bet · GH01UU23 · 1994-05-19 00:00:00 — beträffande ändringar i och protokollen 2 och3 till övervakningsavtaletatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:U11 yrkande 1 i denna del och yrkande 2,dels godkänner Gemensamma EES-kommitténs beslut den 21mars 1994 om ändring i bilagor samt protokoll 47till ,dels godkänner Gemensamma EES-kommitténs beslut den 8februari 1994 om ändring i protokoll 1 till ochbeslut om ändring i protokoll 21 till samma avtal,dels godkänner avtalet mellan EFTA-staterna den 21 mars1994 om ändring i protokollen 2 och 3 till avtalet mellanEFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och endomstol,dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) iden mån det inte omfattas av utskottets hemställan under moment1,dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet närpersoner flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES),dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1993:584) om medicintekniska produkter,dels antar regeringens förslag till lag om upphävande avlagen (1992:138) om tillämpning av avtal mellan , Norgeoch EEG om civil luftfart,dels antar regeringens förslag till lag om ändring iluftfartslagen (1957:297),dels antar regeringens förslag till lag om ändring iepizootilagen (1980:369),dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur,dels antar regeringens förslag till lag omjordbruksprodukter och livsmedel som är ekologiskt framställda,dels antar regeringens förslag till lag om ändring iutsädeslagen (1976:298),dels antar regeringens förslag till lag om ändring iproduktsäkerhetslagen (1988:1604),dels antar regeringens förslag till lag om ett europeisktmiljömärkningssystem med den ändringen att 4 § erhåller följandelydelse: "Organ som avses i artikel 9.1 bestäms för delav regeringen. "dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1232) om märkning av hushållsapparater,men. (v) - delvis3. beträffande initiativ för integrering av i EESbeslutsmekanismatt avslår motion 1993/94:U11 yrkande 3,men. (v) - delvis4. beträffande ekologisk odlingatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 19 maj 1994På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit:Daniel Tarschys (fp), (), (), MajBritt (), (), (),(), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), BirgittaHambraeus (c), (), () och RichardUlfvengren (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:EES-avtalet har stressats igenom i . Riksdagenfattade beslut om att godkänna avtalet innan detta varordentligt analyserat och belyst. riktade enbefogad kritik mot avtalet och dess konstruktion.Förvisso finns i avtalet vissa fördelar -- men också betydandeavigsidor. Fördelarna ligger främst på handelns och detinternationella utbytets område, men nackdelarna är att avtaletger en betydande övermakt för EU.Avtalets konstruktion innebär en begränsning i den nationellasuveräniteten i så måtto att vi, om vi skall följa avtalet,måste anpassa vår lagstiftning -- på avtalets områden -- tillEU-rätten. I händelse av ett nej till EU-medlemskap ifolkomröstningen kommer vi att ha , men det börrevideras så att det mera får karaktär av ett utvidgatfrihandelsavtal.Proposition 1993/94:203, den s.k. skarvacquin, innebär att vinu skall införliva lagstiftning som beslutats inom EU iskarvperioden mellan avtalets godkännande och ikraftträdande.Som påpekats i motion l993/94:U11 (v) innebär detta enoacceptabelt summarisk behandling av lagstiftningsärenden. Ävenom vissa lagar behandlats i vederbörlig ordning gäller det långtifrån om alla, och först i motionstidens slutskede blev storadelar av lagtexterna tillgängliga -- men på grund av textmängdeni praktiken ännu otillgängliga för riksdagen.Vänsterpartiet anser därför att i enlighet medyrkandena i motion l993/94:U11 (v) bör ge regeringen i uppdragatt presentera lagändringarna i nya ämnesavgränsadepropositioner samt komma med initiativ för att bättreintegrera i EES beslutsmekanismer.