bet · GH01KU18 · 1994-05-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas de förslag som lagts fram iRiksdagsutredningens delbetänkanden Reformera riksdagsarbetet 1(1993/94:TK1), 2 (1993/94:TK2) och 3 (1993/94:TK3). Ibetänkandet behandlas 11 motioner som väckts med anledning avförslagen, 21 motioner väckta under den allmänna motionstiden1992/93 och åtta motioner väckta under allmänna motionstiden1993/94.Utskottet tillstyrker med vissa ändringar Riksdagsutredningensförslag i dess olika delar. Utskottet har med anledning avutredningens förslag om viss följdlagstiftning respektive denstatliga revisionen rörande den kommunala sektorn föreslagittillkännagivanden till regeringen. Utskottet har med anledningav ett motionsyrkande förordat en ytterligare utredning avutbyggnaden av revisorers kansli och om relationenoch rollfördelningen mellan revisorer ochRiksrevisionsverket. Utskottet har vidare med anledning av ettmotionsyrkande om registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen m.m. föreslagit att en utredning görs. Tillbetänkandet har fogats fyra reservationer, fyra särskildayttranden och en meningsyttring.Förslaget1993/94:TK1 vari yrkas1. att antar de i förslaget framlagda förslagen tillförfattningsändringar lag om ändring i regeringsformen, lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avserhuvudbestämmelserna, lag om ändring i lagen (1993:962) om ändring iriksdagsordningen,2. att godkänner de riktlinjer som utredningen lagtfram i betänkandet "Reformera riksdagsarbetet!" såvitt gällermotionsrätten och beredningen av motioner, utskottens arbete meduppföljning och utvärdering samt riksdagsrevisorernasverksamhet.1993/94:TK2 vari yrkas1. att antar de i förslaget framlagda förslagen tillförfattningsändringar lagar om ändring i riksdagsordningen (förslag 2.1.1 och2.1.2) såvitt avser huvudbestämmelserna,2. att godkänner de riktlinjer för behandlingen avbudgetpropositionen som utredningen lagt fram avseenderambeslutsmodellens första steg (avsnitt 4) repektive andra steg(avsnitt 5), för behandlingen av tilläggsbudgetar ochregeringens ekonomiska vårproposition som utredningen lagt frami avsnitt 6 och för behandlingen av budgetpropositionen underett valår som utredningen lagt fram i avsnitt 7.1993/94:TK3 vari yrkas1. att antar det i förslaget framlagda förslagettill författningsändringar lag om ändring i riksdagsordningen (s. 9),2. att godkänner utredningens principförslag ominrättande av en (avsnitt 3), godkänner utredningensriktlinjer för val till valprövningsnämnd (avsnitt 4)och mot bakgrund av de överväganden utredningen gjort rörandeutgiftsområden och utskottsindelning m.m. godkänner förslaget omfortsatt utredningsarbete (avsnitt 5). Proposition 1993/94:77 om en ombildning avarbetsgivarorganisationen på det statliga området såvitt avserändring i riksdagsordningens huvudbestämmelser. Motioner med anledning av förslaget1993/94:K28 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen inrättar ett miljöutskott med uppgift attbereda ärenden om de frågor som anges i motionen.1993/94:K29 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar avslå talmanskonferensens förslag 1993/94:TK1 ominförande av rambeslutsmodellen i budgetarbete.1993/94:K30 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar i enlighet med vad som anförts imotionen om organisationen för utskottens uppföljning ochutvärdering,2. att beslutar att i riksdagsordningen ta införeskrifter om utskottens uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att avslår det av talmanskonferensen överlämnadeförslaget såvitt avser revisorer,4. att hos regeringen begär en utredning om denstatliga revisionen i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:K31 av och i (nyd) vari yrkas att beslutar att partierrepresenterade i skall ha säte i riksdagensparlamentariskt tillsatta organ.1993/94:K32 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förläggning av valdagen till juni månad,2. att som sin mening