bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — BITS erinrar om tidigare framfört förslag att pröva ett visstu-kreditsamarbete med Indonesien.BITS resultatredovisning visar att u-kreditgivningen bedrivs med en sådaninriktning att de fastställda målen kan nås.Regeringen delar BITS bedömning att efterfrågan på u-kreditfinansieringkommer att öka. De nya internationella reglerna för bundna u-krediter medförockså att kreditgivningen till länder med begränsad tillgång tillmarknadskrediter ökar vilket resulterar i en större anslagsbelastning då sådanakrediter kommer att ges med ett högre gåvoelement än normala u-krediter.Regeringen anser att BITS bör kunna lämna u-krediter till . Beslutom sådan kreditgivning skall i varje enskilt fall underställas regeringensprövning.Regeringen föreslår att anvisas för gåvoelement iu-krediter för /95 samt att BITS bemyndigas att göra utfästelserför u-krediter med ett belopp om högst de vid varje tillfälletillgängliga medlen.BiståndskrediterI propositionen redovisas förslag som lagts fram i betänkandetBiståndskrediter som komplement till gåvobistånd. Utredningsförslaget harvarit föremål för remissbehandling vid BITS, SIDA, SwedeCorp och AB SEK.Utredningen presenterar en modell för ett biståndskreditsystem för obundnakrediter med en subventionsgrad på (IDA-liknande villkor) förprojektfinansiering i . Krediterna förutses lämnas företrädesvis tillsektorer där svenskt näringsliv är konkurrenskraftigt. Biståndskrediterna skallkunna användas som alternativ till gåvofinansiering av främstinfrastrukturprojekt. Till skillnad från u-krediter skall biståndskrediternautfästas för finansiering av projekt och ej leveranskontrakt.Fördelar med biståndskrediter är, enligt utredningen, att dessa gerinvesteringar en mer marknadsorienterad prägel, är lämpliga för samfinansieringsamt kan användas vid en utfasning av reguljärt gåvobistånd. Den främstanackdelen med biståndskrediterna som alternativ till gåvobistånd är att de ökarmottagarlandets skuldbörda.Utredningen förutser att en ram på ca kan behövasnär systemet är fullt utbyggt. I inledningsskedet kommer anslagsbehovet attvara mindre. En anslagstilldelning om torde räcka under detinledande året. BITS, SIDA och SwedeCorp föreslås få möjlighet att, efterframställning hos regeringen, disponera medel under biståndskreditramen. Denfinansiella administrationen föreslås handhas av AB Svensk Exportkredit.Av remissinstanserna är BITS och SwedeCorp positiva till införande av ettbiståndskreditsystem, medan SIDA anser att gåvobistånd är att föredra framförkreditbistånd.SIDA och SwedeCorp anser att systemet skall vara anslagsfinansierat. BITSförordar ett huvudsakligen marknadsfinansierat system i syfte att hushålla medanslagsmedel. Samtliga remissinstanser förordar ett obundet system. BITS ochSwedeCorp anser dock att det i särskilda fall skall vara möjligt att utfästabundna krediter.Remissinstanserna anser att det är väsentligt att länderinriktningenförtydligas.Regeringens bedömning är att utredningen klart visat att fördelarna med ettbiståndskreditsystem överväger nackdelarna. Biståndskrediter som komplementtill u-krediter skulle öka flexibiliteten i det svenska kreditbiståndetvarigenom krediter på mycket förmånliga villkor kan ges till fattigare länder.I huvudsak bör biståndskrediterna ges för finansiering av infrastrukturprojekti låginkomstländer med liten eller medelstor skuldbörda. Den biståndsmässigaberedningen och beslut om biståndskrediter föreslås ligga hos BITS medan självakreditadministrationen bör handhas av AB SEK. Vid beredningen av eventuellabiståndskrediter till SIDA:s samarbetsländer skall BITS samråda med SIDA.SIDA:s stöd till infrastruktursektorn bör också fortsättningsvis ske pågåvobasis. SwedeCorp kan, vid sidan av det rena gåvobiståndet, inom ramen försitt verksamhetsanslag bevilja exempelvis villkorslån till riskkapitalbolag ochinvesteringsbanker i u-länder.Biståndskrediterna, som i normalfallet skall vara obundna, bör ges påIDA-liknande villkor. Undantagsvis