bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en betydande del av anslaget Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt bör tillfalla vägnätet i Västernorrland.1993/94:Fi57 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om erforderligamedel till vägprojekt i Fyrstadsregionen.1993/94:Fi58 av m.fl. (fp, m) vari yrkas att riksdagenbeslutar anslå ur anslaget Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt (prop. 1993/94:150 bilaga 6) att tillställasLuftfartsverket för byggande av ny länsflygplats i /94:Fi59 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, ny anslagspost Kultur/medier i skolan, för /95under elfte huvudtiteln anvisa ,2. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, ny anslagspost Kultur/medier i barn- och skolbarnomsorg och påfritidsgårdar, för /95 under elfte huvudtiteln anvisa 3 000 000kr,3. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, ny anslagspost Kultur/medieprojekt för barn och ungdom, /95 under elfte huvudtiteln anvisa ,4. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, ny anslagspost Länskonstnärer, för /95 underelfte huvudtiteln anvisa ,5. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, anslagsposten Samlingslokalägande organisationerskulturverksamhet, för /95 under elfte huvudtiteln anvisa utöver regeringens förslag,6. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, anslagsposten Kultur i arbetslivet, för /95 underelfte huvudtiteln anvisa utöver regeringens förslag,7. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, ny anslagspost Kultur i vården, för /95 underelfte huvudtiteln anvisa ,8. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, ny anslagspost Kultur för handikappade, för /95under elfte huvudtiteln anvisa ,9. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, anslagsposten Centrumbildningar, för /95 underelfte huvudtiteln anvisa utöver regeringens förslag,10. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet,till Statens kulturråds disposition för institutioner med stor andellönebidragsanställda, för /95 under elfte huvudtiteln anvisa ,11. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet, nyanslagspost Kulturpojekt mot främlingsfientlighet och rasism, för budgetåret1994/95 under elfte huvudtiteln anvisa ,12. att beslutar att till B 2 Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet, till Statens kulturråds disposition för föremålsvård m.m.museer, för /95 under elfte huvudtiteln anvisa ,13. att beslutar att till B 1 Bidrag till folkbildningen /95 under åttonde huvudtiteln anvisa utöverregeringens förslag,14. att beslutar att till B 15 Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper för /95 under elfte huvudtiteln anvisa 4 500 000 krutöver regeringens förslag,15. att beslutar att till B 1 Bidrag till folkbildningen, försärskilda insatser för att motverka rasism och främlingsfientlighet, /95 under åttonde huvudtiteln anvisa utöverregeringens förslag,16. att beslutar att till B 18 för Konst där vibor för /95 under elfte huvudtiteln anvisa utöverregeringens förslag,17. att beslutar att till B 19 Förvärv av konst till statensbyggnader m.m. för /95 under elfte huvudtiteln anvisa 4 000 000kr utöver regeringens förslag,18. att beslutar att bidragsramen för B 20 Bidrag till konstnärligutsmyckning i bostadsområden för /95 under elfte huvudtitelnökas med ,19. att beslutar att bidragsramen för B 4 Stöd till icke-statligakulturlokaler för /95 under elfte huvudtiteln ökas med utöver regeringens förslag,20. att beslutar att bidragsramen för E 3 Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. för /95 under trettonde huvudtiteln ökasmed utöver regeringens förslag.1993/94:Fi60 av () vari yrkas att beslutar anslå 45miljoner kronor (prop. 1993/94:150 bilaga 6) att tillställas Luftfartsverketför byggande av ny länsflygplats i /94:Fi61 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutarom