bet · GH01UbU20 · 1994-05-19 00:00:00 — Vissa ändringar i skollagen Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändratbidragssystem för fristående särskolor. Det innebär atthemkommunerna blir skyldiga att utge ersättning för sina eleveri fristående särskolor. Fristående särskolor får även rätt attta ut skäliga elevavgifter. Socialdemokraterna står fast vidsin tidigare uppfattning att fristående skolor inte skall harätt att ta avgifter. instämmer häri.Beträffande gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade vidRh-anpassad gymnasieskola avstyrker ett enigt utskottregeringens förslag att ändra behörighetsreglerna för dessaelever.Ett enigt utskott anser att regeringen bör övervägautbildningsutbudet inom den Rh-anpassade gymnasieskolan så attdet, utöver de nationella programmen, även kan omfattaindividuella program. Därmed tillstyrker utskottet ett parmotioner i den frågan.I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag om vissaändringar i skollagen. Regeringen har i proposition 1993/94:242 Vissa ändringar iskollagen föreslagit1. att antar förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100),2. att antar förslaget till lag om ändring i lagen(1993:1478) om ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslagen återfinns i bilaga 1 resp. 2 till dettabetänkande. 1993/94:Ub88 av och ()vari yrkas att beslutar att rörelsehindrad elev, somär utvecklingsstörd, kan antas till Rh-anpassadgymnasieutbildning och att 5 kap. 28 § skollagen förtydligas ienlighet därmed.1993/94:Ub89 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett lagförslag som innebär attelevavgifter inte tillåts vid fristående skolor som får bidragfrån samhället på samma villkor som kommunala skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samma rätt för Rh-elever att genomgåett individuellt gymnasieprogram som gäller för övrigagymnasieelever,3. att avslår regeringens förslag om ändring i 5kap. 28 § skollagen (1985:1100) om Rh-anpassad utbildning. Fristående särskolorEnligt beslut är elevernas hemkommuner skyldigaatt ge bidrag till dels fristående skolor som godkänts förfullgörande av vanlig skolplikt (prop. 1991/92:95, bet. UbU22,rskr. 346), dels fristående gymnasieskolor (prop. 1992/93:230,bet. UbU17, rskr. 406).Riksdagen beslutade att ansvaret för särskolanskall föras över från landstingen till kommunerna (prop.1991/92:94, bet. UbU28, rskr. Landstingen kan emellertidt.o.m. utgången av fortfarande vara huvudmän ochöverförandet sker successivt fram till dess.I propositionen läggs nu fram förslag till ändringar av 9kap. skollagen (1985:1100) som innebär att ett nyttbidragssystem införs för de fristående särskolorna.Regeringen föreslår sålunda att elevernas hemkommunerskall vara skyldiga att utge ersättning även för eleveri fristående särskolor, som är godkända för särskildskolplikt och som motsvarar särskolan. När det gällergymnasiesärskolan föreslås att regeringen skall kunna förklaraen fristående gymnasiesärskola berättigad till bidrag frånelevernas hemkommuner.Regeringen utgår från att den fristående särskolan ochelevernas hemkommuner kan komma överens om ersättningensstorlek. I de fall parterna inte kan enas bör regeringenfastställa beloppen. Detta gäller både friståendegymnasiesärskolor och fristående särskolor för fullgörande avskolplikten.De nya bidragsreglerna föreslås införas fr.o.m. den 1 januari1996 och särskilda övergångsbestämmelser bör gälla för detförsta halvåret 1996.Regeringens förslag beträffande bidragssystem för friståendesärskolor föranleder ändringar i 9 kap. 9 och 14 §§ skollagen(1985:1100) samt att det införs två nya paragrafer i 9 kap.nämligen 6 a och 8 a §§. Därtill föranleder förslagen enföljdändring i 9 kap. 13 § i lag om ändring i lagen (1993:1478)om ändring i skollagen (1985:1100).Utskottet tillstyrker regeringens förslag i dessa delar.Regeringen föreslår