bet · GH01TU13 · 1994-03-01 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag att anvisa nära 10miljarder kronor till olika järnvägsändamål. Merparten avmedlen, , avser investeringar i nyaoch upprustade järnvägar enligt riksdagsbeslut ominvesteringar i trafikens infrastruktur. Utskottet godtar vidareatt anvisas för särskildaunderhållsinsatser på länsjärnvägar och länsvägar för att uppnåökad sysselsättning och tillväxt.Utskottet har under föregående framhållit att detär angeläget att uppnå en rimlig balans mellan investeringar ochunderhållsinsatser. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrundregeringens förslag att en långsiktig strategi läggs fast förjärnvägarnas underhåll i syfte att bibehålla det samladejärnvägskapitalet.I betänkandet behandlar utskottet en rad motioner. Dessagäller bl.a. ökade anslag, smidigare tillståndshantering förjärnvägsbyggande, införande av miljövänligare och mermarknadsinriktade banavgifter, ändrad banindelning samt åtgärderför att minska antalet tågdödade renar. Med hänvisning tillfrämst pågående beredningsarbete och gällandeansvarsbestämmelser avstyrks samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har Socialdemokraterna fogat tvåreservationer om ökat anslag för banunderhåll samt omdifferentierade banavgifter. I två särskilda yttranden behandlars-ledamöterna vidare verksamhet och påtalar behovetav en ny banlagstiftning. Även nyd-ledamoten har i ett särskiltyttrande framhållit behovet av en ny banlagstiftning.V-suppleanten har avgett en meningsyttring till förmån förökade anslag till järnvägssektorn.SJÄTTE HUVUDTITELN 1993/94:T212 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en särskild banlag.1993/94:T216 av m.fl. (v) vari yrkas3. att till Nyinvesteringar i stomjärnvägar (A 11)för /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 6 ,4. att till Drift av statliga järnvägar (A 10) /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 3 686 136 000 kr.1993/94:T224 av m.fl. (s) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag omdifferentierade banavgifter i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att till anslaget A 10. Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar för /95anvisar 3 , dvs. utöverregeringens förslag.1993/94:T227 av och (båda c)vari yrkas (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en återgång till deneffektiva metoden med projektreserver i och Vägverket.1993/94:T418 av () vari yrkas (delvis) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att komma till rätta med bil-och tågpåkörningar av ren.1993/94:T504 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsjärnvägarnaMellansel--och överförande tillstomnätet.1993/94:T505 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen under anslaget 15.Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt budgetåret1994/95 anvisar till iKopparbergs län för upprustning av järnvägenLudvika--länsgränsen till Västmanland.1993/94:T511 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av tillstomjärnvägsnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en total översyn av järnvägsnätetsindelning i Västernorrland.1993/94:T526 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ekonomiska styrmedel för attminska avgasutsläppen från dieseltåg. 1 verksamhetBanverket har enligt sin instruktion (1978:707) somhuvuduppgift att främja järnvägens utveckling, driva ochförvalta statens spåranläggningar, ha hand om säkerhetsfrågorför all spårtrafik i landet samt främja en miljöanpassadjärnvägstrafik.Regeringen anger i budgetpropositionen att man delar denbedömning och de mål som redovisat i sin treårsplanför budgetåren 1994/95--1996/97. Detta innebär att verket inomgivna resurser skall genomföra de åtgärder inom järnvägsnätetsom ger största möjliga samhällsekonomiska nytta.Samhällsplanering, strukturfrågor och regional balans framhållshärvid ha en viktig betydelse.Enligt regeringen svarar utveckling av detrafikpolitiska målen till sex olika delmål om