ger talmanskonferensen tillkänna att riksdagsutredningen bör överväga riksdagsledamöternasarbetsförhållanden avseende antalet ledamöter,sekreterarresurser, stödformer etc. i enlighet med vad somanförts i motionen.1993/94:K47 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar avslå talmanskonferensens förslag om ändring avbudgetprocessen.1993/94:K48 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att 1 kap. 1 § riksdagsordningen gesföljande lydelse: 1 § Ordinarie val till hålles sistasöndagen eller efter beslut avriksdagen månader före valdagen. Om tid för extra valär föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen,2. att beslutar att varje i representeratparti, som i riket uppnått av väljarna, skall vararepresenterat i finansutskottet i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att fackutskotten alltid skall yttrasig innan beslut fattas som berör deras kompetensområde.1993/94:K49 av och () variyrkas att avslår förslagen i talmanskonferensensskrivelse /94:TK2.1993/94:K50 av och () vari yrkasatt som sin mening ger talmanskonferensen till kännavad i motionen anförts om motionsrätten, beredningsprocessen ochkammarens behandling av motionsyrkanden.1993/94:K66 av i (nyd) vari yrkas1. att antar förslag om indelning av statsbudgetensutgiftsområden och om utskottsindelningen i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att antar förslag om EU-nämndens ochValprövningsnämndens storlek och sammansättning i enlighet medvad som anförts i motionen.1993/94:K67 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att sammansättning skallvara sådan att alla i representerade partier skallvara representerade med ordinarie ledamot,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt att inhämta olikariksdagsutskotts yttranden.Motioner väckta under allmänna motionstiden /931992/93:K207 av m.fl. (v) vari yrkas11. att hos regeringen begär att frågan ommedborgarmotion utreds.1992/93:K301 av () vari yrkas1. att beslutar att frågeinstitutet förändras så attdet blir möjligt att framställa frågor även avseende riksdagenoch dess verk,2. att beslutar att frågeinstitutet förändras så attdet kan användas även ,3. att beslutar att prov med kortare talartider försåväl frågande som svarande genomförs.1992/93:K303 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handläggningen av turistfrågorna iregeringskansliet,2. att beslutar att flytta beredning avturistfrågor till näringsutskottet.1992/93:K305 av och () variyrkas att som sin mening ger talmanskonferensen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering och uppföljningav beslut.1992/93:K306 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av jordbruks- och näringsfrågor.1992/93:K307 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos talmanskonferensen begära attRiksdagsutredningen får i uppdrag att utarbeta förslag till nytttidsschema och ändrade arbetsformer så att riksdagsledmöternafår mer tid för sitt arbete i valkretsarna.1992/93:K308 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att ta initiativ till att öka samarbetetmellan de nordiska parlamenten i enlighet med denna motion.1992/93:K309 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att uppdra till talmanskonferensen att utredafrågan om registrering av riksdagsledamöternas ekonomiskaintressen enligt vad i motionen anförts om ledamöternasoberoende ställning.1992/93:K310 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riksdagsarbetets utformning samt placeringav ledamöterna i kammaren.1992/93:K311 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen ger talmanskonferensen i uppdrag att utreda och läggafram förslag på vilka riksdagsaktiviteter som kan vara lämpligaatt placera utanför i enlighet med vad som i motionenanförts.1992/93:K313 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att behandlingen av statsbudgeten skall ändras ienlighet med vad i motionen anförts.1992/93:K316 av () vari yrkas att gerriksdagens förvaltningsstyrelse