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under momenten 1--3 bort ha följande lydelse:1. beträffande protokoll 4 till övervakningsavtaletatt med anledning av motion 1993/94:U11 yrkande 1 idenna deldels inte godkänner avtalet mellan EFTA-staterna den 7mars 1994 om ändring i protokoll 4 till avtalet mellanEFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och endomstol,dels avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES) såvitt avser ändringen i protokoll 4 i bilaga 2 tillnämnda lag,2. beträffande ändringar i och protokollen 2 och3 till övervakningsavtaletatt med anledning av motion 1993/94:U11 yrkande 1 idenna del och yrkande 2dels inte godkänner Gemensamma EES-kommitténs beslut den21 om ändring i bilagor samt protokoll 47till ,dels inte godkänner Gemensamma EES-kommitténs beslut den 8februari 1994 om ändring i protokoll 1 till ochbeslut om ändring i protokoll 21 till samma avtal,dels inte godkänner avtalet mellan EFTA-staterna den 21mars 1994 om ändring i protokollen 2 och 3 till avtalet mellanEFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och endomstol,dels avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES) i den mån det inte omfattas av utskottets hemställan undermoment 1,dels avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1992:1776) om samordning av systemen för social trygghetnär personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES),dels avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:584) om medicintekniska produkter,dels avslår regeringens förslag till lag om upphävande avlagen (1992:138) om tillämpning av avtal mellan , Norgeoch EEG om civil luftfart,dels avslår regeringens förslag till lag om ändring iluftfartslagen (1957:297),dels avslår regeringens förslag till lag om ändring iepizootilagen (1980:369),dels avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur,dels avslår regeringens förslag till lag omjordbruksprodukter och livsmedel som är ekologiskt framställda,dels avslår regeringens förslag till lag om ändring iutsädeslagen (1976:298),dels avslår regeringens förslag till lag om ändring iproduktsäkerhetslagen (1988:1604),dels avslår regeringens förslag till lag om ett europeisktmiljömärkningssystem,dels avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater.3. beträffande initiativ för integrering av i EESbeslutsmekanismatt med bifall till motion 1993/94:U11 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts.Lagutskottets yttrande1993/94:LU4y Ändringar av m.m.Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett samtliga utskotttillfälle att avge yttrande över proposition 1993/94:203 omändringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() m.m. i de delar som har samband med resp.utskottsområde jämte motioner.Lagutskottet, som har beslutat avge yttrande i ärendet, fåranföra följande.InledningI propositionen läggs fram förslag om bl.a. godkännande avändringar i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() som har fattats av Gemensamma EES-kommittén.Besluten innebär dels ändringar i ett flertal bilagor tillEES-avtalet, dels ändringar i ett par av avtalets protokoll.Ändringarna i bilagorna innebär att ytterligare ett antalrättsakter tas in i . Dessa rättsakter har antagitsav EG --den 31 december 1993.Rättsakterna uppgår till närmare femhundra och täcker i stortalla de sakområden som ingår i . I fråga omövervakningsavtalet har vissa protokoll ändrats.Vidare läggs i propositionen fram förslag till de ändringar ilagen (1992:1317) om ett europeiskt samarbetsområde (EES) somföranleds av ändringarna i och iövervakningsavtalet. Förslag till ändringar i ett ytterligareantal lagar som anknyter till läggs också fram.Flertalet ändringar föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer.Av de i propositionen framlagda lagförslagen berör trelagutskottets beredningsområde, nämligen förslaget till lag omändring i produktsäkerhetslagen (1988:1640), förslaget till lagom ett europeiskt miljömärkningssystem och förslaget till lag omändring i lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater(lagförslagen 13--15). Förslagen behandlas i propositionen iavsnitt 14 (). I den mån annan lagstiftninginom utskottets beredningsområde inte redan är anpassad till vadsom skall gälla enligt Gemensamma EES-kommitténs beslutförutsätter utskottet att sådana förslag kommer att läggas frami särskild ordning. I vilka hänseenden detta kommer att ske inomJustitiedepartementets verksamhetsområde redovisas i avsnitt 5 ipropositionen.Med anledning av den kritik som framförts av . (v) i den med anledning av propositionen väckta motionenvill utskottet inledningsvis framhålla att de ovan angivnalagförslagen beretts i sedvanlig ordning. Sålunda har förslagettill ändringar i produktsäkerhetslagen föregåtts av enutredning, , som i september 1993presenterat sitt arbete i delbetänkandet (SOU 1993:88)Produktsäkerhetslagen och EG. I utredningsdirektiven, sombeslutades för , finns en översiktligpresentation på svenska av EG:s produktsäkerhetsdirektiv.Betänkandet har remissbehandlats. Frågan om vilkalagstiftningsåtgärder som behövs för att införliva EG:smiljömärkningsförordning med svensk rätt har påCivildepartementets uppdrag utretts av en särskild utredare.Uppdraget redovisades i en promemoria den 1 