyreshus från 2,5 till , med verkanfr.o.m. taxering (prop. 1993/94:91, SkU17). Samtidigtinfördes reduceringsregler för hus som genomgått omfattande om-eller tillbyggnader. Ändringarna berör ocksåmangårdsbyggnader på jordbruk. För sådana byggnader innebarskattereformen att reglerna utformades såsom för småhus. I frågaom större mangårdsbyggnader skall man nu kunna återgå tillreglerna för näringsverksamhet.Fastighetsskatten för samtliga bostadshus blir alltså iprincip av taxeringsvärdet års taxering.Fastighetsbeskattningsutredningen (Fi 1993:01) föreslår ibetänkandet Beskattning av fastigheter, del I -- Schablonintäkteller fastighetsskatt? (SOU 1993:57) att fastighetsskatten försmåhus omvandlas till en kapitalinkomst på avtaxeringsvärdet och att bostadsrätter skall beskattas påsamma sätt som egnahem. Utredningen har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1994:57) Beskattning av fastigheter, del II-- Principiella utgångspunkter för beskattning av fastigheterm.m. Utredningen bygger vidare på sitt delbetänkande ochföreslår att skattesystemet frikopplas frånbostadsfinansieringssystemet. Utredningen anser attskattereglerna för bostäder bör utformas med hänsyn tillskattesystemets utformning i övrigt och att fastighetsskattenbör slopas. Egnahem och bostadsrätter skall enligt förslagetbeskattas enligt en schablon som bygger på bostädernasmarknadsvärden. Utredningen föreslår att reglerna vidfastighetstaxeringen ändras i detta syfte och att man fr.o.m.1996 inför en rullande fastighetstaxering så att underlaget förschablonintäkten justeras i förhållande tillförändringar av marknadsvärdena.En särskild utredning (Fi 1993:13) har till uppgift attföreslå en förenkling och rationalisering avfastighetstaxeringen. Denna utredning beräknas avsluta sittarbete vid slutet av 1995. En särskild fråga har varit om maninte bör lämna dett nuvarande systemet med sexårsperioder förfastighetstaxeringen genom att gå över till en rullandefastighetstaxering. Denna fråga bereds som en särskild fråga,och avsikten är att skall lägga fram enpromemoria i ämnet senare i vår.De ändringar som har genomförts på skatteområdet under 1980-och innebär ett stort skattebortfall för kommunerna.Kommunerna kompenseras härför genom att skattebortfallet vägs ini statsbidragen till kommunerna. Statsbidragen för nästabudgetår kommer att behandlas av finansutskottet och riksdagensenare , och en parlamentarisk beredning har tillkallatsför den framtida utformningen -- Kommittén (Fi 1993:24) omstatsbidrag och utjämning i kommunsektorn.I motion Sk352 av m.fl. (v) yrkasriksdagsuttalanden om att fastighetsskatten skall utvidgas tillindustrifastigheter och lokaler (yrkandena 28 och 29). MotionBo250 av m.fl. (nyd) innehåller bl.a. krav påen sänkning av fastighetsskatten till (yrkande 6).Yrkande 2 i motion Sk326 av och () innebär att den femåriga friheten från fastighetsskatt skallförlängas för hus som har byggts ellersenare. Enligt yrkande 1 i denna motion bör fastighetsskattenberäknas per kalenderår även för företag med bruteträkenskapsår. Motion Sk302 av m.fl. (s) gäller enannan detalj. Motionärerna anser att den som äger en fastighet ibörjan av året bör betala fastighetsskatt även omfastigheten bytt ägare.Som framgår av den lämnade redogörelsen är frågorna omfastighetsbeskattning och bostadsbeskattning föremål för engenomgripande översyn. I avvaktan på kommande ställningstagandentill resultatet av denna översyn är utskottet inte berett att nuompröva dessa frågor. I likhet med bostadsutskottet avstyrkerutskottet således de angivna motionsyrkandena.Det anförda gäller även yrkandet i motion Sk325 av StefanAttefall (kds) om en utredning i syfte att medgebostadsrättshavare möjligheter att dra av sin andel avbostadsrättsföreningens räntekostnader.I några motioner riktas kritik mot att taxeringsvärdena visarstora regionala skillnader och att värdena i attraktiva områdenhöjts väsentligt, vilket medfört påfrestningar av olika slagsåväl för de skattskyldiga som för vissa kommuner bl.a. iskärgårdsområden. Av sådana skäl yrkas i motion Bo250 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) ett riksdagsuttalande om att dettaxerade markvärdet bör begränsas till för ennormalvilla (yrkande 5). Även yrkande 2 i motion A428 av ViolaFurubjelke m.fl. (s) och yrkande 3 i motion A470 av KarinPilsäter m.fl. (fp) går ut på en översyn av värderingsreglerna isyfte att nedbringa skattebelastningen för fastigheter