i uppdrag att närmare utformaoch ge ut en informationstidning till hushållen ienlighet med vad som i motionen anförts.1992/93:K318 av () vari yrkas att isamband med nästa översyn av utskottsorganisationen inrättar ettmiljöutskott.1992/93:K320 av och (nyd)vari yrkas att beslutar om återinrättande av denordning som gällde vid högtidliga öppnande 1974.1992/93:K321 av m.fl. (m, s) vari yrkas(delvis) att som sin mening ger regeringen ochtalmanskonferensen till känna vad i motionen har anförts omriksdagsledamöternas ställning.1992/93:K328 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar utreda möjligheterna att införa helt fri motionsrättför riksdagsledamöterna.1992/93:Fi717 av och Bo G Jenevall (nyd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring av det statliga budgetåret tillkalenderår.1992/93:Fö204 av m.fl. (m, fp, c, kds) variyrkas1. att inrättar ett beredskapsråd i enlighet med vadi motionen anförts.1992/93:Kr513 av (m) vari yrkas2. att beslutar flytta ärenden rörande turism o.d.från kulturutskottet till näringsutskottet.1992/93:Ub689 av (nyd) vari yrkas3. att beslutar att ett utskott vid beredningen avett förslag måste genomföra en allsidig belysning av sakfrågan,dvs. i alla dess relevanta aspekter, om det inte befinnsuppenbart onödigt.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas34. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett miljöutskott.Motioner väckta under allmänna motionstiden /941993/94:K303 av och ()vari yrkas att beslutar om en översyn av behandlingenav motioner i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:K305 av () vari yrkas att riksdagenger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att inreda en lokal lämpadför fråge- och interpellationsdebatter.1993/94:K307 av och () variyrkas att ger talmanskonferensen i uppdrag att kommamed förslag till ändringar av motionsrätten i enlighet med vadsom anförts i motionen.1993/94:K308 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om nya former för behandling av riksdagsmotioner ienlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:K309 av m.fl. (v, s, fp) vari yrkas attriksdagen beslutar uppdra till talmanskonferensen att utredafrågan om offentlig registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen och uppdrag enligt vad i motionen anförtsom ledamöternas oberoende ställning.1993/94:K311 av och () vari yrkasatt hos talmanskonferensen begär förslag omarbetslivsår för riksdagsledamöter i enlighet med vad i motionenanförts.1993/94:K313 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i riksdagsordningen att detblir möjligt att inkalla ersättare även vid kortare tids sjukdomsamt vid uppdrag på annan ort.1993/94:K315 av tredje vice talman () variyrkas att beslutar anta det i bilaga till denna motionintagna förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen. förslag1.1 Allmänt om , som tillkallades av talmanskonferensen ioktober 1990, har haft i uppdrag att bl.a. se över riksdagenshantering av statsbudgeten. Utredningen har i juni 1993överlämnat ett principbetänkande med titeln ! utan författningsförslag.I ett första delbetänkande (1993/94:TK1) har utredningenlämnat förslag inklusive författningsförslag avseende bl.a. enförlängning av , slopande av det sammansatta finans-och skatteutskottet, skriftliga svar på frågor undersommaruppehållet, frivillig restriktivitet vid väckande avmotioner, ändring av uppskovsreglerna så att uppskov medbehandlingen av ett ärende mellan riksmöten inom samma valperiodinte kräver riksdagsbeslut, hur bör arbeta meduppföljning och utvärdering samt riktlinjer för Riksdagensrevisorers verksamhet och förslag till förstärkning avriksdagens resurser för uppföljning, utvärdering och revision.Förslaget föranleder vissa ändringar i regeringsformen.Förslaget anmäldes i kammare (prot. 1993/94:47).Utredningen har lämnat ytterligare två betänkanden, i vilkaingår förslag avseende den statliga budgetprocessen, riksdagensbudgetbehandling