december 1993.Promemorian, som bl.a. innehåller en genomgång på svenska avhuvudpunkterna i förordningen, har remissbehandlats. När detgäller de i propositionen föreslagna ändringarna i lagen ommärkning av hushållsapparater har inomCivildepartementet upprättats en promemoria med förslag till deändringar i lagen som behövs för att införliva det nya s.k.energidirektivet i svensk rätt. Också denna promemoria harremissbehandlats.Utskottet övergår därmed till att under skilda rubriker ta uppde för utskottets del aktuella lagförslagen.Produktsäkerhet (avsnitt 14.2)Bland de nytillkomna rättsakterna som enligt beslut skall omfattas av hörproduktsäkerhetsdirektivet (92/59/EEG). Genom direktivet åläggsmedlemsländerna att genomföra vissa åtgärder för att införaenhetliga regler om produktsäkerhet i syfte att främja frirörlighet av säkra produkter på den gemensamma marknaden.Direktivet beslutades av och träder ikraft den 29 juni 1994.I regleras produktsäkerhet i produktsäkerhetslagen(1988:1604), som trädde i kraft (prop.1988/89:23, bet. LU13, rskr. Lagen syftar till att motverkaatt farliga varor och tjänster orsakar person- ochegendomsskador. Produktsäkerhetslagen tillämpas i fråga omsådana varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhetoch som konsumenterna i inte obetydlig omfattning utnyttjareller kan komma att utnyttja för enskilt bruk. För att motverkaatt farliga varor och tjänster förorsakar person- och sakskadorkan en näringsidkare med stöd av lagen åläggas att lämnasäkerhetsinformation, förbjudas att tillhandahålla produkten ifråga, åläggas att lämna varningsinformation samt åläggas attåterkalla produkten. Återkallelse av varor kan ske i tre olikaformer, nämligen som rättelse, utbyte eller återgång (8 §). Ifråga om tjänster kan endast rättelse eller ersättning förrättelse komma i fråga (9 §). Ett åläggande om återkallelse kanendast omfatta återkallelse från den som innehar varan elleregendom som tjänsten avsett för att bruka den.I propositionen gör regeringen bedömningen attproduktsäkerhetslagen i förening med viss annan lagstiftning ihuvudsak uppfyller de krav som produktsäkerhetsdirektivetställer upp. På en punkt anser regeringen dock att lagen behöverändras för att bättre överensstämma med direktivet, nämligen närdet gäller möjligheterna till återkallelse. I propositionenframläggs därför förslag om ändringar i 8 och 9 §§produktsäkerhetslagen.Till skillnad från produktsäkerhetslagen innehållerEG-direktivet inte någon begränsning i fråga om från vem ellervilka återkallelse kan ske. Direktivet anger endast att detskall vara fråga om varor "på marknaden" (artikel 6). Enligtregeringens mening kan direktivet inte läsas på annat sätt änatt en farlig vara skall kunna återkallas så snart den lämnattillverkaren eller importören, dvs. även om den befinner sig iett senare säljled och inte hunnit ut till konsumenten. När detgäller återkallelse av en vara som inte är säker är således desvenska reglerna mer restriktiva än direktivets. Direktivet gersåledes, enligt regeringens bedömning, i detta avseende på sittsätt ett starkare konsumentskydd.Mot denna bakgrund föreslås i propositionen attproduktsäkerhetslagen (8 §) ändras så att det blir möjligt attåterkalla varor även från andra än brukarna. Förslaget innebäratt det blir möjligt att återkalla varor även från t.ex.detaljister. Eftersom en likartad reglering om återkallelsefinns beträffande tjänster som avser egendom och för att undvikagränsdragningsproblem bör, enligt regeringens mening, enmotsvarande ändring göras också för tjänster (9 §), trots attdetta inte påkallas av direktivet. Förslaget innebär således attdet blir möjligt att återkalla tjänster som avser egendom ävenom den egendom som tjänsten avser inte nått brukaren.Lagändringen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer.Utskottet förordar att det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i produktsäkerhetslagen tillstyrks.Miljömärkning (avsnitt 14.3)finns det i ett system för frivilligoch enhetlig positiv miljömärkning. Systemet har tillkommit inordisk samverkan och bygger på enhetliga nordiska kriterier,vilka fastställs av ett särskilt samordningsorgan under (prop. 1989/90:25, bet. LU13, rskr. Medel förverksamheten tillhandahålls i viss del över statsbudgeten.Utöver detta miljömärkningssystem -- svanmärkningen -- finnsnumera också andra frivilliga system för miljömärkning, t.ex.Bra Miljöval, som drivs av isamarbete med representanter för handeln.Inom EG gäller ett gemensamtmiljömärkningssystem. Systemet har införts genom rådetsförordning (EEG) nr 880/92 av om ettgemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke. Förordningen ären av de nytillkomna rättsakterna som enligt beslut skall omfattas av . EG:smiljömärkningsförordning syftar till att skapa ett enhetligt ocheffektivt miljömärkningssystem som skall främja tillverkning avoch efterfrågan på de produktalternativ som är minstmiljöbelastande. Syftet skall uppnås genom att produkter som ijämförelse med andra liknande produkter är mindre skadliga förmiljön kan tilldelas ett miljömärke i form av en stiliseradblomma. Miljömärket kan efter ansökan tilldelas produkter somuppfyller vissa fastställda miljökriterier. Även om målet förEG-förordningen är att skapa ett enhetligt system förmiljömärkning hindrar den inte förekomsten av andra system.Till följd av och EES-lagen (1992:1317) är Sverigeförpliktat att införa EG-förordningar i den nationellarättsordningen genom inkorporering. I propositionen föreslåsdärför att den aktuella EG-förordningen inkorporeras genom ensärskild lag -- lag om ett europeiskt miljömärkningssystem --som avses träda i kraft den dag regeringen bestämmer. I likhetmed vad som gjorts i andra liknande fall föreslås attinkorporeringslagen skall innehålla regler om vilka anpassningarsom skall göras för att EG-reglerna skall kunna tillämpas inomEES. Vidare föreslås att regeringen i lagen bemyndigas attmeddela föreskrifter om de kriterier som skall vara uppfylldaför att en produkt skall få märkas med EG:s miljömärke (5 §)samt utse ett behörigt organ i (4 §).Vad gäller förslaget till 4 § konstaterar utskottet attartikel 9.1 i förordningen möjliggör att fler än ett organutses. För att få till stånd en bättre överensstämmelse mellanartikel 9.1 och 4 § i lagförslaget förordar utskottet attlagrummet får följande lydelse: "Organ som avses i artikel 9.1bestäms för del av regeringen. "I övrigt finns det från lagutskottets utgångspunkter intenågra hinder mot att förslaget till lag om ett europeisktmiljömärkningssystem antas i enlighet med vad som föreslås iproposition 1993/94:203.När det gäller kostnadskonsekvenserna bedömer regeringen attkostnaderna för själva tilldelningen av EG:s miljömärke börkunna täckas med avgifter. Däremot förutsätts att kostnadernaför deltagande i utvecklingen av EG:s system i fråga omnya produktgrupper och kriterier bör täckas av staten inom ramenför anslaget C 5 -- Stöd till miljömärkning av produkter (sebet. 1993/94:LU21). Hur stora resurser som bör avsättas för detstatliga engagemanget kommer regeringen att överväga senare.Utskottet konstaterar att vad som föreslås i propositionen ivart fall inte påverkar det nordiskamiljömärkningssystemet eller andra inhemska system. Nationellamiljömärkningssystem kommer att få finnas parallellt med EG:såtminstone fram , då EG:s system skall utvärderas.En särskild fråga blir emellertidhur de statliga medel som utgår som stöd till miljömärkning avprodukter skall fördelas mellan det nordiska och det europeiskasystemet. Utskottet förutsätter att regeringen noga övervägerdenna fråga liksom att regeringen möjligt utser deteller de organ som enligt artikel 9.1 bl.a. skall ansvara förfullgörande av de uppgifter som anges i förordningen.Märkning av hushållsapparater (avsnitt 14.4)Genom lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater har ienlighet med bl.a. rådets direktiv /530/EEG av den14 om märkning som anger hushållsapparatersenergiförbrukning införlivats i svensk rätt (prop. 1992/93:34,bet. LU13, rskr. Direktivet har emellertid hösten 1992ersatts av ett nytt direktiv i samma ämne, nämligen rådetsdirektiv om märkning och annanproduktinformation som anger hushållsapparaters förbrukning avenergi och andra resurser (92/75/EEG). Gemensamma EES-kommitténhar beslutat att det nya direktivet skall omfattas avEES-avtalet.Det nya direktivet innebär en del ändringar och en radskärpningar i fråga om kraven på information. Medan det gamladirektivet omfattade endast information om hushållsapparatersenergiförbrukning omfattar det nya direktivet också informationom andra resurser, t.ex. vatten och kemikalier. Vidare införsgenom det nya direktivet ett obligatoriskt krav på information ide avseenden och på det sätt som anges i särskildagenomförandedirektiv för olika slag av apparater. Innebörden avdirektivet är närmare redovisat i propositionen (avsnitt14.4.2).I propositionen föreslås att lagen om märkning avhushållsapparater ändras så att regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer kan meddela de föreskrifter som behövs föratt det nya direktivet skall kunna införlivas i svensk rätt.Förslaget innebär ändringar i 1--4 och 6 §§.Vad som sålunda föreslås föranleder inga erinringar