skall också bundna krediter kunna komma ifråga.Regeringen förordar att ett system för biståndskrediter inrättas under enförsöksperiod av . Medelsbehovet beräknas till underdet första verksamhetsåret. BITS bör tillåtas göra utfästelse ombiståndskrediter till ett belopp som motsvarar de vid varjetillfälle tillgängliga medlen.Regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner de riktlinjer för bidragsgivningen som förordats i detföregående,2. bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordats,3. till Utvecklingssamarbete genom Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) anvisar ett reservationsanslag på 815 000000 kr.MotionernaI motion U201, yrkande 2, (v) hävdas att allvarligt bryter motfolkrätten och trotsar FN-beslut. Allt bistånd till bör därför stoppas.Också i motion U223, yrkande 2, (fp) krävs att biståndet till intelängre skall utgå. Motionärerna menar att så skall vara fallet så länge landetej följer FN:s fredsplan.I motion U203, yrkande 1, (fp) krävs att upphör medutbetalningar av u-krediter till . Motionärerna hänvisar dels till detdåliga MR-läget i , dels till att u-krediter är en ineffektiv biståndsform.De medel som på detta sätt frigörs bör i stället, enligt yrkande 2, kommaoppositionen till godo.I motion U639, yrkande 4, (v) krävs att det svenska Kinabiståndet skallsatsas på att bekämpa fattigdomen, förbättra miljön och främja de mänskligarättigheterna -- inte på u-krediter.I partimotion, U210, yrkande 53, krävs att allt samarbetebits har med , och avvecklas. Som grund anförs bl.a. attMarocko och bryter mot folkrätten samt att läget för de mänskligarättigheterna i kina inte är acceptabelt.I v-motion U610 anförs att kreditgivning till under ingaförhållanden kan vara förenligt med det biståndspolitiska målet att främjademokrati och mänskliga rättigheter. I yrkande 11 krävs mot denna bakgrund attSverige i bör verka för att Nordiska investeringsbankensoch Nordiska utvecklingsfondens kreditgivning till projekt i Indonesienstoppas. bör inte heller bevilja u-krediter till (yrkande12).Enligt motion U636, (fp) yrkande 3, bör svenskt bistånd kunna kanaliserasdirekt till befrielserörelsen på Västpapua. Motionärerna menar också attSverige bör överväga en förändrad hållning avseende områdets status samt ta uppdenna fråga i FN.Yrkande 5 i samma motion kräver att varken bör lämna bidrag elleru-krediter till så länge landet bryter mot de mänskligarättigheterna.I yrkande 6 menar motionärerna att , genom sitt deltagande i Nordiskainvesteringsbanken (NIB), bör ställa krav på förbättringar av MR-läget iIndonesien. Om så inte sker bör verka för att NIB lämnar detindonesiska biståndskonsortiet.I motion U216, (nyd) yrkande 17, krävs att inte godkänner deriktlinjer för bidragsgivningen som förordats under tredje huvudtiteln kräver motionärerna i yrkande 18 att inte bemyndigarregeringen att göra de utfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln partimotionen U210, (v) yrkande 50, krävs att anslaget till BITS omfördelasså att en lägre andel avsätts för u-krediter och en högre andel för teknisktsamarbete inkl. den internationella kursverksamheten.Motionärerna kräver också i yrkande 51 att en avveckling av u-krediterna börinledas.Socialdemokraterna föreslår i motion U212, yrkande 30, (s) att riksdagenbeslutar anslå för u-krediter genom BITS.I motion U228, (c) yrkande 1, krävs att avslår regeringens förslagom en tvåårig försöksperiod med ett biståndskreditsystem.Enligt motion U212, (s) yrkande 31, bör ej besluta att anslå medelför biståndskrediter.I motion U210, (v) yrkande 52, krävs att beslutar avslå regeringensförslag att avsätta av BITS-anslaget för de nyabiståndskrediterna.I motion U216, (nyd) yrkande 19, anförs att tillUtvecklingssamarbete genom Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) för /95 bör minska anslaget med 179 000 000 kroch anvisa (tredje huvudtiteln ).Enligt motion U228, (c) yrkande 2, bör till BITS anvisa ett ijämförelse med regeringens förslag för /95 sänkt anslag med 50000 000 