en besparing på inom jordbruksområdet i enlighet med vad somi motionen anförts.Motionsyrkanden från allmänna motionstiden1993/94:Sf507 av och (s, m) vari yrkas1. att under anslaget E 7 eller på annat lämpligt sätt inom givenbudgetram avsätter för information till svenska studerandeutomlands,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att träffa avtal om information till svenska studerande utomlands medlämpligt förslag, samt att utvärdera och redovisa effekterna av satsade medel.1993/94:Ub607 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en minskning avantalet utbildningsplatser för läkare.1993/94:Ub608 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskning avintagningen till läkarutbildning.1993/94:Ub676 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskning avdimensionering av läkarutbildningen.1993/94:Ub677 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sommaruniversitet vid /,1993/94:Ub679 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande avsommaruniversitet vid /Sandviken.1993/94:Ub688 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att få inrätta sommaruniversitet.1993/94:Ub690 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförandet av trainee-utbildningen,1993/94:Ub714 av m.fl. (v) vari yrkas5. att avslår regeringens förslag om utbildningscheck enligt vad imotionen anförts,6. att avslår regeringens förslag om trainee-utbildning enligt vadi motionen anförts,7. att hos regeringen begär en utredning av frågan omsommaruniversitet i enlighet med vad i motionen anförts,1993/94:Ub721 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aventreprenörutbildning vid 150I propositionen framhålls att regeringens politik har lagt grunden för nyperiod av tillväxt och företagande. Det sker nu en snabb återhämtning från densvåra ekonomiska nedgång som följt efter två decenniers försyndelser. De fyraområden som har stått i centrum den gångna mandatperioden -- Europapolitiken,ekonomin, välfärdspolitiken och miljön -- måste sättas främst också under de årsom ligger framför oss.Den ekonomiska politiken är utformad för att genom god och uthållig tillväxtuppnå två centrala mål: nya riktiga jobb och tillförlitliga trygghetssystem.Målet om nya riktiga jobb innebär minst en halvering av arbetslösheten tillslutet av och bör ses som ett etappmål på vägen mot fullsysselsättning. Målet om tillförlitliga trygghetssystem innebär att medborgarnaskall kunna lita på att de system för trygghet och omsorg som det offentligaansvarar för kommer att fungera väl även i ett långt perspektiv.Strategin som lagts fast för att nå dessa mål bygger på medlemskap iEuropeiska unionen, sanering av statsfinanserna och stabila priser. Det är baragenom en kombination av dessa förutsättningar som den höga och uthålligatillväxt kan skapas som krävs för att uppfylla målen. Medlemskap ökarförutsägbarheten i de institutionella spelreglerna som kommer att råda iSverige. Vårt lands förmåga att dra till sig investeringar och produktion ökar.Det gäller inte bara utländska investeringar utan i hög grad också svenska.Både investeringsvolymen och kvaliteten på investeringarna blir högre. Tilltrontill stabiliteten i svensk ekonomisk politik och våra internationellaekonomiska relationer ökar, förutsättningarna för lägre räntor blir bättre ochrisken minskar för att den nuvarande återhämtningen bryts i förtid.Den andra delen i strategin är att minska underskotten i de offentligafinanserna och minska statens lånebehov. Nästa steg måste syfta till attbalansera och minska den offentliga sektorns finansiella nettoskuld.Saneringsprogrammet med besparingar, inkomstförstärkningar och strukturelltriktiga regeländringar fullföljs. Förutsatt att den starka uppgång som vi nuser i svensk ekonomi fortsätter är regeringens avsikt att tidigarelägga delarav saneringsprogrammet så att beslut fattas nästa budgetår