iskärgårdsområden. Vidare yrkas i motion Sk303 av Per ErikGranström m.fl. (s) att kommuner med stort inslag avfritidsfastigheter kompenseras för sina kostnader härför genomatt tillföras skatten på fastigheter eller genom att fråganbeaktas i den pågående utredningen om kostnadsutjämning mellankommunerna.Utskottet har senast i sitt betänkande 1992/93:SkU33 avstyrktlikartade motioner med hänvisning till att värderingsfrågornaoch de därmed sammanhängande skattefrågorna ingår i den pågåendeöversynen av skattefrågorna och att kommunerna vid sidan avstatsbidragen bl.a. har möjlighet att ta ut avgifter för sinatjänster. De kommunalekonomiska frågorna utreds nu av ensärskild kommitté som planerar att avlämna sitt betänkandesenare . Som bostadsutskottet anför i sitt yttrande berörsvärderingsfrågorna och de kommunalekonomiska frågorna även avSkärgårdsutredningen (Jo 1993:02), som kommer attavlämna sitt betänkande.I motionerna har inte anförts något nytt som bör föranleda enannan ståndpunkt . I likhet med bostadsutskottetavstyrker utskottet därför dessa motioner.Reparation, om- och tillbyggnadI syfte att stimulera konjunkturen inom byggsektorn infördes1993 möjligheter för fastighetsägare till skattereduktion förreparation, underhåll och om- och tillbyggnad av bostadshusunder tiden --(prop.1992/93:150 bil. 6.1, SkU36). Skattereduktion medges med 30 %av kostnaderna bortsett från material. För villor blirskattereduktionen högst per taxeringsenhet. Förhyreshus blir skattereduktionen högst pertaxeringsenhet eller alternativt ett belopp som motsvarar tregånger fastighetsskatten för på bostadsdelen.I flera motioner yrkas att skattereduktionen utvidgas. Såyrkas i motion Sk357 av och () attskattereduktionen höjs till (av 70 000) ochberäknas även för materialkostnader. I motion Sk313 yrkas enhöjning av reduktionen till av kostnaderna, att periodenförlängs med och att även bostadsrättshavare ochhyresgäster skall få rätt till skattereduktion. Även imotionerna Sk332 av () och Sk348 av JarlLander och Bo Finnkvist (s) finns yrkanden om attskattereduktionen utvidgas till bostadsrättshavare och tillhyresgäster. I motion Sk358 av och iKolmården (kds) begär motionärerna en utredning i syfte att höjanivån på skattereduktionen och utvidga tillämpningsområdet.Vidare yrkas i motionerna Sk338 av och Jan-OlofFranzén (m) och Sk349 av och ()att en avdragsrätt vid inkomstbeskattningen införs förreparation och underhåll av bostäder.Reglerna om skattereduktion har tidsbegränsats till den 31december 1994. Enligt utskottets mening bör det inte komma ifråga att ändra reglerna för den korta tid som återstår. Detskulle också strida mot syftet med reglerna att nu vidtaåtgärder som innebär att tidsperioden förlängs eller attreglerna utvidgas i andra hänseenden. Utskottet vill ocksåframhålla att reglerna bör utvärderas mot bakgrund av depraktiska erfarenheterna innan tar ställning till nyaåtgärder i denna riktning. I likhet med bostadsutskottetavstyrker utskottet således dessa motioner.I motion Sk341 av () yrkas att Riksdagensrevisorer skall få i uppdrag att följa upp och utvärderaskattereduktionen i syfte bl.a. att ge underlag för en bedömningom metoden är lämplig för andra sysselsättningsfrämjandeåtgärder.Frågan om andra sysselsättningsfrämjande åtgärder av dettaslag har bedömts av en särskild utredning som har redovisat sinaställningstaganden i det avlämnade betänkandet (SOU1994:43) Uppskattad sysselsättning -- om skatternas betydelseför den privata tjänstesektorn. Även revisorer kangivetvis ta upp denna fråga, men enligt utskottets mening kan ensärskild framställan härom från sida inte ansesmotiverad. Utskottet avstyrker alltså även denna motion.Övriga frågorI motionerna Sk631 av och () ochSk633 av () begär motionärerna en översyn avstämpelskatten i syfte av avskaffa denna skatt vidfastighetsöverlåtelser. Motionärerna anser att stämpelskattenkan hindra sunda strukturöverlåtelser. Yrkandet i den sistnämndamotionen begränsar sig till överlåtelser mellan kommuner ochkommunala bolag och stiftelser.Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom avköpeskillingen. Om förvärvaren är juridisk person utgårstämpelskatt med dubbelt belopp, dvs. Ett tidigareundantag från dubbel stämpelskatt för allmännyttigabostadsföretag har slopats, eftersom några nya godkännanden somallmännyttigt bostadsföretag kan lämnas (prop.1992/93:241, SkU30). Kammarkollegiet och regeringen harmöjlighet att lämna dispens från stämpelskatt om synnerliga skälföreligger, och regeringen har i ett beslut den 21 oktober 1993redovisat hur dispensfrågorna bör bedömas.Bostadsutskottet har avstyrkt motionen med hänvisning till attresultatet av den planerade översynen av stämpelskatten böravvaktas. instämmer i bostadsutskottetsbedömning och avstyrker alltså motionerna.1990 års skattereform innebär att de tidigarereduceringsreglerna för mervärdesskatten på byggnads- ochanläggningstjänster har slopats och att skatten tasut enligt den generella skattesatsen för alla tjänster påfastighetsområdet.Motion Bo250 av m.fl. (nyd) innehåller ettyrkande om att den s.k. byggmomsen skall sänkas till (yrkande 4).Riksdagen avslog ett motsvarande yrkande frånNy demokratis sida (1993/94:FiU1, SkU1y). Med hänsyn till detstatsfinansiella läget finner utskottet -- liksombostadsutskottet -- att motionen bör avslås. beträffande fastighetsskatten på industrifastigheter ochlokaleratt avslår motion 1993/94:Sk352 yrkandena 28 och 29,men. (v) - delvis2. beträffande skattesatsen för fastighetsskattenatt avslår motion 1993/94:Bo250 yrkande 6,res. 1 (nyd)3. beträffande detaljutformningen i övrigt avfastighetsskattenatt avslår motionerna 1993/94:Sk302 och1993/94:Sk326,res. 2 (s)4. beträffande bostadsrättshavares avdragsmöjligheteratt avslår motion 1993/94:Sk325,5. beträffande taxeringsvärdena i attraktiva områdenatt avslår motionerna 1993/94:Bo250 yrkande 5,1993/94:A428 yrkande 2 och 1993/94:A470 yrkande 3,res. 3 (nyd)men. (v) - delvis6. beträffande kompensation till kommuner medfritidsfastigheteratt avslår motion 1993/94:Sk303,men. (v) - delvis7. beträffande reparation, om- och tillbyggnadatt avslår motionerna 1993/94:Sk313, 1993/94:Sk332,1993/94:Sk338, 1993/94:Sk348, 1993/94:Sk349, 1993/94:Sk357 och1993/94:Sk358,res. 4 (nyd)8. beträffande utvärdering av revisoreratt avslår motion 1993/94:Sk341,9. beträffande stämpelskattenatt avslår motionerna 1993/94:Sk631 och1993/94:Sk633,10. beträffande byggmomsenatt avslår motion 1993/94:Bo250 yrkande 4.res. 5 (nyd)den 5 maj 1994På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), AnitaJohansson (s), (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), (nyd), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Skattesatsen för fastighetsskatten (mom. 2)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motion Bo250 av m.fl. (nyd) ärbostadspolitiken en av de frågor som på något sätt berör allamedborgare. Bostadskostnaden är i allmänhet den utgift som tarden största delen av inkomsten. En låg ränta är något som måsteeftersträvas för att begränsa dessa kostnader, och detta kanendast uppnås genom en stram finanspolitik. En annanförutsättning är att man kan upprätta normalakonkurrensförhållanden på bostadsområdet. För att uppnå dettamåste man minska subventioner och bidrag och sänkaskatterna på boendet.Ett av Ny demokratis krav är därför att man sänkerfastighetsskatten från till . Åtgärden syftar ocksåtill att uppnå en bättre likformighet med vad som gäller förandra kapitaltillgångar. Yrkande 6 i motionen om ettriksdagsuttalande med denna inriktning bör bifallas.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande skattesatsen för fastighetsskattenatt med bifall till motion 1993/94:Bo250 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad som här har anförtsom en sänkning av skattesatsen för fastighetsskatten.2. Detaljutformningen i övrigt av fastighetsskatten (mom. 3), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Fastighetsskatten syftar framför allt till att finansiera desubventioner på bostadsområdet som utgår för att utjämnakostnaderna mellan nyproducerade och gamla bostäder. Dessaprinciper ingår också i den skattereform som har genomförtsfr.o.m. Denna reform innebär bl.a. att fastighetsskatteninte bara bidrar till bostadssubventionerna. Fastighetsskattenhar också konstruerats om så att den direkt bidrar till attutjämna bostadskostnaderna, genom omfattande undantag förnyproduktionen. Enligt vår uppfattning bör fastighetsskattenfylla denna funktion även i fortsättningen, och skattereglernabör också ha en utformning så att man får en neutralitet mellanolika bostadsformer.I motion Sk326 av och () tarmotionärerna upp de ekonomiska problem som har drabbatbostadshus i nyare årgångar (yrkande 2). Som anförs i motioneninnebär övergångsreglerna för befrielse från fastighetsskatt atthus byggda kommer att påföras fastighetsskatttidigare