kr.Motion U210, (v) yrkande 49, innehåller förslag om att tillutvecklingssamarbete genom BITS för /95 skall anvisa 110 500 000kr mindre än vad regeringen föreslagit eller således 704 500 000 kr.UtskottetUtskottet har under en följd av år i sina betänkanden om det internationellautvecklingssamarbetet (senast betänkandena /92:UU15 och 1992/93:UU15)anfört att det inte delar uppfattningen att systemet med u-krediter i detsvenska biståndet bör slopas. Utskottet har i dessa sammanhang också framhållitatt u-kreditgivningen omfattas av de svenska biståndspolitiska målen. Utskottetvidhåller dessa uppfattningar.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 51.Utskottet har ingen invändning mot den i propositionen föreslagnafördelningen av medel inom anslaget C 5 mellan å ena sidan u-krediter och å denandra sidan tekniskt samarbete inkl. den internationella kursverksamheten. Ilikhet med vad som föreslås i propositionen krävs i motion U212 (s) yrkande 30att anslås för u-krediter genom BITS. Utskottet tillstyrkersåledes nämnda motion.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 50.I ett flertal motioner krävs att olika delar av BITS engagemang avseendeKina, och skall avvecklas. I partimotion U210 (v) yrkande 53krävs en total avveckling.Enligt utskottets uppfattning kan biståndsnärvaro ses som ett viktigtpåverkans- och dialoginstrument i en samlad svensk politik gentemot ,, m.fl. länder. I likhet med flertalet har Sverigeåterupptagit visst biståndssamarbete med . Ett skäl till detta är att enisolering ej gagnar de mänskliga rättigheterna i det isolerade landet.U-kreditgivning till angelägna utvecklingsprojekt underlättar möjligheternatill en MR-dialog och ökar chanserna till att denna får effekt. gessvenska företag möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor med företag frånandra OECD-länder.I årets budgetproposition anför regeringen att BITS bör kunna lämnau-krediter till . Beslut om sådan kreditgivning skall i varje enskiltfall underställas regeringens prövning.Regeringens prövning bör präglas av restriktivitet och ske med hänsyn tagentill utvecklingen av MR-situationen i , inkl. . Detföreslagna förfaringssättet innebär att frågan om u-krediter prövas i ettövergripande sammanhang i samband med varje individuellt projekt. Utskottetutgår från, vilket anförts i tidigare betänkanden, att regeringen i debilaterala kontakterna med kommer att verka för att demokrati ochmänskliga rättigheter skall respekteras. Utskottet anser att u-krediter kanbeviljas under denna förutsättning.Sverige bidrar också till multilateralt bistånd till . På nordisknivå tar sig detta uttryck i att Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiskautvecklingsfonden (NDF) driver projekt med bl.a. svenskt deltagande. Både NIBoch NDF följer samma policy som gäller för motsvarande multilaterala organ. FörNDF tillkommer bl.a. att det skall röra sig om angelägna utvecklingsprojekt somfrämjar ekonomisk och social utveckling i . Några restriktioner förutlåning till finns ej.Vad avser bistånd till befrielserörelsen på Västpapua, som behandlas imotion U636 (fp) yrkande 3, konstaterar utskottet att det ankommer på berördbiståndsmyndighet att pröva eventuellt uppkommen ansökan. Förslaget om att taupp frågan om Västpapuas status i FN saknar aktualitet.Utskottet förutsätter att regeringen, såväl inom ramen för FN:s arbete somgenom bilaterala kontakter, fortsätter att aktivt stödja fredsprocessen iVästra samt att aktivt verka för genomförandet av folkomröstningen ochför respekt för de mänskliga rättigheterna i Marocko.U-krediter till har kunnat beviljas . Ilinje med tidigare deklarerade ställningstaganden är det utskottets bedömningatt fredsprocessen inte är betjänt av att generella biståndsinsatser, t.ex. iform av u-krediter, till avbryts. Det är i stället genom dialog medparterna som bäst kan verka för att konflikten skall få sin lösning.Det är också genom dialog som bäst verkar för att respekten förmänskliga rättigheter förbättras i Marocko.Därmed avstyrks