inte bara avseendedessa utan därutöver . Regeringenkommer således att lägga fram förslag ombudgetförstärkningar om minst 25 miljarder kronor.Regeringen avser vidare att då lägga fram förslag om iytterligare budgetförstärkningar så att saneringsprogrammets totala omslutningdärmed ökas från 81 till ca (avseende nettobudgeteffektför den offentliga sektorn penningvärde). Dessa tillkommande 20miljarder kronor får genomslag på de offentliga finanserna senast år 1999.Huvuddelen av detta bör åstadkommas dels genom ytterligare åtgärder för attminska underskottet i pensionssystemet, dels genom åtgärder för att hållautgifterna för den offentliga konsumtionen realt oförändrade.Statsskuldens ökning måste upphöra. Som närmare framgår av de beräkningar somredovisas i propositionen är vid oförändrat saneringsprogram kravet för atthejda statsskuldens ökning som andel av BNP (nettoskuldkvoten) en BNP-tillväxtom . Statsskuldens tillväxtär emellertid ett så allvarligt hot att den måste stoppas även vid en mindregynnsam tillväxttakt än BNP-ökning åren 1996--1999. Ränteoron under år 1994är liksom tidigare valutaoro allvarliga påminnelser om hur viktigt det är attha säkerhetsmarginaler i den ekonomiska politiken. Med en tidigareläggning avbeslut om i det ursprungliga saneringsprogrammet ochen utökning av saneringsprogrammet med ca kommernettoskuldkvotens ökning att upphöra inte bara i alternativet med 4 %genomsnittlig tillväxt för perioden --1999 utan även i alternativet med3 % tillväxt åren 1996--1999. Tillväxten måste därtill vara uthållig och ske isådana former att våra långsiktiga produktionsmöjligheter inte minskar. Grundenhar lagts under de gångna tre åren, men ett fortsatt gott kostnadsläge ochreformer som innebär såväl en tillväxtbefrämjande som en miljövänligsamhällsomvandling är nödvändiga även fortsättningsvis.Ett tredje led i den ekonomiska strategin är att bevara den låga inflationen.Detta är en förutsättning för en uthållig tillväxt och ökad sysselsättningliksom för en rättvis fördelning. Den ekonomiska politiken måste därförutformas så att den snabba ökningen av sysselsättningen kan ske utanaccelererande löner och priser. Dagens förmånliga kostnadsläge måstebibehållas. Detta kräver att ekonomin är dynamisk och har godanpassningsförmåga. I synnerhet krävs att arbetsmarknaden i hela landetfungerar smidigt vid strukturomvandling. Vissa delar av ekonomin måsteexpandera snabbare än andra. Människor bör stimuleras att, när de så önskar,flytta mellan olika områden. En låg inflation är vidare en förutsättning föratt motverka godtyckliga och orättvisa inkomst- och förmögenhetsförändringar.Med en snabb ekonomisk utveckling kan sysselsättningen öka så mycket attarbetslösheten halveras. För att detta skall vara möjligt är också en fortsattreformering av arbetsmarknadspolitiken nödvändig.En god regional fördelning av företagandet minskar riskerna för överhettningpå lokala arbets- och bostadsmarknader och för en kostnadsdriven inflation.Därmed läggs en grund för att de nya riktiga jobben växer fram över helalandet. Då tillvaratas också landsbygdens produktionsresurser.I propositionen framhålls att reformeringen av skattesystemet skallfortsätta. Regeringen kommer att fortsätta att prioritera förändringar avsådana skatter som är särskilt skadliga för produktion och sysselsättning.Miljörelateringen av skatterna drivs vidare.Den generella välfärdspolitiken ligger fast. Den riskspridning som deobligatoriska socialförsäkringarna innebär skall bevaras. Försäkringarna skallfortsätta att utvecklas i riktning mot ett starkare samband mellan avgifter ochförmåner. skall ett grundläggande skydd bibehållas. Regeringen harpåbörjat en valfrihetsrevolution i välfärdspolitiken. I propositionen framhållsatt rätten att välja husläkare, daghem och skola nu är etablerad.Familjepolitiken kompletteras med vårdnadsbidrag och barnomsorgsgaranti.Människorna