hastighet,axellast, kapacitet, driftsäkerhet, trafiksäkerhet och miljö motomvärldens behov och krav på järnvägssektorn. En viktigförutsättning för att dessa mål skall få avsedd styreffekt ärdock enligt regeringen att delmålen ytterligare kvantifieras.Vidare anförs att från effektivitetssynpunkt skallutnyttja marknaden inom bygg- och anläggningsbranschen i så storutsträckning som möjligt vid nyinvesteringar ochunderhållsarbeten. Regeringen aviserar i sammanhanget att manavser återkomma till med ettförslag om att entreprenaddelen vid verkets material- ochindustridivision bör bolagiseras. Regeringen föreslår mot dennabakgrund att godkänner vad som förordats om Banverketsverksamhet.Utskottet har ingen erinran mot att treårsplanligger till grund för den fortsatta verksamheten. mening är det vidare som anges i propositionenangeläget att verksamhetens delmål tydliggörs och utvecklasytterligare. Utskottet tillstyrker därför att riksdagengodkänner vad som förordats om verksamhet.2 UnderhållsplanRegeringen framhåller att statens ansvar i första hand är attvidmakthålla det samlade järnvägskapitalet. Genom att ta tillvara och underhålla det järnvägsnät som harbyggts upp i anges att de stora investeringar som förnärvarande görs kan ge full utdelning. Dagens underhållsnivåanges dock bara ge utrymme för ungefär halva behovet av delångsiktiga åtgärder som erfordras för att vidmakthålla detinvesterade järnvägskapitalet. Regeringen anser därför att detär angeläget att underhållsmedlen till det statligajärnvägsnätet läggs fast på en sådan nivå att den uppnåddastandarden kan bibehållas så att statens resurser utnyttjas påbästa möjliga sätt.En sådan anpassning måste enligt regeringen grundas på enväl avvägd bedömning. Denna bedömning kan göras först närBanverket har redovisat ytterligare underlag för beräkning avhur stort anslaget bör vara samt hur medelsinriktningen bör seut. Regeringen anger att det arbete som pågår inom meden intern drift- och underhållsplan för åren 1994--2003 börligga till grund för en långsiktig underhållsstrategi för detstatliga järnvägsnätet. bör härvid enligt regeringenredovisa alternativa strategier och deras konsekvenser förverksamheten. Hänsyn bör härvid tas till effektivitetsvinstersom kan uppstå vid ökad konkurrens. Planen skall utgöra ensamlad strategi för användningen av medel till drift ochvidmakthållande t.o.m. år 2003.Utskottet framhöll i samband med behandlingen av 1993 årsbeslut om investeringar i trafikens infrastruktur att det ärangeläget att en rimlig balans uppstår mellan investeringar ochunderhållsinsatser så att en effektiv kapitalanvändning främjas(prop. 1993/94:176, bet. TU35, rskr. Därmed kan gjordainvesteringar utnyttjas fullt ut. Utskottet anförde vidare attdet var angeläget att anslaget till drift och vidmakthållande avdet statliga järnvägsnätet ökas. Utskottet framhöll äveni samma betänkande att det är väsentligt att infrastrukturenunderhålls så att ingen kapitalförstöring sker. mening borde regeringen på ett tydligare sättredovisa sambandet mellan investeringar och underhåll.Utskottets ställningstagande beslöt ge regeringen tillkänna.Utskottets uppfattning ligger fast. Det krävs en långsiktigbalans mellan underhålls- och investeringsåtgärder om järnvägenskall kunna utvecklas som en viktig del i framtidenstrafikförsörjning. bör därför godkänna vad som anförsi propositionen om framtagande av en långsikig strategi förbannätets underhåll. Med hänsyn till de akuta underhållsbehovsom föreligger vill utskottet framhålla vikten av attden förutskickade strategin för järnvägsnätets drift ochvidmakthållande föreläggs skyndsamt.3 Lån i har möjlighet att låna i . Lånenfår användas för att finansiera investeringar ieldriftsanläggningar och baninvesteringar i Stockholmsområdetenligt överenskommelse mellan SJ, länslandsting och staten. har också rätt till upplåningför anskaffning av produktions- och telenätsutrustning liksomför att kunna täcka sitt behov av rörelsekapital och för attfinansiera