och statens budgetår (1993/94:TK2) samtutskottsorganisationen, valprövningsnämndens sammansättning ochett riksdagsorgan för europeiska integrationsfrågor(1993/94:TK3).1.2 Omläggning av budgetåret till kalenderår och valdagensförläggning1.2.1 Gällande bestämmelserEnligt 9 kap. 3 § RF företar budgetreglering förnärmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranlederdet, för annan budgetperiod. Enligt 3 kap. 2 § RO börjarbudgetåret den 1 juli.Enligt 3 kap. 3 § RF förrättas ordinarie val till riksdagenvart tredje år. Enligt 1 kap. 1 § RO hålles ordinarie val tillriksdagen . Enligt 1 kap. 3 § vallagen skallordinarie riksdagsval avhållas tredje söndagen i september.1.2.2 RiksdagsutredningenUtredningen föreslår att det statliga budgetåret läggs om tillkalenderår , vilket medför en ändring i 3:2 RO.Utredningen föreslår också att bestämmelserna i 1:2 RO omriksmötets början under icke-valår ändras. Enligt förslagetskall på förslag av talmanskonferensenbesluta på vilken dag skall börja.Statskontoret tillstyrker i sitt yttrande över utredningenförslaget angående införande av kalenderårsbudget. EnligtStatskontoret skulle en övergång till kalenderårsbudget ikombination med de föreslagna nya formerna för budgetberedningoch budgetbeslut i väsentligen förbättra möjligheternaatt styra finanser och verksamhet i staten.Utredningen föreslog i samband med överlämnandet av sittprincipbetänkande att tidpunkten för riksdagsvalskulle tidigareläggas. De författningsöverläggningar som höllshösten 1993 ledde inte till någon överenskommelse mellanpartierna om en förändring av valdagens förläggning. Utredningenhar nu ansett sig böra utgå från oförändrad valdag.I en reservation till utredningen framhåller () att utredningens förslag om övergång till kalenderårsbudgetinte bör genomföras. Skälet härtill är att en sådan förändringförutsätter en samtidig övergång till val ellerbörjan av juni.Liknande synpunkter framförs i ett särskilt yttrande tillutredningen av (). Hennes slutsatser är dock attde betydande nackdelar, som kalenderårsbudgeten i kombinationmed oförändrad valdag innebär, ändå får accepterastill förmån för ett snabbt genomförande av rambudgetering vidriksdagens behandling av budgetpropositionen.Till utredningens principbetänkande Reformera riksdagsarbetet!fogades i denna del en reservation (m och fp) och tre särskildayttranden (c, s, nyd) om valdagens förläggning. I denförstnämnda anförde reservanterna () och DanielTarschys (fp) att de inte kunde biträda förslaget om införandeav en statlig kalenderårsbudget utan en samtidig övergång tillvårval. () sade sig med tvekan accepterahöstval men menade att det skulle bli nödvändigt atttidigarelägga valen för att säkerställa att budgetförslagetföreligger när samlas och för att skallkunna färdigbehandla budgeten . I detta yttrandeinstämde i huvudsak (nyd). De socialdemokratiskaledamöterna i utredningen menade att en omläggning av budgetåretär fullt möjligt att genomföra med bibehållen valdag. Utländskaerfarenheter visar att man utan olägenhet kan förlänga detlöpande budgetåret om behov finns.1.2.3 MotionernaI följdmotion 1993/94:K32 yrkande 1 begär () att beslutar att ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om förläggning av valdagen till junimånad. Enligt motionären är bibehållande av valdagen på höstenen mindre bra lösning. Bättre vore att förlägga valdagen tillexempelvis andra söndagen . Därmed skulle enligtmotionären regeringsbildningen ges den tid den kan behöva, ochbudgetprocesssen kunde genomföras i en rimligarearbetstakt till gagn för både och dem som berörs avstatens budget.I följdmotion 1993/94:K48 yrkande 1 begär m.fl.