i får ökad makt över de viktiga valen i livet. Valfrihetenblir inte som tidigare förbehållen ett fåtal utan öppnas också för människormed vanliga inkomster. Konkurrensen mellan offentliga och enskilda alternativstimulerar utveckling och förnyelse och innebär nya möjligheter för alla somarbetar inom vård, omsorg och utbildning.Regeringens fasta föresats att forma en långsiktigt hållbar utveckling motett samhälle med god miljö och att förhindra att miljöskulden ökar skallgenomsyra arbetet även under nästa mandatperiod. En central uppgift är attuppnå en varaktigt hög tillväxt vars miljöeffekter är förenliga med naturensförmåga att bearbeta och tåla olika typer av miljöbelastning. Ingen ekonomisktillväxt kan vara uthållig som inte också är miljömässigt uthållig. Minskadstatsskuld får inte växlas mot ökad miljöskuld.I propositionen konstateras att de genomförda åtgärderna nu börjar geresultat. Svensk ekonomi återhämtar sig. Nyföretagandet ökar och produktion ochinvesteringar i näringslivet expanderar. Hushållens optimism ärstor och den privata konsumtionen växer. Läget på arbetsmarknaden ljusnar genomatt sysselsättningen ökar. Budgetunderskottet och lånebehovet sjunker.Budgetförstärkningarna ger successivt större effekt. Denna positiva utvecklingkan emellertid omintetgöras om regeringens ekonomiska strategi inte fullföljs.Därför måste strategin drivas vidare. Detta sker nu genom fortsatt reformeringav de sociala försäkringssystemen, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen ochförtidspensioneringen, samt genom offensiva tillväxtsatsningar inom bl.a.informationsteknologin, kommunikationerna och innovationspolitiken.Partimotionerna om den ekonomiska politikenSocialdemokraternas partimotion Fi30I motion Fi30 (s) understryks att en ny inriktning av den ekonomiskapolitiken med kraftigt höjda ambitioner när det gäller investeringar,sysselsättning, tillväxt och statsfinanser är en nödvändighet om skallkomma ur den nuvarande krisen. får inte fastna i en arbetslöshetsfällamed hög och bestående arbetslöshet. Vårt land får inte gåsamma väg som land efter land i gick därmassarbetslösheten nu har permanentats.Sveriges ekonomi präglas av en fundamental obalans mellan sparande ochinvesteringar i den privata sektorn. Inget annat land i OECD-området har en sådjupgående störning som . Framtidsbyggandet har inte varit så lågt pånästan . Denna brist på investeringar är den främsta orsaken tillarbetslösheten och till de väldiga underskotten i de offentliga finanserna.Aldrig någonsin i modern tid har de offentliga finanserna försämrats såkraftigt som under den gångna mandatperioden. Den svenska krisen har blivitdjupare och längre än i andra länder.Med regeringens politik kommer, enligt motionärerna, den extrema obalansenmellan sparande och investeringar att bestå under de närmaste åren.Arbetslösheten kommer att fortsätta att ligga på en rekordhög nivå.Underskotten i statsfinanserna kommer att fortsätta att bestå med nuvarandepolitik.Inriktningen av den ekonomiska politiken måste vara att investera urkrisen, göra det lönsamt att investera i ny och mera produktiv kapacitet inäringslivet. Bara på så sätt kan företagen nyanställa och därigenom varaktigtminska arbetslösheten. Spridningen av ny teknik måste stimuleras för att höjaproduktiviteten och därmed utrymmet för investeringar och för ökade reallöner.Investeringar i näringslivet ser motionärerna som det centrala för denekonomiska återhämtningen. Men sådana investeringar måste understödjas av andrainvesteringar: i ADB-nät, i vägar och järnvägar, i forskning och utveckling, inya miljövänliga energisystem.Utgångspunkten för politiken är att få till stånd en långsiktig och hållbaröverenskommelse om näringslivets villkor mellan arbetsmarknadens parter ochstaten. Ett nytt "samhällskontrakt" måste upprättas mellan näringsliv, fack ochstat. Det är nödvändigt att