sina omsättningstillgångar. låneram hosRiksgäldskontoret får slutligen också disponeras i samband medvissa tidigareläggningar som är betydelsefulla avarbetsmarknadspolitiska skäl.Med hänsyn till det beräknande finansieringsbehovet föreslårregeringen att upplåningsram i Riksgäldskontoretminskas från för innevarande budgetårtill sammanlagt för /95.Utskottet delar regeringens uppfattning. Detta betyder att förnästa budgetår bör den samlade upplåningsramen för hosRiksgäldskontoret fastställas till 1 075 miljoner kronor.4 AnslagsfrågorUtskottet behandlar i det följande anslagen A 10--A 15. Denmedelsanvisning som redovisas i budgetpropositionen förBanverkets administration (Anslaget A 9. Banverket:Administrationskostnader) behandlas av utskottet i ett senarebetänkande (bet. 1993/94:TU21 Köp av kollektivtrafik m.m.).4.1 Anslaget A 10. Drift och vidmakthållande av statligajärnvägarAnslaget finansierar underhåll och reinvesteringarav det statliga järnvägsnätet.Regeringen föreslår för nästa budgetår en medelsanvisning på2 886 136 000 kr.I motionerna T224 (s) och T216 (v) begärs en uppräkning avanslaget med resp. 800 miljoner kronor.Enligt motionerna måste de satsningar som sker påjärnvägsnätet följas av satsningar på underhåll ochreinvesteringar om investeringarna skall ge full utdelning.Utskottet har tidigare konstaterat att nivån på Banverketsunderhållsanslag inte räcker till för att vidmakthålla detinvesterade järnvägskapitalet. Utskottet vill dock samtidigterinra om de betydande extra medel som anvisats tilljärnvägssektorn under anslaget. Denna satsningavses fullföljas. Enligt regeringens förslag, som utskottetåterkommer till senare vid behandlingen av anslaget A 15,kommer under nästa budgetår ytterligare attanvisas under detta anslag. I sammanhanget kan vidare hänvisastill den långsiktiga strategiska plan som utarbetarför drift och vidmakthållande av de statliga järnvägarna. Tillbilden hör även att har rätt att använda besparingarfrån vissa investeringsåtgärder till förstärktaunderhållsinsatser. Utskottet förutsätter även att ytterligareinsatser kan komma att göras om så bedöms vara lämpligt av t.ex.sysselsättningspolitiska skäl.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslagtill medelsanvisning på /95. Utskottet avstyrker därmed motionerna T216(v) och T224 (s) i denna del.4.2 Anslaget A 11. Nyinvesteringar i stomjärnvägarAnslaget finansierar nyinvesteringar istomjärnvägar.Regeringen föreslår att ett ramanslag på 6 332 946 000 kranvisas för investeringar i stomjärnvägar under budgetåret1994/95. Vidare anges i propositionen en planeringsram förnyinvesteringar i stomjärnvägar för den kommande treårsperioden.Ramen omfattar investeringar för /95, för budgetåret1995/96 samt för /97.I motion T216 (v) begärs en uppräkning av anslaget för nästabudgetår med till sammanlagt drygt 6,6miljarder kronor. Därmed kan enligt motionen ytterligare en radviktiga järnvägsprojekt ingångsättas under den närmaste tiden.Utskottet konstaterar att nivån på investeringsanslaget liksomplaneringsramen har beräknats med utgångspunkt från 1993 årsriksdagsbeslut om investeringar i trafikens infrastruktur.Utskottet som anser att detta beslut skall följas tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkerföljaktligen motionsyrkandet. Utskottet anser vidare attregeringen bör bemyndiga att för den kommandetreårsperioden får genomföra investeringar i stomjärnvägar inomen kostnadsram på 19 120 miljoner kronor.4.3 Anslaget A 12. Ersättning till för vissakapitalkostnaderAnslaget finansierar dels statens kapitalkostnader för lånavseende vissa investeringar i enligt 1983 årsöverenskommelse mellan SJ, och staten,dels avskrivningskostnader för eldriftsanläggningar.Regeringen föreslår att anslaget beräknas till 412 miljonerkronor för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.4.4 Anslaget A 13. JärnvägsinspektionenAnslaget finansierar kostnaderna för somär tillsynsmyndighet för landets spårtrafik.Regeringen föreslår att för nästabudgetår får disponera ett ramanslag på 18 223 000 kr.Medelsberäkningen innebär en anslagsökning med drygt 2,6miljoner kronor i förhållande till innevarande budgetår.