(v) att genom ändring i riksdagsordningen beslutar attval till skall hållas eller ijuni. Enligt motionärerna är det flera faktorer som talar föratt en övergång till kalenderår som budgetår måste åtföljas avatt valdagen flyttas eller juni. En sådanordning som den av utredningen föreslagna leder enligtmotionärerna antingen till att en ny majoritets politik inte fårgenomslag i budgeten eller att tjänstemännens inflytande ökarstarkt under valår. Vidare finns risken att budgeten inte ärfärdigbehandlad innan den skall träda i kraft. Dessutom kangrundlagsärendena komma att bli otillräckligt behandlade ellerså kommer undantaget från niomånadersgränsen förgrundlagsändring att bli den normala ordningen.I motion 1992/93:Fi717 yrkande 3 begär och (nyd) att som sin mening ger regeringentill känna att det statliga budgetåret bör ändras tillkalenderår. Motionärerna anför att med kalenderår somredovisningsperiod skulle effekterna av statens budget påkommunerna liksom på samhället i övrigt bättre kunnaöverblickas. Mot bakgrund av att våra nordiska grannländerliksom flertalet medlemsländer i EG/EU har kalenderåret sombudgetår är det enligt motionärerna svårt att se några fördelarmed den i avvikande ordningen.1.2.4 Utskottets bedömningUtskottet instämmer i de bedömningar utredningen gjortavseende fördelarna med en övergång från brutet år tillkalenderår för statsbudgeten och tillstyrker utredningensförslag i denna del. Därmed får önskemålen i motion1992/93:Fi717 yrkande 3 anses uppfyllda. Något tillkännagivandetill regeringen är därför inte nödvändigt, varför motionenavstyrks.Utredningen, som tidigare föreslagit en tidigareläggning iseptember av riksdagsvalet, har i sitt slutförslag utgått frånoförändrad valdag som en konsekvens av attförfattningsöverläggningarna inte ledde tillnågon överenskommelse om att ändra valdagens förläggning itiden. Med hänvisning till detta avstyrks följdmotionerna1993/94:K32 yrkande 1 och K48 yrkande 1.1.3 Rambeslutsmodellen1.3.1 Gällande bestämmelserEnligt 3 kap. 2 § riksdagsordningen börjar budgetåret den 1juli. Regeringen skall eller, eftergenomfört regeringsskifte, möjligt därefter avlämnaproposition med förslag till statsbudget (budgetproposition) fördet närmast följande budgetåret. Propositionen skall innehållafinansplan och nationalbudget. Regeringen skall avge särskiltförslag till slutlig reglering av statsbudgeten(kompletteringsproposition). Sådant förslag skall om hinder intemöter avlämnas före utgången av april månad.Annan proposition angående anslag för det närmast följandebudgetåret skall avlämnas , såvida regeringeninte finner att propositionens behandling kan skjutas upp tillföljande . Genom provisorisk reglering har dock en sådanproposition, sedan /89 (KU 1987/88:43), skolatavlämnas senast den 25 februari.Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjt anslageller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet som avses i9 kap. 7 § regeringsformen bör innehålla uppskattning avframtida kostnader för det ändamål som förslaget avser. Omförslag till anslag grundar sig på plan än denför vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planenredovisas.Enligt 3:3 RO skall annan proposition än sådan som avses i 2 §första stycket avlämnas om regeringen anseratt propositionen bör behandlas under pågående riksmöte.Motioner får enligt 3:10 RO väckas från dendag då budgetpropositionen anmäldes i kammaren. Om riksmötetupphör innan motionstiden gått till ända, löper en ny motionstidom från början av nästa lagtima . Omstatsbudget i något fall fastställs för annan tid än budgetåret,bestämmer om motionstidens förläggning.Finansutskottet skall enligt 4:5 RO utöver sina uppgifterenligt 8 kap. 6 § samt 9 kap. 4 och 11 §§ RF bereda ärenden omallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen samt ärenden som rör verksamhet.Enligt 4:8 RO skall utskott avgiva betänkande i ärende som harhänvisats till utskottet och som ej har återkallats. Utskott kandock överflytta ärende till annat utskott, om detta utskottsamtycker till det, eller komma överens med ett eller flerautskott att de skall bereda ärendet gemensamt i sammansattutskott. Sådant sammansatt utskott avger betänkande tillriksdagen.1.3.2 Riksdagsutredningen1.3.2.1 Allmänt om rambeslutsmodellenEn utgångspunkt för rambeslutsmodellen