vidare att det införs en rätt förfristående särskolor att, för de elever som bidragen avser,ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till dekostnader som skolan har. Detta gäller under förutsättning attdessa kostnader för verksamheten kan anses rimliga i sig.Avsikten är enligt propositionen inte att elevavgifter skallgenerellt vara större eller mer allmänt tillämpade i friståendesärskolor än vad som gäller i övriga fristående skolor.I motion 1993/94:Ub89 (s) yrkande 1 avvisas regeringensförslag om att fristående särskolor skall ha rätt att ta utelevavgifter. Motionärerna menar att det inte finns skäl attmedge fristående skolor att ta ut elevavgifter för undervisningeller andra ändamål. Sådana avgifter verkar segregerande ochmotverkar elevernas och föräldrarnas möjligheter att utnyttjarätten att välja skola. I stället begär motionärerna ettlagförslag som innebär att elevavgifter inte tillåts vidprivata skolor som får bidrag från samhället på samma villkorsom kommunala skolor.Riksdagen har tidigare i vår (bet. 1993/94:UbU6) avslagitmotionsledes väckta förslag om förbud för fristående skolor attta ut elevavgifter. Utskottet hänvisade då till Skolverketsmöjligheter att förklara att en skola inte skall ha rätt tillkommunalt bidrag om verket finner att elevavgifterna vid enfristående skola inte kan anses skäliga. skall ocksåförklara rätten till fortsatt bidrag förverkat, om en skolaefter godkännandet tar ut elevavgifter som inte kan ansesskäliga.Utskottet anser att de fristående särskolorna bör ha sammamöjligheter som övriga fristående skolor att ta ut begränsadeelevavgifter. Likaledes skall kunna återkallabeslutet om bidrag till en fristående särskola med särskildskolplikt om skolan inte längre uppfyller kraven för bidrag.Vad gäller de fristående gymnasiesärskolorna förbehåller sigregeringen enligt förslaget rätten att återkalla beviljatbidrag om avgifterna inte kan anses skäliga. Innan ett beslutom återkallande fattas skall skolan ges möjlighet att ändraavgiftens storlek.Utskottet erinrar om att utgångspunkten för bestämmelserna iskollagen om elevavgifter i fristående skolor över huvud tagetär att de inte skall ta ut avgifter för tjänster som motsvarardem som erbjuds i det offentliga skolväsendet. Utskottet harerfarit att en stor majoritet av de fristående skolorna i daginte tar ut någon elevavgift. Utskottet betonar att omelevavgifter tas ut i fristående särskolor måste de varaskäliga med hänsyn till skolans kostnader, under förutsättningatt dessa kostnader för verksamheten är rimliga i sig.Regeringens förslag beträffande elevavgifter i friståendesärskolor föranleder ändringar i 9 kap. 7 § skollagen vadgäller elever som har särskild skolplikt och i 9 kap. 10 § vadgäller gymnasiesärskolor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i nu berörda delaroch föreslår med hänvisning till vad utskottet anfört attriksdagen med avslag på motion 1993/94:Ub89 yrkande 1 antarförslaget till ändring i skollagen såvitt gäller 9 kap. 7 och10 §§.Gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeUngdomar som är svårt rörelsehindrade har rätt att efterfullgjord skolplikt få utbildning på ett nationellt program ien s.k. Rh-anpassad gymnasieskola enligt 5 kap. 28 § skollagen.Regeringen föreslår att bestämmelsen förtydligas så att den somskall gå Rh-anpassad utbildning måste vara behörig tillutbildning på nationella program i gymnasieskolan, dvs. elevenmåste ha gått igenom eller motsvarande. Enutvecklingsstörd elev som fullgjort sin särskilda skolplikt isärskola är därmed inte behörig till ett nationellt program ien Rh-anpassad gymnasieskola.I två motioner avvisas regeringens förslag till ändradebehörighetsvillkor för att antas till en Rh-anpassadgymnasieskola. riktar motionärerna kritik mot attrörelsehindrade elever inte har samma rätt som andraelever att genomgå ett individuellt program