Ökningen motiveras av att utvecklingen inom järnvägssektornställer ökade anspråk på att inspektionen vidgar och utökar sinauppgifter med bl.a. föreskriftsarbete.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.4.5 Anslaget A 14. : FörsvarsuppgifterAnslaget disponeras av för åtaganden inom den civiladelen av totalförsvaret. Medlen fördelas mellan och programplanen för den civila delen av totalförsvaret.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att förvissa försvarsuppgifter inom järnvägsområdet för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 43 535 000 kr.4.6 Anslaget A 15. Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxtRiksdagen beslöt att anvisa ett reservationsanslag omtotalt för underhållsåtgärder i vägar ochjärnvägar för sysselsättning och tillväxt (prop. 1992/93:150,bet. FiU30, rskr. Medlen inriktades mot upprustning ochförbättringar av länsvägar och länsjärnvägar. Exempel pålänsjärnvägar där underhållsåtgärder därefter har påbörjatseller helt genomförts är byggande av triangelspår i Bastuträskoch , upprustning av och järnvägen mellanStoruman och , Blekinge kustbana, Stångådalsbanan,Hargshamnsbanan och Haparandabanan. På länsvägarna harinsatserna fördelats över hela landet och inriktas mot bl.a.trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder av smärre art. I hardessutom behovet av bärighetsåtgärder uppmärksammats särskilt.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att särskildainsatser görs för upprustning och underhåll av länsvägar ochlänsjärnvägar även under /95. Medlen bör användasi enlighet med riksdagsbeslut. Detta innebär att medlenbör fördelas med hänsyn till upprustningsbehovet och tillarbetsmarknadsläget i länen. Vid medelsfördelningen bör ocksåhänsyn tas till i vilka län övriga investeringar i det regionalatransportnätet är av jämförelsevis mindre omfattning. Regeringenräknar därmed att tidigare satsningar kan fullföljas.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att 1,2 miljarderkronor anvisas under anslaget för nästa budgetår. Regeringenföreslås själv få bemyndigande att fördela medlen på länen inomramen för dessa riktlinjer. Vidare anges att inom ramen föranslaget skall betalas de ökade kapitalkostnaderna för dentidigare aviserade tidigareläggningen av investeringar ilänstrafikanläggningar.I motion T505 (s) framhålls att kommunerna i södra itransporthänseende till stor del är inriktade mot Mälardals- ochStockholmsområdena. En utveckling av järnvägsförbindelsenVästerås--är därför av största vikt. Mot bakgrund av deteftersatta underhållet och banans stora betydelse för regionensutveckling bör särskilda medel tillföras försatsningar på bandelen --. Det som ytterligaretalar för detta är enligt motionen dels rådandearbetslöshetssituation i området, dels att harfått en jämförelsevis liten medelstilldelning för investeringaroch dels att projektet snabbt kan komma i gång. Med hänvisningtill det anförda begärs att ur anslaget anvisar 64miljoner kronor till i förupprustning av den aktuella järnvägslinjen på sträckanLudvika--länsgränsen till Västmanland.Utskottet delar regeringens uppfattning att även under nästabudgetår bör särskilda insatser göras för att främst rusta uppoch underhålla länsvägar och länsjärnvägar. Genom den föreslagnamedelsinriktningen möjliggörs en angelägen komplettering tillden långsiktiga uppbyggnaden av det nationella transportnätet.Beträffande den motion som väckts konstaterar utskottet att enupprustning av järnvägslinjen --kan ge positivaeffekter inte minst för näringlivsutvecklingen i den aktuellaregionen. Enligt utskottets mening bör dock uppgiftbegränsas till att ange de övergripande ramarna och riktlinjernaför investeringsverksamheten samt följa upp och utvärdera deåtgärder som vidtas. Det betyder att det närmast bör ankomma påregeringen och berörda länsstyrelser att närmare fastställamedelsanvändningen. Med denna arbetsfördelning bör således interiksdagen ta ställning till konkreta krav på investeringar ochunderhållsåtgärder som gäller olika delsträckor på enskildalänsjärnvägar. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslagoch avstyrker motionen.5 Bannätets indelningDet statligt trafikerade järnvägsnätet uppgår till nära11 . Sedan 1988 års trafikpolitiska beslut är bannätet-- med undantag av och -- indelat i tvågrupper, nämligen stomjärnvägar och länsjärnvägar.Fördelningen mellan bantyperna har betydelse för vilketprioriteringssystem som skall tillämpas vid baninvesteringarsamt för trafikeringsrättens utformning. För länsjärnvägargäller att trafikhuvudmännen har trafikeringsrätt förpersontrafik som baninvesteringar prioriteras inom dets.k. På stomnätet gäller däremot att SJ --med undantag för den av staten upphandlade trafiken -- harensamrätt till att utföra persontågstrafik och attinvesteringarna bestäms av enligt stomnätsplanen.Enligt gällande ordning är det regeringen som fattar beslut omstomnätets avgränsning efter prövning.Järnvägsnätets indelning behandlas i två motioner som bådagäller järnvägsnätets klassificering i län.I motion T511 (s) anges att resandet på (--) till övervägande del är av interregionalkaraktär. Det systemtänkande som ersatt den tidigareobjektsrelaterade planeringen gör att klassificeringsom länsjärnväg framstår som än mer felaktig . Ävenlänsjärnvägen --anges med utbyggnaden av det s.k.Husumspåret utgöra en länk i en nationell transportkedja.Investeringar i ett funktionellt transportstråk bör enligtmotionen behandlas i ett sammanhang för att minimeraadministrativa problem och underlätta arbete. Meddenna hänvisning begärs att omförs tillstomjärnvägsnätet och att en total översyn görs avjärnvägsnätets indelning i län.I motion T504 (fp) framhålls att i det nya planeringssystemetsom tar fasta på stråk och systemsyn är det svårt att se logiskaoch funktionella motiv för den nuvarande uppdelningen avjärnvägsnätet. En revidering bör därför ske med anledning avstomplanens genomförande med utgångspunkt från bandelarnasfunktion i järnvägssystemet. Med tanke på och enförlängning av Ostkustbanan är det för motionären ensjälvklarhet att och järnvägenMellansel--överförs till stomnätet.Utskottet har i samband med behandlingen avliknande yrkanden förutsatt att bannätets indelning kommer attses över (bet. 1991/92:TU19 s. 20--21). Utskottet har därvidpekat på att med bl.a. utbyggnad av nya länkar ijärnvägssystemet och ändrat trafikmönster kan banornas karaktärförändras över tiden, vilket kan aktualisera omklassificeringar.Som ett resultat av den förutsedda omprövningen har ocksåregeringen meddelat att Haparandabanan kommer att omföras tillstomnätet för att bl.a. främja en gynnsam godstrafikutvecklinggentemot vårt nordöstra närområde.Utskottet konstaterar att också den trafikmässigautvecklingen i kan komma att påkalla enomprövning av bannätets klassificering. Utskottets förutsätteratt en sådan omprövning kan ske inom ramen för ett normaltberednings- och uppföljningsarbete. bör därför inte tanågot initiativ med anledning av motionsyrkandena. Medhänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottetmotionsyrkandena.6 Trafikavgifter 1988 betalar företag som driver trafik på statligajärnvägar avgifter för att de utnyttjar infrastrukturen.Avgifterna är uppdelade i en fast och en rörlig del.De rörliga avgifterna skall avspegla de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna och består av spåravgift, driftavgift,rangeravgift samt dieselavgift. Dieselavgiften motsvarar denberäknade miljökostnaden som utsläpp av kvävedioxid och kolvätenfrån dieseldrivna fordon ger upphov till. Dieselavgiften utgör31 öre per liter förbrukat bränsle. För fordon med vissavgasrening och motortyp betalas halv dieselavgift.De fasta avgifterna utgår som en årlig avgift för allajärnvägsfordon som är i trafik. Avgiften beräknas efterfordonens