komma bort från konfrontation i politiken och påarbetsmarknaden. Det bästa i den svenska modellen måste återupprättas.En ny inriktning av den ekonomiska politiken måste komma till stånd. För attvärna sysselsättning och välfärd och återskapa sunda statsfinanser måsteinsatser för att åstadkomma hög och varaktig tillväxt överordnas andraambitioner och krav. En prisstabilitet på god europeisk nivå är därvid enviktig förutsättning för internationell konkurrenskraft och god tillväxt.Den viktigaste insatsen i kampen mot arbetslösheten är att skapa nyaarbetstillfällen på den ordinarie arbetsmarknaden. I motionen understryks attdet främsta syftet med den inriktning av politiken som föreslås är att brytaden kraftiga nedgången i sysselsättningen och öka antalet arbetstillfällen inomföretagssektorn.Men endast fler arbetstillfällen räcker inte, understryker motionärerna.Enbart en ökad efterfrågan på arbetskraft kan leda till inflationsdrivandeflaskhalsar om inte insatser sätts in för att höja utbildningsnivån ochförbättra den enskilda individens kompetens. Det gäller både för dem som hararbete och dem som är arbetslösa.En socialdemokratisk regering kommer att ta initiativ till en ny, mera aktivarbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadspolitiken måste under de kommande årenarbeta med de expanderande företagens behov av att få personal med rättkompetens. Den måste vara inriktad på att ge de arbetslösa möjlighetatt snabbt komma tillbaka i arbetslivet, direkt till ett nytt jobb, till enutbildning eller omskolning eller till ett tillfälligt arbete. Ambitionerna närdet gäller insatserna mot ungdomsarbetslösheten måste höjas kraftigt.För att kunna pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen krävsen låg inflation. I motionen understryks att varje tecken på stigande inflationmåste motverkas. Utan en inflation på god europeisk nivå kan varken bibehållenkonkurrenskraft eller ökad sysselsättning klaras.Att sanera statsfinanserna blir en huvuduppgift under de närmaste åren.Statsskuldens andel av BNP måste stabiliseras. Detta är helt avgörande förSveriges konkurrenskraft och trovärdighet utomlands. Ökad sysselsättning, iförsta hand i näringslivet, och minskad arbetslöshet är den i särklass bästavägen att komma till rätta med underskotten. Det leder till minskade utgifteroch ökade inkomster. Men detta räcker inte. Det kommer också att bli nödvändigtmed både inkomstförstärkningar och utgiftsbegränsningar. Det krävs nu störstamöjliga hushållning med statens utgifter. I motionen betonas att nya, onödigaoch utmanande utgiftsökningar skall tas tillbaka. Budgetprövningen måste blikonsekventare och mer distinkt. Varje utgift över statsbudgeten måste prövasmot dess ändamål och andra utgifters ändamål. Statsinkomsterna måste förstärkasgenom att skattereformen återställs.I följande tabell ges en redovisning av hur motionärerna bedömer effekternapå ekonomin av de förslag som läggs fram i motionen.FörsörjningsbalansProcentuell förändring00> 37>Mdkr 53>Med regeringens 81>Med Social-00> 53>politik81>demokraternas00> 81>politik00> 37>1993 53>1994 67>1995 81>1994100>199500>Privat konsumtion 44>792,858>1,272>1,5 86>1,5100>2,300>Offentlig konsumtion 44>401,758>-1,672>-0,986>-0,6100>0,600>Bruttoinvesteringar 44>204,4 58>-3,5 72>8,586>1,6100>16,000>- näringsliv 44>109,9 58>9,472>13,986>12,6100>18,400>- bostäder44>60,4 58>-41,0 72>-7,086>-34,0100>9,700>- offentliga 44>34,1 58>-0,3 72> 1,286>8,6100>13,000>Lagerinvesteringar* 44>-5,3 58>0,1 72>0,186>0,1100>0,400>Inhemsk användning 44>1 393,6 58>-0,2 72>2,186>1,0100>4,500>Export 44> 474,3 58>10,0 72>8,086>10,0100>8,000>Import 44>418,5 58>4,1 72>6,586>4,6100>8,300>BNP 44>1 449,5 58>2,4 72>3,086>3,3100>4,500>Bytesbalans (mdkr) 44>-2,1 58>33,6 72>55,986>30,6100>45,4* Förändring i procent av föregående års BNP.De åtgärder som föreslås har sin tyngdpunkt i investeringarna. Dessa beräknasbli högre som en följd av förslagen i motionen.Investeringarna i näringslivet beräknas bli ca högre, varavdirektavskrivningarna svarar för 6 miljarder kronor.