frånutskottets sida. Den föreslagna ordningen för den ytterligarenormgivning som behövs överensstämmer med vad utskottetgodtagit i samband med lagens tillkomst och med vad som gällerpå andra konsumentområden (se bl.a. bet. 1992/93:LU12 ommärkning av textilier och bet. 1992/93:LU11 om ändringar ilivsmedelslagen med anledning av ).Med det anförda förordar utskottet att propositionen också inu behandlad del tillstyrks.Mot bakgrund av vad sålunda anförts har utskottet från sinautgångspunkter ingen erinran mot att godkänner attEES-avtalet ändras på sätt som föreslås i propositionen.Stockholm den 3 maj 1994På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), (),Per (), (), ()och ().Socialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU6yÄndringar av avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet () m.m.Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1993/94:203 Ändringarav avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() m.m.Propositionen berör utskottets område i den del av avsnitt 6:2() Social trygghet för personer som flyttarinom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som avser socialtrygghet genom socialförsäkringar.Propositionen innehåller i denna del förslag om att tvårättsakter som tillkommit efter skallinförlivas i den svenska rättsordningen genom ändringar i lagen(1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet närpersoner flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES). De rättsakter det är fråga om är förordningarna (EEG) nr1247/92 och 1248/92. Genom den förstnämnda förordningen klargörsvilka folkpensionsförmåner som endast behöver betalas ut vidbosättning i och genom den senare förordningen hurpensionsförmåner som utbetalas från flera medlemsstater kansamordnas.Utskottet har ingen erinran mot förslagen.Utskottet vill i detta sammanhang ta upp vissa andrakonsekvenser av EES-anpassningen av den svenskatrygghetslagstiftningen, vilka enligt utskottets uppfattning kankomma att vålla betydande problem om de inteåtgärdas.Genom inkorporeringen av förordningen (EEG) nr 1408/71 ochrättsakter till denna medförde de nya principerna för samordningav pensionsförmåner mellan EES-länderna att medborgare isamtliga EES-länder tillförsäkrades samma rättigheter tillpension som svenska medborgare. ändrade därför sinabestämmelser om folkpension så att folkpensionsförmåner fr.o.m.den 1 januari 1993 beräknas antingen i förhållande tillbosättningstid eller i förhållande till intjänandetid (prop.1992/93:7, bet. SfU4, rskr. För full folkpension krävsnumera bosättning i eller med ATP-poängeller därmed jämställda år. Vid mindre antal bosättnings- ellerintjänandeår reduceras pensionen proportionellt. Det nyasystemet är försett med en rad undantagsregler, bl.a. vad gällerpersoner som fått asyl i . Dessa får som bosättningsåräven räkna vissa år i det tidigare hemlandet.Med anledning av motioner, vari framhölls att folkpensionengenom det nya systemet skulle falla bort eller inskränkas förmånga svenska och utländska medborgare, vidtog utskottet vissajusteringar i de föreslagna övergångsbestämmelserna som gynnadeframför allt äldre personer som inte skulle hinna kompletterasitt försäkringsskydd med privata försäkringar. Utskottet ansågemellertid att det även med dessa vidgade möjligheter tilloreducerad pension fanns anledning för regeringen att göra ennärmare utredning av de problem som finns och som kan uppkomma iframtiden när det gäller försörjningen av invandradeålderspensionärer som inte har rätt till folkpension ellerendast kommer att kunna få en reducerad sådan pension.Utredningen borde också undersöka om det, utan att en sådanförmån kommer att falla under tillämpningsområdet förförordningen nr 1408/71, finns möjlighet att lösa eventuellaproblem med dessa gruppers försörjningsskydd på ålderdomen påannat sätt än genom socialbidrag. Detta gav som sinmening regeringen till känna.Av de personer som erhåller uppehållstillstånd i fårmajoriteten uppehållstillstånd av andra skäl än asylskäl, främsthumanitära skäl eller på grund av anknytning till personer somredan finns i . Så t.ex. har den stora mängduppehållstillstånd som beviljats till följd av förhållandena idet i huvudsak grundats på humanitära skäl.Beträffande anknytningsfallen kan framhållas att i de fall detrör sig om en anhörig till en person som fått uppehållstillståndsom flykting betraktas även den senare anlände familjemedlemmensom mottagen på samma grund.De ekonomiska problemen för såväl de enskilda invandradepersonerna som för landets kommuner kan mot denna bakgrund inomen inte alltför avlägsen framtid bli betydande.