vikt och i princip enligt samma regler och belopp perviktenhet som gäller vid beräkningen av fordonsskatten för tungavägtrafikfordon. För s.k. kombivagnar tas ingen fast avgift ut.Avgifterna inlevereras genom försorg tillstatsverket. Regeringen fastställer avgifterna efter förslagfrån . har i uppdrag att lämnaförslag till rörliga banavgifter . Förinnevarande budgetår beräknas trafikavgifterna -- huvudsakligenfrån SJ -- inbringa ca i intäkter tillstatsbudgeten.I motion T224 (s) anges att trafikavgifternas utformning intestimulerar till ökad järnvägstrafik. Enligt motionärerna skulleen lägre avgift på banor med sämre standard öka trafikföretagensintresse för att bygga ut trafiken. Vidare anförs att reduceradeavgifter under de tider när trafikintensiteten är lägre skullefrämja en ökad godstrafik. För att stimulera till ökad tågtrafikföreslås mot denna bakgrund att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om differentierade banavgifter.I motion T526 (c) anges att de stora järnvägssatsningar sombeslutats av måste följas av miljöförbättringar. Detär därför angeläget enligt motionären med olika åtgärder för attminska utsläppen från dagens dieseltåg. En lämplig sådan åtgärdär att genom skatter och avgifter skapa incitament för enövergång till miljövänligare drivmedel som t.ex.rapsoljebaserade bränslen. Motionären föreslår mot dennabakgrund att koldioxidskatt och miljöklassdifferentieradenergiskatt införs även för tågtrafik. Dessa medel föreslåsåterbetalas som en generell reducering av den rörligabanavgiften.Utskottet vill inledningsvis erinra om att i samband med attdet nuvarande avgiftssystemet infördes framhölls att enviktig utgångspunkt bör vara att det skapas incitament, såvälför infrastrukturhållaren som för dem som utnyttjarinfrastrukturen, att bedriva verksamheten rationellt (prop.1987/88:50 bil. 1, bet. TU19, rskr. Avgiften skall därförta sikte på att stimulera till användning av heltåg, fler ochsnabbare vagnomlopp, ökad beläggningsgrad i vagnarna, ökatlokutnyttjande m.m. Vidare förutsattes att regeringen nogaföljde vilka konsekvenser avgiftssättningen medförde och atterforderliga korrigeringar vidtogs.Sedan år 1988 har också avgiftssystemet blivit föremål förförnyade överväganden inom och delvis utvecklatsytterligare. Utskottet kan även konstatera att frågan om enövergång till en mer differentierad prissättning avjärnvägsnätet även har övervägts inom ramen för detutredningsarbete som ägt rum inför en eventuell avreglering avjärnvägsmarknaden. I en statlig utredning (Ökadkonkurrens på järnvägen, SOU 1993:13) angavs att för framtidenbör en banfördelningsmodell premieras som bygger påtrafikföretagens betalningsvilja. Enligt utredarens uppfattningkan en prissättning av trängsel, banans attraktivitet etc. ledainte bara till att bannätet utnyttjas effektivare utan ocksåtill att infrastrukturplaneringen förbättras.I den proposition som regeringen har avlämnat om enavreglering av järnvägstrafiken och riktlinjer m.m. för SJ:sverksamhet --1996 anges att banfördelningen tillsvidare bör bygga på administrativa regler (prop. 1993/94:166s. Regeringen förutsätter dock att den föreslagnatillsynsmyndigheten följer utvecklingen inom området och utrederförutsättningarna att införa en mer efterfrågestyrdbanfördelningsmodell och beaktar möjligheten tillincitamentsavtal i samband med banupplåtelsen.Utskottet bedömer att ekonomiska styrmedel kan varaverkningsfulla i arbetet mot ett mer långsiktigt bärkraftigttransportsystem. Därmed kan kostnadseffektiva lösningar främjassamtidigt som en angelägen teknikutveckling stimuleras.Utskottet anser mot denna bakgrund att förslagen om enytterligare differentiering av banavgifterna bör övervägas.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till den statligautredningen och klimatkommittén (K 1993:01). Kommitténskall lämna ett samlat förslag till åtgärder som kan reducerautsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser frånalla trafikslag (dir. 1993:40).