är att budgetåret läggsom till kalenderår från 1997.Bakgrunden till förslaget om rambeslutsmodellen är attstatsbudgetens omslutning har långtgående återverkningar påsamhällsekonomin, att det skapas oro på de finansiellamarknaderna på grund av osäkerheten om regeringen skall fåmajoritet i för förslag som avser "krispaket" ochbesparingsförslag och att de politiskt kontroversiella frågornai allmänhet kommer upp till behandling först mot slutet av denmycket utdragna budgetprocessen. Rambeslutsmodellen syftar tillatt ändra på denna behandlingsordning.1.3.2.2 En heltäckande budgetpropositionEnligt förslaget skall budgetpropositionen vara heltäckandenär den överlämnas. Förslag om utgifter och inkomster förföljande budgetår får i princip inte läggas efterbudgetpropositionen. Endast om regeringen finner att synnerligaekonomisk-politiska skäl föreligger får sådan proposition avgessenare än budgetpropositionen. Budgetpropositionen skall ävenomfatta sådana statens inkomster och utgifter som ligger utanförstatsbudgeten samt innehålla en redovisning av statenstillgångar och skulder. Detta förslag medför behov av ändring i3 kap. 2 § riksdagsordningen.När det gäller behandlingen av tilläggsbudgetar ochregeringens ekonomisk-politiska vårproposition föreslås atttilläggsbudgetförslag bör framläggas som samlade paket, när deföreläggs . Det bör ske i anslutning tillvårpropositionen och men kan undantagsvisockså förekomma vid andra tillfällen.Beträffande behandlingen av s.k. krispaket föreslås attundantag från huvudregeln att budgetpropositionen skall varafullständig och att särpropositioner med utbrutna budgetförslaginte får lämnas fram till det nya budgetåretsbörjan får göras om det föreligger synnerligaekonomisk-politiska skäl. Sådana förslag skall i sin helhetremitteras till finansutskottet.1.3.2.3 Begreppet utgiftsområdeUtredningens förslag innebär att får möjlighet attbesluta att utgifter på statsbudgeten skall hänföras till visstutgiftsområde, vilket får konsekvenser på budgetens innehåll.Detta blir möjligt genom att en ny paragraf införs iriksdagsordningen. Om fattar ett sådant beslut skallbudgetpropositionen innehålla en fördelning av utgifterna påutgiftsområden enligt en ny formulering i 3:2 RO. Riksdagenfastställer en utgiftsram för varje område och en beräkning avstatens inkomster innan beslut får tas om enskilda anslag ellerandra utgifter i staten eller i ärenden som har betydelse förberäkningen av inkomsterna.1.3.2.4 Beslut om budgeten i två steg Rambeslutsmodellens första steg innebär bl.a. attregeringen utan ordinarie riksdagsval skall lägga framsitt budgetförslag . Budgetförslagetskall vara fullständigt när det avlämnas, och alla förslag skalli princip bruttoredovisas. I finansplanen skall budgetförslagetredovisas uppdelat på en inkomstram och på utgiftsramar enligten fördelning som lagt fast.I motioner med alternativa budgetförslag bör enligt förslagetföreslås att de av regeringen föreslagna budgetramarna anpassastill de i motionerna föreslagna anslagsförändringarna.Finansutskottet behandlar frågor om utgiftsramar. Övriga utskottges tillfälle att yttra sig till finansutskottet överregeringens och motionärernas förslag och kan på detta stadiumföreslå att ramarna ändras. Finans- och skatteutskottetsamarbetar vid beredningen av förslaget till inkomstram.På förslag av finansutskottet fastställer detsamlade budgetutrymmet och fördelar detta på utgiftsområdengenom ett beslut. Denna fördelning fungerar därefter sombindande ramar för utskottens fortsatta beredning. En fastställdram kan ändras bara på förslag av finansutskottet.Utskotten kan i budgetprocessens andra steg föreslå deomdisponeringar inom en utgiftsram de finner önskvärda men fårinte gå utöver den ram lagt fast. Omdisponeringarnamåste följa vissa regler, t.ex. att varaktiga utgiftsåtagandenskall finansieras med bestående besparingar. En besparing i ettförslagsvis beräknat anslag skall alltid åtföljas av enföreslagen regeländring.