än hus byggda . Motionärernaframhåller att denna ordning är särskilt olycklig med tanke påatt 1991 och årgångar redan är hårt belastade iekonomiskt hänseende.Vi delar -- i likhet med bostadsutskottets socialdemokratiskaledamöter -- motionärernas oro för den ekonomiska situationen ide aktuella årgångarna och anser att mycket talar för attförlänga skattebefrielsen på sätt som föreslås imotionen. Frågan hur en sådan regeländring i så fall börutformas bör övervägas tillsammans med de andra insatser somkrävs för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen inombostadssektorn. I sammanhanget vill vi erinra om de förslag meddenna inriktning som s-ledamöterna i bostadsutskottet redovisati betänkandet 1993/94:BoU14.I motionen behandlas också de särskilda problem som drabbarfastighetsägare med brutet räkenskapsår (yrkande 1). Attbeskattningen i dessa fall sker per bokföringsår i stället förkalenderåret innebär att många fastighetsägare med bruteträkenskapsår missgynnas i förhållande till övrigafastighetsägare. Som framhålls i motionen kan också reglerna förreduktion av fastighetsskatten medföra en inte oväsentlig extraekonomisk belastning för dessa fastigheter. För exempelvisbostadsrättsföreningar med en även i övrigt ansträngd ekonomikan detta få påtagliga effekter.Fastighetsbeskattningsutredningen har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1994:57) och bl.a. föreslagit attschablonintäkten i sådana fall skall beräknas på dettaxeringsvärde som gäller för fastigheten under varje del avbeskattningsåret.Vi instämmer i uppfattningen att det bör ankomma på regeringenatt skyndsamt vidta de åtgärder som erfordras för att införa enproportionering av beskattningen i enlighet med yrkande 1 imotion Sk326.Vad som här har anförts bör med bifall till motionensom sin mening ge regeringen till känna.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande detaljutformningen i övrigt avfastighetsskattenatt med bifall till motion 1993/94:Sk326 och medavslag på motion 1993/94:Sk302 som sin mening ger regeringentill känna vad som här har anförts om en förlängd befrielse frånfastighetsskatt för nybyggda bostadshus och om beskattningen avbostadsföretag med brutet räkenskapsår.3. Taxeringsvärdena i attraktiva områden (mom. 5)(nyd) hardels anfört följande:I flera motioner påtalas de stora problem som skattebetalarnautsätts för på grund av orealistiskt höga taxeringsvärden t.ex.i skärgårdskommuner och inom andra attraktiva områden. Nydemokratis förslag att begränsa det taxerade markvärdet tillhögst för en vanlig normalvilla löser dessa problemoch bör genomföras. Åtgärden torde i allt väsentligttillgodose syftet med de övriga aktuella motionerna.dels vid mom. 5 hemställt5. beträffande taxeringsvärdena i attraktiva områdenatt med bifall till motion 1993/94:Bo250 yrkande 5och med anledning av motionerna 1993/94:A428 yrkande 2 och1993/94:A470 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som här har anförts om en begränsning avtaxeringsvärdena i attraktiva områden.4. Reparation, om- och tillbyggnad (mom. 7)(nyd) hardels anfört följande:Enligt Ny demokratis uppfattning bör avdrag medges upp till50 för reparation och underhåll av egen bostad. Avdragbör -- intill denna gräns -- medges för hela fakturabeloppet ochalltså även för kostnader för material, mervärdesskatt m.m.Detta förslag tillgodoser syftet med yrkanden i samma riktningsom framställs i motioner från andra partier. Regeringen börsnarast lägga fram förslag till lagstiftning med denna innebörd.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande reparation, om- och tillbyggnadatt med anledning av motionerna 1993/94:Sk313,1993/94:Sk332, 1993/94:Sk338, 1993/94:Sk348,1993/94:Sk349, 1993/94:Sk357 och 1993/94:Sk358 som sinmening ger regeringen till känna vad som här har anförts omavdrag med högst för reparation och om- ochtillbyggnad av egen bostad.5. Byggmomsen (mom. 10)(nyd) hardels anfört följande:Skatter och avgifter utgör av den totalabyggkostnaden. Ett så högt skatteuttag omöjliggör ennyproduktion till kostnader som kan betalas avnormalhyresgästen. Detta är också grunden till att man måstetillgripa olika former av subventioner och bidrag. Som anförs imotion Bo250 av m.fl. (nyd) ger logiken i dettadet självklara svaret -- minska orsaken till problemet, dvs.skatten, i stället för att möta resultatet med bidrag. Yrkandeti motionen om en sänkning av byggmomsen till bör alltsåbifallas.