igymnasieskolan. Enligt motion 1993/94:Ub88 (c) ärundervisningen i de Rh-anpassade riksgymnasierna upplagd eftervarje elevs behov, förmåga och förutsättningar och är därmedmycket individuell. Utvecklingsstörda elever som fullgjort sinskolplikt i särskola bör inte utestängas från utbildning i ettRh-gymnasium.Därför begär motionärerna att behörighetsvillkoren i 5 kap. 28§ ändras så att det klart framgår att rörelsehindrade eleversom även är utvecklingsstörda kan antas till Rh-anpassadgymnasieutbildning och därmed även till ett individuelltprogram. I motion 1993/94:Ub89 (s) påpekas att regeringensförslag innebär att en Rh-elev -- utvecklingsstörd eller inte-- är berättigad till ett individuellt program i vanliggymnasieskola men inte i en Rh-anpassad. Enligt motionärernasmening bör gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradebehandlas i analogi med vad som gäller för gymnasieskolan iövrigt, och elever från särskolan bör kunna tas in påindividuella program. intagningsmöjligheter bördärför utöver de nationella programmen även innefattaindividuella program (yrkande 2). Vidare avvisas regeringensförslag om ändring i 5 kap. 28 § skollagen beträffandeRh-elevernas behörighetskrav för de nationella programmen igymnasieskolan, eftersom detta, enligt motionärerna, är enonödig reglering. Huvudregeln skall naturligtvis vara atteleven skall ha godkända kunskaper för att påbörja ettnationellt program. Genom förslaget fråntas dock Rh-nämndenmöjligheten att göra en individuell bedömning av den enskildesförmåga att klara studierna trots att eleven saknar godkäntbetyg i något ämne (yrkande 3).Utskottet vill med anledning av propositionen och motionernaanföra följande.Riksdagen beslutade om särskildabestämmelser i skollagen om gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade ungdomar (prop. 1989/90:92, bet. SoU20, rskr.271). Speciellt anpassad gymnasieutbildning, kombinerad medsärskilda omvårdnadsinsatser i form av boende i elevhem samthabilitering, skall kunna anordnas av gymnasieskolan i dekommuner som regeringen bestämmer. Sådana gymnasieskolor som äranpassade för svårt rörelsehindrade elever finns iStockholm, , och . Skolorna tar emotsökande från hela landet. Antalet elevplatser är drygt 100 ochhuvudmannaskapet för utbildningarna är kommunalt. Utbildningenvid dessa gymnasier omfattar enbart de nationella programmen.Frågor om intagning till Rh-anpassad utbildning och andrafrågor om rätt till sådan utbildning prövas av en särskildRh-nämnd gemensam för sådana gymnasieskolor.Utskottet tar först upp frågan om behörighet till Rh-anpassadutbildning.Utskottet vill inledningsvis erinra om att gymnasieskolannyligen blivit föremål för förändringar varvid ett system mednationella och individuella program införts (jfr riksdagensbeslut bet. 1990/91:UbU16, rskr. 356 och bet. 1993/94:UbU2,rskr. Behörighetskraven för att antas till ett nationelltprogram har förändrats.Gällande bestämmelser om behörighet till nationella programfinns i 5 kap. 1, 5 och 8 §§ skollagen. Som behörighetsvillkorgäller bl.a. att sökanden har slutfört sista årskursen igrundskolan eller motsvarande med godkända betyg i svenska,engelska och matematik. Den som har fullgjort sin skolplikt isärskolan är således inte behörig enligt nämnda bestämmelser.För Rh-anpassad utbildning gäller dock särskilda bestämmelser i5 kap. 27--32 §§ skollagen. Av dessa bestämmelser framgår attden som är svårt rörelsehindrad och har fullgjort sin skolpliktintill viss ålder är behörig till Rh-anpassadgymnasieutbildning.För elever som fullgjort sin skolgång i särskola finnsgymnasiesärskolan som är avsedd att ge denna elevkategori enutbildning utifrån dess förutsättningar och behov.I proposition om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeelever (prop. 1989/90:92) förutsatte regeringen att rätten tillden specialanpassade utbildningen i