motionerna U201 (v) yrkande 2, U203 (fp) yrkandena 1 och 2,U210 (v) yrkande 53, U223 (fp) yrkande 2, U610 (v) yrkandena 11 och 12(delvis), U636 (fp) yrkande 5 (delvis) och 6 samt U639 (v) yrkande 4. Utskottetanser motion U636 (fp) yrkande 3 besvarad.Regeringen föreslår att ett anslagsfinansierat biståndskreditsystem inrättasunder en försöksperiod av . Systemet skall administreras av BITS.Regeringen avser att i regleringsbrev för /95 meddeladetaljerade riktlinjer för biståndskreditsystemets utformning. I propositionenföreslås att anvisas för biståndskrediter under budgetåret1994/95 samt att BITS bemyndigas att göra utfästelser om biståndskrediter medett belopp om högst de tillgängliga medlen.Utskottet delar regeringens uppfattning att försök med ettbiståndskreditsystem bör göras . Försöket bör noga utvärderas.I den mån intäkter genereras bör dessa återföras till biståndsramen.Därmed avstyrks motionerna U212 (s) yrkande 31 (delvis) och U228 (c) yrkande1.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens medelsförslag vad avserUtvecklingssamarbete genom Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbetet (BITS).Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkandena 49 och 52, U212 (s) yrkande 31,U216 (nyd) yrkande 19 samt U228 (c) yrkande 2.Enligt utskottets uppfattning begär regeringen i propositionen bemyndigandeatt göra följande utfästelser och bemyndiganden: att BITS får utfästa två gånger budgetårets anslag för tekniskt samarbete; att BITS bör kunna lämna u-krediter till . Beslut om sådankreditgivning skall i varje enskilt fall underställas regeringens prövning; att BITS bemyndigas göra utfästelser för u-krediter med ett belopp om högsttre gånger de tillgängliga medlen; att ett anslagsfinansierat biståndskreditsystem inrättas under enförsöksperiod av ; att BITS bemyndigas att göra utfästelser om biståndskrediter med ett beloppom högst de tillgängliga medlen.Utskottet har tidigare anfört som sin uppfattning dels att BITS bör kunnalämna u-krediter till efter regeringens prövning i varje enskiltfall, dels att ett anslagsfinansierat biståndskreditsystem försöksvis inrättasunder en period av . Utskottet anser mot denna bakgrund att begärdabemyndiganden för genomförande av dessa åtgärder bör lämnas. Även övrigabegärda bemyndiganden tillstyrks.Därmed avstyrks motionerna U216 (nyd) yrkande 18, U610 (v) yrkande 12(delvis) och U636 (fp) yrkande 5 (delvis).Utskottet tillstyrker de riktlinjer för bidragsgivning som förordas ipropositionen under anslaget C 5.Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 17.C 6. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)1992/93 Utgift 17 748 6861993/94 Anslag 20 620 0001994/95 Förslag 20 700 000Propositionen (s. 185--187)Det övergripande mål som gäller för treårsperioden /93--1994/95 bör liggafast. Regeringen har beslutat att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för perioden /93--1994/95 skall gälla även /96.Ramanslag 1994/95 20 400 000Planeringsram 1994/95--1995/96 40 400 000BITS disponerar medel för sin verksamhet i under anslaget C 5.Utvecklingssamarbete genom Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete. För insatser i disponerar myndigheten medelunder anslaget G 1. Samarbete med Central- och Östeuropa.Regeringen föreslår att BITS kommande budgetår får ett oförändrat anslag ochmedges en merutgift om för kompetensutvecklande åtgärder.Regeringen föreslår att riksdagentill Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)anvisar ett ramanslag på 20 700 000 kr.MotionenI motion U216 (nyd) yrkande 20 krävs att till Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /95minskar anslaget med och anvisar (C 6).UtskottetUtskottet har ingen erinran mot propositionens medelsförslag avseendeanslaget C 6. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS).Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 20.C 7. U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning(SAREC)1992/93 Utgift 392 108 242 Reservation 191 765 9911993/94 Anslag 405 000 0001994/95 Förslag 425 000 000Propositionen (s. 187--189)Innevarande budgetår har SAREC till följd av de realt sett minskade anslagentrappat ned sina bidrag till internationella organisationer (i första handWHO/HRP och CGIAR). SAREC vill kunna bibehålla den tidigare nivån på dessabidrag (+ ).Det finns enligt SAREC goda förutsättningar för ett vidgat samarbete mellaninstitutioner i och i andra länder i regionen. SAREC vill mot dennabakgrund söka länka samman det nationella och regionala forskningssamarbetet isödra , t.ex. genom förbättrade möjligheter för utvalda universitet iSAREC:s samarbetsländer att påbörja samarbete med sydafrikanska universitetinom områden av i första hand regional betydelse (+ ).Regeringen delar SAREC:s överväganden beträffande inriktningen för stödettill u-landsforskning. SAREC har inför innevarande budgetår nödgats göravissa omprioriteringar i verksamheten.Stöd till forskning och bedömningar av forskningsresultat måste ske i ettlångsiktigt tidsperspektiv. Det är därför olämpligt om inriktningen av stödettill u-landsforskningen primärt styrs av mer eller mindre tillfälligabudgetrestriktioner. Mot denna bakgrund föreslås anslaget bibehållas på enrealt sett oförändrad nivå.Samtidigt är det angeläget att successivt ompröva och fasa ut stödet tillvissa forskningsinsatser. Såväl administrativa som effektivitetsmässiga skältalar för en ökad koncentration i stödet till u-landsforskning. Det bör ankommapå SAREC att närmare analysera dessa problem och vidta nödvändiga åtgärder.Under det gångna året har SAREC och SIDA gemensamt sett över den närmarearbetsfördelningen myndigheterna emellan. Syftet har varit att tydliggöraansvarsfördelningen och förhållandet till mottagarna. Regeringens bedömning äratt det är för tidigt att föreslå omfördelningar mellanmyndigheternas anslag. Det bör kunna ankomma på regeringen att, i samband medbeslut om regleringsbrev för /95, ge SAREC möjlighet attdisponera vissa medel under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA.Frågan bör även behandlas mot bakgrund av den översyn av uppgiftsfördelningenmellan myndigheterna inom biståndsområdet som pågår.I enlighet med beslut med anledning av proposition 1992/93:170 omforskning föreslås en överföring av tjänster som professor vid forskningsrådentill de universitet och högskolor där tjänsterna är placerade. För SAREC:s delhandlar det om fyra professurer. Kostnaderna för dessa bördärför från /95 överföras till åttonde huvudtiteln och anvisasunder resp. universitets- eller högskolas anslag till forskning ochforskarutbildning. Finansieringen bör ske genom en s.k. avräkning frånbiståndsramen.Riksdagen beslutade med anledning av proposition om forskning attvissa frågor rörande svensk u-landsforskning skulle utvärderas. Utvärderingenkommer att genomföras under år 1994.Regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner de riktlinjer för biståndsgivningen som förordats i detföregående,2. bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordats,3. till U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) anvisar ett reservationsanslag på 425 000 000 kr.MotionernaI motion U214 (fp) understryks behovet av stöd till grundutbildning viduniversiteten i tredje världen. Motionären framhåller grundutbildningens rollför att fostra utvecklingsländernas kommande ledarskikt, inte minst vad avserdemokrati och mänskliga rättigheter. SAREC bör därför ges i uppdrag att ocksåstödja grundutbildning vid universitet i tredje världen. I detta arbete börsvenska universitet utnyttjas. Vidare föreslås ett stipendieprogram, GLOBUS,för utlandsstudenter, vilket bör finansieras över biståndsanslaget.I motion U216 (nyd) yrkande 21 krävs att inte godkänner deriktlinjer för biståndsgivningen som förordats under tredje huvudtiteln motion U216 (nyd) yrkande 22 bör inte bemyndiga regeringenatt göra de utfästelser och åtaganden som regeringen förordat under tredjehuvudtiteln motion U216 (nyd) yrkande 23 krävs att till U-landsforskninggenom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för /95 minskaranslaget med och anvisar (tredje .Enligt U210 (v) yrkande 48 bör till U-landsforskning genom SARECför /95 anvisa utöver vad regeringen föreslagiteller således 445 000 000 kr.Socialdemokraterna föreslår i motion U212 yrkande 32 att beslutaranslå för utvecklingssamarbete genom SAREC.UtskottetI motion U214 (fp) föreslås bl.a. att SAREC också bör ges i uppdrag attstödja grundutbildning vid universitet i tredje världen.Utskottet konstaterar att forskningsbiståndets båda verksamhetsmål är attstärka forskningskapacitet och att främja utvecklingsinriktadforskning. Från anslaget finansieras stöd till forskningssamarbete medu-länder, forskningssamarbete mellan , internationellaforskningsprogram och särskilda forskningsprogram/-projekt med inriktning påu-länder och u-landsrelaterade problem. Enligt utskottets uppfattning finns detinte anledning att ändra denna inriktning.I propositionen (s. 188) framhåller regeringen att de övergripande målen förstöd till u-landsforskning genom SAREC som de kommer till uttryck i föregåendeårs budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4, s. 160--161,bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) bör fortsätta gälla. Utskottet delardenna uppfattning.Fråga om inrättande av stipendieprogram m.m. finansierat överbiståndsanslaget får prövas av den biståndsmyndighet inom vars ansvarsområdefrågan faller.Därmed avstyrks motionerna U214 (fp) och U216 (nyd) yrkande 21.Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslag tillmedelsanvisning avseende anslaget C 7. U-landsforskning genom Styrelsen föru-landsforskning (SAREC), ej heller mot att regeringen, i samband med beslut omregleringsbrev för /95, ger SAREC möjlighet att disponera vissamedel under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkande 48, U212 (s) yrkande 32 och U216(nyd) yrkande 23.Enligt utskottets uppfattning avser regeringens begäran om bemyndigande underanslaget C 7 rätten för SAREC att för forskningsinsatser få göra utfästelsermed ett belopp om högst de tillgängliga medlen.Utskottet tillstyrker det begärda bemyndigandet. Därmed avstyrks motion U216(nyd) yrkande 22.C 8. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)1992/93 Utgift 25 770 8121993/94 Anslag 26 731 0001994/95 Förslag 27 500 000PropositionenDe övergripande målen för SAREC är, som de uttrycks i årets regleringsbrev,att med utgångspunkt i de av fastställda målen stärka u-ländernasforskningskapacitet och främja utvecklingsinriktad forskning. Särskilduppmärksamhet skall ägnas åt forskningsinsatser med inriktning på ekonomiskutveckling, demokratiska samhällsskick, mänskliga rättigheter,befolkningsfrågor, miljö, naturresursutnyttjande och -hushållning i u-länderna.Övergripande målDet har inte funnits skäl att förändra de övergripande mål som gäller förtreårsperioden /94--1995/96.Ramanslag1994/95 27 500 000 krPlaneringsram1994/95--1995/96 55 000 000 krMedel för SAREC:s verksamhet anvisas under anslaget C 7. U-landsforskninggenom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC).Från och med innevarande budgetår har SAREC ålagts ett antal nya uppgifter.Regeringens bedömning innebär att de riktlinjer som lades fast i 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4 s. 182--183, bet. 1992/93:UU15,rskr. 1992/92:297) bör gälla även för /95.Regeringen menar att SAREC bör klara tillkommande arbetsuppgifter medanledning av forskningssamarbete genom EU med omprioritering inom ramanslaget.Regeringen föreslår att riksdagentill Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) anvisar ett ramanslag på27 500 000 kr.MotionenI motion U216 (nyd) yrkande 24 yrkas att till Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /95 minskar anslaget med 6 000 000kr och anvisar (tredje huvudtiteln ).UtskottetUtskottet har ingen invändning mot propositionens förslag tillmedelsanvisning avseende anslaget C 8. Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /95.Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 24.C 9.