Även den privata konsumtionen antas öka något mer i jämförelse medpropositionens prognos som en följd av att den försämring av ränteavdragensvärde som beslutat skall ske rivs upp. Även den förutsattahögre sysselsättningen bidrar till en bättre konsumtionsutveckling. Dessaeffekter reduceras av att vissa budgetförstärkningar verkar i motsatt riktning,som t.ex. att vårdnadsbidraget inte genomförs.Den offentliga konsumtionen antas bli högre, i första hand som en följd avatt reparationer och underhåll av bl.a. skolor och vägar, som utgör viktigadelar av investeringsprogrammet, i detta sammanhang redovisas som konsumtion.Också förlängningen av uppsägningstiderna för personal och satsningenpå utbildning får till följd att konsumtionsutgifterna ökar. Dessa effekterdämpas av de föreslagna besparingarna inom bl.a. försvaret.Som motionärerna ser det visar den här angivna inriktningen av den ekonomiskapolitiken att det går att vända utvecklingen och börja pressa tillbakaarbetslösheten. Det går att föra en politik som är förenlig med ett stabiltpenningvärde och sundare statsfinanser, och som pressar ner den öppnaarbetslösheten till . Det går att föra en politik meden fördelningsprofil som innebär att bördorna fördelas efter förmågan att bäradem.Ny demokratis partimotion Fi31Inledningsvis framhålls i motion Fi31 (nyd) att är i en akut kris medhög arbetslöshet. Statsfinanserna är i obalans och statsskulden växerokontrollerat. Regeringen är enligt motionärerna handlingsförlamad och skjuterproblemen framför sig i en förhoppning att marknaden skall lösa alla problem.Det är, framhåller motionärerna, helt nödvändigt att i grunden förändratransfereringarna både vad gäller huvudmannaskap och nivåer. Alla budgetpostermåste analyseras, inget får lämnas utanför. Vi får inte lämna över ett land iekonomisk ruin till våra barn och barnbarn.I motionen framhålls att Ny demokrati under hela mandatperioden har anvisatbetydligt större budgetförstärkningar än regeringen, men de flesta förslagenhar lämnats utan åtgärd. Det är nu dags att beakta alla förslag tillbesparingar, även de obekväma.Som motionärerna ser det måste därför lägga partitaktiken åt sidanoch enas om kraftfulla åtgärder för att gemensamt lösa landets ekonomiskaproblem. Förslagen till åtgärder sammanfattas i följande tabell.Ny demokratis besparingar jämfört med regeringens budget 1994/95Miljoner kronor00>Flerbarnstillägget 82>1 70000>Föräldraförsäkringen00>03> 90--82>1 50000>Behovsprövade barnbidrag 82>3 00000>Sjukförsäkringen 7,5--5,5 82>1 30000>Bostadsbidrag endast till00>03> barnfamiljer 82>51000>Bistånd 82>6 16000>Flykting 82>2 36000>Hemspråk 82>1 00000>Statliga organisationsbidrag 82>1 50000>Infra 82>2 00000>Jordbruk 82>36000>Kultur och presstöd 82>25000>Svarta sektorn 82>2 00000>Bidragsfusk 82>2 00000>Diverse 82>28000>Summa (från budgetprop.) 82>25 92000>Dessutom tillkommer:00>Sänkt arbetsmarknadsstöd 82>5 70000>Norrlandsvägar 82>1 60000>Vårdnadsbidrag 82>3 70000>Ökad tobaksskatt 82>1 50000>Ersättn. för trafikskadade00>03> till trafikförsäkringen 82>1 00000>Moms på tidningar 82>50000>Summa (nya) 82>14 00000>Totalt 82>39 920KostnadsökningarMiljoner kronor00>Minskad tjänstemoms 82>-8 50000>Minskad byggmoms 82>-4 00000>Summa 82>-12 50000>Budgetförstärkning 82>27 420Angående penning- och valutapolitiken anförs i motionen följande.Riksbanken ansvarar för penning- och valutapolitiken. Det viktigaste verktygetär marginalräntan, som enligt motionärernas uppfattning har använts alldelesför försiktigt. Resultatet har blivit att våra marknadsräntor är alltför höga.Sverige har inte i mannaminne haft så extrema realräntor och det har inträffati en extrem lågkonjunktur när industrin borde ha investerat för framtiden.