gymnasieskolan skulleinträda först när skolplikten fullgjorts antingen genom vanligskolplikt i grundskola eller genom särskild skolplikt isärskola eller specialskola. Utskottet är inte berett attförorda en ändring vad gäller dessa särskildabehörighetsbestämmelser för att antas till Rh-anpassadgymnasieutbildning. Utskottet vill dock understryka att såvälomsorgsfull studievägledning som individuellbehörighetsprövning är särskilt betydelsefull för dennaelevgrupp.När det gäller frågan om möjlighet för rörelsehindrade eleveratt följa ett individuellt program i gymnasieskolan villutskottet anföra har med anledning av ettbeslut av begärt att den ävenskall ges rätt att ta in elever ur särskolans personkrets påindividuella program. Utbildningen på Rh-gymnasier omfattar endast nationella program. Enligt nämndens mening börelever som har fullgjort sin skolplikt i särskolan och är svårtrörelsehindrade även kunna tas in på ett individuellt program ien Rh-anpassad gymnasieskola.Utskottet konstaterar att enligt 5 kap. 13 § skollagen ärkommunerna skyldiga att erbjuda alla elever gymnasieutbildningi form av specialutformade program eller individuella program iden mån de inte kommit in på något nationellt program. Dennaskyldighet föreligger oavsett eleverna är rörelsehindrade ellerinte. I fråga om elever från särskola som tas emot i vanliggymnasieskola gäller skyldigheten dock endast individuellaprogram.Som redan framgått kan bara pröva intagningtill nationella program. Utbudet vid de få Rh-anpassadegymnasieskolor som finns omfattar nämligen inteindividuella program. Därav följer att för de rörelsehindradeungdomar som inte är utvecklingsstörda men som saknarbehörighet att tas in på ett nationellt program i enRh-anpassad skola återstår de specialutformade ellerindividuella program som hemkommunen är skyldiga att erbjudadem. Denna utbildning är emellertid inte anpassad förrörelsehindrade och kan således, enligt utskottets mening, intealltid anses vara ett fullgott alternativ för dessa elever.Ett viktigt mål för skolpolitiken är att skolan skall erbjudaen likvärdig utbildning. Elever med funktionshinder bör hasamma möjligheter som andra elever till en god utbildning i enmiljö som är anpassad efter deras förutsättningar. I denläroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) som regeringennyligen fastställt framhålls att särskild uppmärksamhet måsteägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter attnå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldriggöras lika för alla. Skolan har ett särskilt ansvar för elevermed olika funktionshinder (s. 24). Denna rätt för ungdomar atterhålla en gymnasieutbildning måste motsvaras av en skyldighetför kommunerna att erbjuda utbildningen. Utskottet delar därförden uppfattning som framförs i motionerna 1993/94:Ub88 och1993/94:Ub89 yrkande 2 att svårt rörelsehindrade bör gesmöjlighet att följa individuella program inom den Rh-anpassadegymnasieutbildningen. Regeringen bör därför övervägamöjligheten att ändra det nuvarande utbildningsutbudet vidRh-gymnasierna till att även omfatta individuella program.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub89 yrkandena 2 och 3och med anledning av motion 1993/94:Ub88 avslår regeringensförslag till ändring i 5 kap. 28 § skollagen och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om att utökautbildningsutbudet inom den Rh-anpassade gymnasieskolan.Vissa andra skollagsändringarBetygsfrågorRiksdagen har tidigare under innevarande beslutat omett nytt betygssystem för gymnasieskolan som skallbörja tillämpas (prop. 1992/93:250, bet.1993/94:UbU2, rskr. 93).Regeringen föreslår nu att för elever som före den 1 juli1994 har påbörjat utbildning på ett nationellt program bör detgamla systemet tillämpas som innebär att betyg skall sättas iämnen och inte på kurser. Orsaken till förslaget är atteleverna inte skall få ämnes- och kursbetyg blandat. En nyövergångsbestämmelse, punkt 7, bör därför införas i lagen(1993/94:1478) om ändring i skollagen, till bestämmelsen i 5kap. 4 a § tredje stycket.