bet · GH01KrU31 · 1994-05-05 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition omungdomspolitik (prop. 1993/94:135) samt ett antal motioner somväckts dels under allmänna motionstiden, dels med anledning avpropositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till huvudsakliginriktning av ungdomspolitiken. Detta innebär bl.a. att allaungdomar skall ha rätt till goda uppväxtvillkor, att ungdomarskall ges goda förutsättningar att etablera sig som vuxna samtatt ågärder inom olika områden skall präglas av en helhetssyn påungdomars situation.Utskottet har inte något att erinra mot den i propositionenförordade organisationen för en ny myndighet, ,vilken skall ersätta . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till uppgifter och verksamhetsinriktning förmyndigheten, dock med tillägget att även kultur skall räknas inbland de projekt som skall koncentrera sig påunder den närmaste treårsperioden.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att de övergripandemålen för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationernaskall vara att främja demokratisk fostran och jämlikhet, attmedverka till en meningsfull fritid och att engagera flerungdomar i föreningslivet. Utskottet tillstyrker även attbidragsgivningen i fortsättningen i ökad utsträckning skall varamålrelaterad. Utskottet anser att det finns skäl att överväga ensänkning av de åldersgränser, som gäller för attorganisationerna skall erhålla statsbidrag. Denna fråga börkunna behandlas inom ramen för den samlade översyn rörandeåldersgränserna i samhället som aviserats av regeringen.Utskottet tillstyrker medelsanvisningen till (), till Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet m.m. () ochtill EG:s utbytesprogram Ungdom för ().Sammanlagt innebär utskottets förslag att 124 120 000 kronorskall anvisas för /95.Två yrkanden om att bidraget till barn- ochungdomsorganisationerna skall tillföras utöverregeringens förslag för kamp mot främlingsfientlighet och rasismavstyrks med hänvisning till att betydande satsningar görs ochplaneras i samverkan med ungdomsorganisationerna för attmotverka främlingsfientlighet. Vidare avstyrks ett yrkande omatt kommunerna skall få stöd till utbyggnad av fler Ungdomenshus. Även motionsyrkanden som bl.a. rör riktlinjerna förungdomspolitiken, verksamhetsinriktningen för ,statens ansvar för föreningslivet och bredden på rekryteringentill internationella ungdomsutbytesprogram avstyrks.I betänkadet behandlas också att ett antal motionsyrkanden omungdomsarbetslöshet, ungdomars problem på bostadsmarknaden,utbildningsfrågor, flyktingfrågor, sociala och kulturellafrågor. Samtliga yrkanden avstyrks. Även yrkanden avövergripande karaktär som avser besparingar påorganisationsstöden, utvärdering av organisationsstödenseffekter, uppdragsersättning och bidragssanering avstyrks.Till betänkandet har fogats 15 reservationer, två särskildayttranden och en meningsyttring. Regeringen har i proposition 1993/94:135 Ungdomspolitik() föreslagit att1. godkänna vad regeringen föreslår om den huvudsakligainriktningen av ungdomspolitiken (avsnitt 5),2. godkänna vad regeringen föreslår om Ungdomsstyrelsensuppgifter och verksamhetsinriktning (avsnitten 7 och 8),3. godkänna riktlinjerna för statsbidragen till barn- ochungdomsorganisationerna (avsnitt 9),4. till för /95 anvisa ettramanslag på ,5. till Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet m.m. för /95 anvisa ettreservationsanslag på ,6. till EG:s utbytesprogram Ungdom för för budgetåret1994/95 anvisa ett förslagsanslag på . Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Kr258 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förorda att "Kulturbudkavlen" utvidgastill en "Kultur- och mediebudkavle" och att projektet får stödav Barn- och genom Allmänna arvsfonden.1993/94:Kr307 av m.fl. (s) vari yrkas18. att beslutar att till D Anslag till myndighetenoch bidrag till ungdomsverksamhet m.m., till barn- ochungdomsorganisationer för kamp mot främlingsfientlighet ochrasism, för /95 anvisa utöverregeringens förslag,57. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om projektet /mediebudkavle.1993/94:Kr406 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom aktivitetsbidraget till tonåringar.1993/94:Kr419 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att uppföljning och utvärdering avorganisationsbidragens effekter måste förbättras radikalt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ny utformning av systemet medorganisationsbidrag med viss uppdragsersättning och i övrigt medökat ansvar för medlemmarna för organisationens intäkter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bidrag som inte utgår i form avuppdragsersättningar eller stöd till ungdomsidrott inte fåröverstiga av medlemsintäkterna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lägsta bidragsbelopp som får utbetalasinte får ligga under ett och ett halvt basbelopp,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en minskning av organisationsbidragen med20 % för /95, med /96 och slutligen för budgetåret1996/97,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minskningen av organisationsbidragenjämväl omfattar de politiska organisationerna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppdragsupphandling i konkurrens.Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:Kr1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för ungdomspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomars ekonomiska villkor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regeringens riktlinjer förungdomspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den statliga ungdomsmyndighetensorganisation och uppgifter,5. att hos regeringen begär att den nyaungdomsmyndigheten får en referensgrupp bestående avrepresentanter från ungdomsorganisationerna enligt vad imotionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens bidrag till barn- ochungdomsorganisationerna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om invandrar- och flyktingungdomar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationalism och invandrarungdomar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försöksverksamhet med subventioneradekondomer till unga,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den sociala snedrekryteringen och den nyaläroplanen för gymnasieskolan,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om familjens betydelse,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ideella organisationer,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödjande insatser,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibliotek och skolbibliotek,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunala barn- och ungdomsplaner,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge kommunerna stöd för en utbyggnad avfler ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsumtion, frihet och kroppsideal.1993/94:Kr2 av m.fl. (s) vari yrkas1. att , med avslag på regeringens förslag, godkännervad i motionen anförts om den huvudsakliga inriktningen avungdomspolitiken,2. att till Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet för /95 anvisar ettreservationsanslag om eller således2 utöver regeringens förslag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbete medutvecklingsinsatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnaderna för utvärdering av statensbidrag till barn- och ungdomsorganisationerna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av och statens grundläggandeansvar för ett rikt föreningsliv,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det politiska ansvaret och frivilligtarbete,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomar och utbildning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomar och arbete,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomar och bostäder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomar och fritid,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomar och kultur.1993/94:Kr3 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett mål för arbetsmarknadspolitikenskall vara att ungdomars arbetslöshet inte skall överstiga55--64-årsgruppens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomars kritik av flyktingpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomars beroende av socialbidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa ett lärlingssystem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en konsekvensanalys av arbetslösheten förungdomar, om äldre lämnar arbetsmarknaden. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnas förslag om den huvudsakligainriktningen av ungdomspolitiken. Som bakgrund till förslagenbeskrivs ungdomars situation t.ex. när det gällerutbildning, arbete, bostad, fritid och hälsa. Vidare redovisasde insatser som regeringen vidtagit för att skapa goda villkorför ungdomar inom olika samhällsområden samt de åtgärder somvidtagits t.ex. för att stärka ungdomars inflytande och främjaflickors och unga kvinnors engagemang i ideella organisationer.Regeringen föreslår övergripande mål och verksamhetsinriktningför en ny myndighet, , samt nya riktlinjer förbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna. Den statligabidragsgivningen föreslås i ökad utsträckning bli målrelaterad.Riktlinjer för ungdomspolitikenI propositionen konstateras att det inte funnitsnågra fastställda nationella mål eller riktlinjer förungdomspolitiken. För att åstadkomma en bättre samverkan, bättreresursutnyttjande samt möjligheter att följa upp och utvärderainsatser för ungdomar bör enligt regeringens mening riksdagenlägga fast den grundläggande inriktningen för ungdomspolitiken(s. 29).Regeringen anser att de nationella riktlinjerna förungdomspolitiken bör understryka såväl nödvändigheten av attförmedla grundläggande värderingar om demokrati, medmänsklighetoch människovärde som kravet på att ungdomar skall gesmöjligheter att forma sin framtid. De offentliga organensstödjande roll bör betonas liksom nödvändigheten av ensektorsövergripande helhetssyn på ungdomars situation. Behovetav samverkan mellan myndigheter och organisationer samt viktenav att ta till vara engagemanget inom den ideella sektorn börstrykas under. Utvecklingen inom ungdomsområdet bör återkommanderedovisas för . Detta kan lämpligen ske vart tredje år.Regeringen föreslår i följande sex punkter vilken huvudsakliginriktning som skall gälla för ungdomspolitiken (s. 28). Ianslutning till varje punkt redovisar utskottet det väsentligainnehållet i de skäl som regeringen anför för förslaget.1. De offentliga insatserna för ungdomar bör i första handvara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andranärståendes engagemang.En av de viktigaste uppgifterna för en framåtsyftandeungdomspolitik är att ta till vara den vitalitet somkännetecknar ungdomsåren. I propositionen framhålls att familjenär av grundläggande betydelse för ungdomars utveckling och attdet därför är viktigt att fånga upp föräldrars och andranärståendes engagemang. Statens och kommunernas insatser bör ihög grad syfta till att stödja och utveckla ett sådantengagemang. Vidare är en väsentlig statlig uppgift att följaungdomars uppväxtvillkor. De statliga myndigheterna bör följaupp och utvärdera insatser på lokal nivå samt sprida kunskap ochinformation.2. Åtgärder inom olika områden skall präglas av en helhetssynpå ungdomars situation och utgå från ett ungdomsperspektiv.Ungdomsfrågorna måste i ökad utsträckning bedömas över detraditionella sektorsgränserna. Den enskildes och de frivilligagemenskapernas initiativ bör sättas i centrum förungdomspolitiken.3. Alla ungdomar skall ha rätt till goda uppväxtvillkor somtillgodoser både behovet av trygghet och av personligutveckling.Det grundläggande ansvaret härför ligger hos föräldrarna. Närdet gäller ungdomars uppväxtvillkor är ettgrundläggande dokument. Skolan har ett stort ansvar förungdomars identitetsutveckling. Kulturlivet betyder mycket förden personliga utvecklingen. Det är viktigt att stimuleraungdomars eget skapande.4. Ungdomar skall ges goda förutsättningar att etablera sigsom vuxna och göra egna val.Det finns behov av att underlätta ungdomars etablering ivuxensamhället. För att möta de problem och svårigheter somarbetslösheten bland ungdomar för med sig behöver resursermobiliseras inom en rad områden. Nya lösningar och en ökadrörlighet behövs för att underlätta för ungdomar att skaffa sigen egen bostad.5. Ungdomars personliga ansvarstagande, medmänsklighet,delaktighet och inflytande skall främjas.Det är av stor betydelse att ungdomar får känna krav på sigatt ta ett aktivt personligt ansvar för sin situation. Enpolitik som bygger på att ge varje ung människa anledning att taansvar och utöva inflytande som en fullvärdig samhällsmedborgaregör att möjligheterna att fånga upp exempelvis ungdomar medproblem blir bättre.6. Myndigheter och organisationer bör i ökad utsträckningsamverka i ungdomspolitiska frågor. Engagemanget inom denideella sektorn skall tas till vara.Enligt regeringens mening är ett sektorsövergripande synsättpå ungdomsfrågorna nödvändigt. En rad myndigheter arbetar medungdomsfrågor inom olika områden. En helhetssyn på ungdomarssituation förutsätter en bättre samordning översektorsgränserna. Den ideella sektorn deltar i allt högre grad iförnyelsen av samhällslivet. Det kan handla om att etableradefolkrörelser och föreningar tar över uppgifter från offentligaorgan men också om att ett närmare samarbete sker mellan denoffentliga och den ideella sektorn.Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är glädjandeatt nu bereds tillfälle att fastställa nationellariktlinjer för ungdomspolitiken. Utskottet instämmer iregeringens synsätt att det är nödvändigt att riktlinjernaförmedlar grundläggande värderingar om demokrati, medmänsklighetoch människovärde. Utskottet anser vidare att det är av stortvärde att sträva efter en sektorsövergripande helhetssyn påungdomars situation och att samverkan mellan myndigheter ochorganisationer stärks. Utskottet instämmer också i vad som sägsi propositionen om vikten av att ta till vara engagemanget inomden ideella sektorn.Utskottet behandlar i det följande ett antal motionsyrkandensom avser frågan om den huvudsakliga inriktningen avungdomspolitiken.Yrkande 1 i motion Kr1 (v) innebär att riktlinjerna förungdomspolitiken skall syfta till ett samhälle där ungamänniskor skall ha rätt till ett jobb med full lön, egen bostad,integritet och respekt från vuxenvärlden. I samma motionframförs kritik mot riktlinjerna i propositionen som enligtmotionärerna saknar såväl helhetssyn som konkreta politiskasatsningar på ungdomar (yrkande 3).I motion Kr2 (s) framförs en rad mål och riktlinjer förungdomspolitiken som tillsammans med FN:s konvention för barnensrättigheter bör vara vägledande för arbetet med ungdomsfrågor påalla nivåer (yrkande 1). Bl.a. anförs att insatser för ungdomarskall utgå från att alla ungdomar har rättigheter i olikaavseenden, t.ex. till arbete och bostad, samt att barn ochungdomar har rätt till en god uppväxt. Enligt motionärerna harsamhället -- i första hand kommunerna -- skyldighet att se tillatt alla barn och ungdomar får en god start i livet. Detframhålls att samhället har ett övergripande ansvar i dettahänseende och att ideella organisationer och frivilligt arbeteinte kan ersätta det gemensamma ansvaret. Utvecklingen inomungdomsområdet och förslag till förändringar av riktlinjerna börredovisas för eller när det föreliggersärskilda omständigheter.Utskottet konstaterar inledningsvis att de riktlinjer förungdomspolitiken som regeringen föreslagit är av övergripandekaraktär. De förslag till riktlinjer som redovisas i motionernaKr1 (yrkande 1) och Kr2 (yrkande 1) om ungdomars rättigheterstår inte i motsats till vad som framförs i propositionen sombl.a. tar sin utgångspunkt i FN:s konvention om barnetsrättigheter (s. 29). Även sådana rättigheter som gäller arbeteoch bostad har -- som framgår av det föregående -- behandlats ipropositionen. En särskild utredning, Utredningen om ungdomarslevnadsvillkor och framtidsutsikter, den s.k.Generationsutredningen, har fått i uppdrag att utreda och lämnaförslag till åtgärder av sektorsövergripande karaktär för attunderlätta unga människors etablering i samhället, särskilt ifråga om ungdomars inträde på arbets- och bostadsmarknaderna(dir. 1992:107). Det i motion Kr2 (yrkande 1) framställda kravetpå kommunernas skyldighet att se till att barn och ungdomar fåren god start i livet överensstämmer med regeringens synsätt,vilket kommer till uttryck i ett avsnitt i propositionen omuppgifterna för den föreslagna (s. 37).Detsamma gäller kravet på en återkommanderedovisning av utvecklingen inom ungdomsområdet (s. 29).Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att betydelsen avatt insatser för ungdomar skall präglas av en helhetssynunderstryks i propositionen (s. 30). Utskottet kan således inteinstämma i påståendet i motion Kr1 att sådan helhetssyn skullesaknas (yrkande 3).Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionerna Kr1yrkandena 1 och 3 och Kr2 yrkande 1 inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Utskottet tillstyrker att godkännerregeringens förslag till riktlinjer.I motion Kr1 (v) behandlas frågan om vem eller vilka som deoffentliga stödjande insatserna främst skall avse.Motionärerna anser att grundperspektivet i propositionen -- attkärnfamiljen skall stödjas -- är förlegat. Om några skallstärkas och stödjas bör det enligt motionärerna vara de familjersom inte är kärnfamiljer, t.ex. ungdomar med trassligafamiljeförhållanden och tonårsmödrar (yrkande 11). Enligtmotionärerna bör stödjande insatser främst riktas mot deungdomar som har det sämst ställt i samhället (yrkande 14).Utskottet konstaterar att stat, kommuner och enskilda har ettsärskilt ansvar för stöd till utsatta barn och ungdomar. Genomsociallagstiftningen har stat och kommun påtagit sig ansvar föratt stödja och hjälpa dessa och deras familjer. Utskottet kaninte finna att den uppfattning som kommer till uttryck imotionsyrkandena strider mot det synsätt som kommer till uttrycki propositionen i fråga om de offentliga stödjande insatsernaför ungdomar och familjens grundläggande betydelse för ungdomarsutveckling. Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr1yrkandena 11 och 14.I motion Kr2 (s) framförs krav på att det politiska ansvaretskall vara tydligt. De ideella organisationerna är enligtmotionen ett komplement till samhällets resurser som inte kanersätta det gemensamma ansvaret för allas barn (yrkande 6).Liknande tankegångar framförs i yrkande 13 motion Kr1 (v).Motionärerna menar att regeringen överbetonar de ideellaorganisationernas ungdomspolitiska ansvar och ger signal tillkommunerna att avsäga sitt övergripande ansvar. Motionärernamenar också att regeringen förringar det faktum att kommunernasinsatser har spelat en avgörande roll för ungdomarna.Utskottet behandlade ett motionsyrkande omsamhällets ansvar resp. ideella organisationers uppgifter (bet.1992/93:KrU12 s. 8). Utskottet konstaterade då bl.a. att det iSverige finns en lång tradition när det gäller frivilligarbeteinom den s.k. ideella sektorn, dvs. inom folkrörelser,föreningar, kooperativ och bland enskilda. Utskottet ansåg attdet var angeläget att ta vara på det engagemang som finns ochstimulera föreningar och enskilda till att utveckla nya formerav verksamhet som innebär att de bl.a. tar över viss offentligverksamhet. Utskottet ansåg inte att det var motiverat attriksdagen skulle ta initiativ till en formell precisering av huravgränsningen skulle göras mellan samhällets ansvar och ideellaorganisationers uppgifter.Utskottet intar i den av motionärerna aktualiserade fråganalltjämt samma ståndpunkt. Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att kommunernasjälvklart spelar en avgörande roll för insatserna påungdomsområdet. Motionerna Kr1 yrkande 13 och Kr2 yrkande 6avstyrks.Den statliga ungdomsmyndighetens organisationStatens ungdomsråd är en liten och flexibel myndighet somenligt regeringen på ett gynnsamt sätt utvecklats från att havarit ett intresseorgan till en myndighet med ansvar för attgenomföra statlig ungdomspolitik. Enligt regeringen börUngdomsrådets inriktning som sektorsmyndighet för fritidsfrågortonas ner. Myndigheten bör ha ett sektorsövergripande ansvar föratt skapa goda uppväxtvillkor för ungdomar. Enligt regeringensbedömning bör byta namn tillUngdomsstyrelsen. bör myndighetens ledningsstrukturförändras. Enligt regeringen är nuvarandeorganisation med ett råd vars ordförande är chef för myndighetenoch ett kansli med en kanslichef otidsenlig och innebär riskerför dubbelkommando. Det nuvarande rådet skall därför ersättasmed en verkschef och en styrelse, i vilken verkschefen blirordförande. I styrelsen bör representanter för desektorsmyndigheter som mest berörs av ungdomspolitiken ingå.Dessutom bör personer med god kunskap om ideellt föreningsarbeteoch ungdomsfrågor i allmänhet ingå (prop. s. 33--35).I motion Kr1 (v) föreslås att en referensgrupp beståendeav representanter för ungdomsorganisationerna skall knytas tillden nya myndigheten (yrkande 5).Utskottet, som inte har något att erinra mot den ipropositionen redovisade synen på den nya myndighetensorganisation, anser att det bör ankomma på myndigheten att -- omden finner det påkallat -- själv inrätta en referensgrupp.Utskottet avstyrker yrkande 5 i motion Kr1.Ungdomsstyrelsens uppgifter och verksamhetsinriktning för dekommande tre årenRegeringen föreslår att de övergripande målen förUngdomsstyrelsens verksamhet skall vara att främja godauppväxtvillkor för ungdomar samt att verka för att ungamänniskor görs delaktiga i samhällsutvecklingen.Ungdomsstyrelsen skall arbeta sektorsövergripande och ha enkontinuerlig kontakt med kommunerna när det gäller att följaungdomars villkor i samhället (prop. s. 36).Det är enligt regeringens mening viktigt att någon har ettsektorsövergripande ansvar för att utifrån en helhetssyn kunnafölja utvecklingen av ungdomars villkor och anlägga ettungdomsperspektiv på frågor inom olika samhällsområden. Detta ären grundläggande uppgift för . AttUngdomsstyrelsen får en sådan uppgift inskränker eller påverkarinte den självständighet som andra myndigheter har. Det ärangeläget att samarbetar med andra berördamyndigheter för ett effektivt resursutnyttjande.I propositionen framhålls det stora ansvar som kommunerna harför att ge ungdomar goda uppväxtvillkor (s. 37). För att kunnafullgöra sina övergripande upgifter måste enligt regeringenUngdomsstyrelsen också följa utvecklingen i kommunerna.Kontakterna med dessa bör särskilt syfta till att stärkaungdomars delaktighet i lokalsamhället och deras inflytande överolika frågor som direkt berör dem. skall stödjaoch stimulera kommunernas förnyelse av fritidsverksamhet förungdomar samt sprida erfarenheter och metoder. Vidare bör enaktiv samverkan med offentliga, ideella och privata insatserfrämjas.