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. börsåledes anta lagförslaget såvitt avser ändring i ifrågavarandeövergångsbestämmelser.IB-utbildningEnligt beslut (prop. 1992/93:158, bet. UbU12,rskr. 329) om skolans internationalisering får en kommun vidsidan av gymnasieskolan och den fristående skolan anordnaInternational Baccalaureate (IB). Utbildningen leder fram examen som är godkänd för inträde till universitet i allaländer som valt att jämställa IB-examen med nationella examina.Regeringen föreslår att det i 10 kap. skollagen införs en ny1 a § med innebörd att regeringen bemyndigas medge attIB-utbildning anordnas vid en riksinternatskola.Utbildningar vid sådana internatskolor skall motsvarautbildningarna i och gymnasieskolan eller i en avdessa former.Utskottet tillstyrker regeringens förslag även i denna delsamt lagförslaget i övrigt. beträffande bidrag till fristående särskolor frånelevernas hemkommuneratt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 9 kap. 6 a, 8 a, 9och 14 §§, dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:1478) om ändring i skollagen såvitt avser9 kap. 13 §,2. beträffande elevavgifter vid fristående särskoloratt med avslag på motion 1993/94:Ub89 yrkande 1antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) såvitt avser 9 kap. 7 och 10 §§,res. (s)3. beträffande utbildning vid Rh-anpassad gymnasieskolaatt med bifall till motion 1993/94:Ub89 yrkandena 2och 3 samt med anledning av motion 1993/94:Ub88 dels avslårregeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 5 kap. 28 §, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. beträffande övergången till ett nytt betygssystem igymnasieskolanatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:1478) om ändring i skollagen (1985:1100) såvittavser införandet av en ny punkt 7 i övergångsbestämmelserna,5. beträffande IB-utbildning vid riksinternatskolaatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 10 kap. 1 a §,6. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt under momenten 1, 2, 3 och 5.Stockholm den 19 maj 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),() ochKristina ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Elevavgifter vid fristående särskolor (mom. 2), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "har" och slutar med "7 och 10 §§" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att sådana skolorpå grundskolenivå som har offentliga bidrag till sin verksamhetinte skall ha rätt att ta ut elevavgifter för undervisning m.m.Elevavgifter, även låga sådana, riskerar att verka segregerandeoch kan bidra till att valfriheten inskränks. Varje nivå påelevavgifter innebär i praktiken att vissa elever utestängs.Med hänvisning till vad som här anförts anser utskottet attregeringen bör återkomma till med ett lagförslag sominnebär att elevavgifter inte tillåts vid fristående skolor somfår bidrag från samhället på samma villkor som kommunalaskolor.Riksdagen bör avslå 9 kap. 7 och 10 §§ regeringens förslagtill ändring i skollagen (1985:1100) samt med bifall tillmotion 1993/94:Ub89 yrkande 1 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande elevavgifter vid fristående särskoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub89 yrkande 1dels avslår regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 9 kap. 7 och 10 §§, delssom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Vad gäller elevavgifter vid fristående särskolorinstämmer jag i Socialdemokraternas reservation.Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100) Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i lagen (1993:1478) om ändring i skollagen(1985:1100)Bilaga 21 Lagen omtryckt 1991:1111.