bet · GH01SfU18 · 1994-06-01 00:00:00 — skall ett premietandvårdssystem inte införas förrän den nupågående försöksverksamheten och en eventuellt utökad sådanavslutats och utvärderats. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande härom.Motionären framhåller vidare att i propositionen understryksatt försäkringsstödet skall vara lika stort i premietandvårdenoch i den åtgärdsbaserade taxan. Enligt motionären är detta avtvå skäl en missledande beskrivning. Dels kommer eventuellaskillnader i ålderssammansättning hos patienterna att gynnavårdgivare med relativt fler unga, mindre vårdkrävandepatienter, dels kommer premietandvårdspatienter också i vissasituationer att behandlas enligt åtgärdstaxan och därmed bidratill att den fasta tandvårdsersättningen i premietandvården höjsi förhållande till ersättningsbeloppet i åtgärdstaxan. Enligtmotionären måste systemet med premietandvård utformas så attnämnda negativa effekter motverkas. I yrkande 8 begärs etttillkännagivande härom.I motionen framförs även synpunkter och förslag med avseendepå de av regeringen föreslagna lagändringarna.Sålunda anförs att en privat vårdgivare kommer att kunnauppföras på förteckning tidigast tre månaderefter anmälan. Ur konkurrenssynpunkt kan detta enligt motionärennegativt påverka möjligheterna att etablera ny verksamhet,eftersom konkurrerande vårdgivare och landstingen gesförhandsinformation om anmälan. I yrkande 3 begärs beslut om atttidsfristen för anmälan skall vara en månad. Vidare begärs iyrkande 9 ett tillkännagivande om att etableringskontrollenför specialisttandläkare skall avvecklas. Enligt motionäreninnebär den gällande etableringskontrollen att de privatverksamma specialisterna har rätt att tillämpa en taxa somligger högre än taxenivån för allmäntandvård. Detnuvarande systemet har medfört att privat specialistverksamhet istort endast kunnat bedrivas i storstadsområdena. Enligtmotionären finns det en uppenbar risk att fortsattetableringskontroll reducerar den privata specialistsektornytterligare.Motionären framhåller också att nya sanktionsbestämmelser förvårdgivare som inte följer ersättningsbestämmelserna införsendast för vårdgivare som är uppförda på försäkringskassansförteckning och inte för folktandvården. I yrkande 5 begärs etttillkännagivande om att samma sanktionsregler skall gällaoavsett i vilken form tandvård meddelas.Utskottets bedömningI proposition 1993/94:93 föreslog regeringen riktlinjer förett nytt ersättningssystem för vuxentandvården. Enligt dessariktlinjer skall, som framgått ovan, ersättningen frånsjukförsäkringen för denna tandvård kunna lämnas enligt tvåparallella system, dels ett system med premietandvård, dels ettsystem med åtgärdsbaserad taxa. Gemensamt för båda systemenskall finnas bl.a. ett särskilt högkostnadsskydd.Av utskottets betänkande SfU10 framgår att utskottet ansåg attdet på en rad punkter fanns frågetecken kring de riktlinjer somangetts i proposition 1993/94:93 för hur det kommandelagförslaget och det nya taxesystemet närmare skulle utformas.Utskottet fann också svårigheter att av förslaget utläsa någonklar målsättning med de föreslagna förändringarna iersättningssystemet förutom de rent ekonomiska. Utskottetanförde därvidlag att vilka avvägningar som regeringen gjortmellan de båda målen, en förbättrad tandhälsa eller besparingargenom högre effektivitet, inte var redovisade.Såväl som hade underremissbehandlingen riktat allvarliga invändningar mot förslaget.Finansinspektionen framhöll bl.a. att målsättningen klart bordeframgå av förslaget samt att systemets utformning bordeförtydligas. betonade att innan ettersättningssystem med premie- och avgiftskonkurrens införs bordeåtgärder vidtas för att åstadkomma konkurrens på lika villkor.Utskottet ansåg att regeringen noga skulle beakta de avutskottet framförda synpunkterna på vilka insatser som behövsför att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan offentlig ochprivat tandvård. Enligt utskottets uppfattning var detta enförutsättning för att det nya systemet skall bli en framgång.Utskottet kunde dock, trots den till stora delar berättigadekritik som riktats mot förslaget under riksdagsbehandlingen, iprincip acceptera de riktlinjer som föreslogs för ett förändratersättningssystem för vuxentandvården. Utskottet förutsatte dockatt regeringen i den kommande propositionen skulle förtydligabl.a. hur premietandvårdssystemet och den åtgärdsbaserade taxanskall förhålla sig till varandra och hur konkurrensneutralitetenskall upprätthållas. Utskottet ansåg också att det rådde storosäkerhet beträffande hur besparingarna beräknats och om detekonomiska utfallet av det nya systemet och förutsatte attregeringen i den kommande propositionen närmare skulle redogöraför de ekonomiska beräkningarna.I betänkandet förutsatte utskottet att regeringen skulleföranstalta om Lagrådets granskning av de kommande förslagen.Utskottet konstaterar att den nu förevarande propositionen ilagstiftningshänseende endast innehåller förslag till regleringav den fria etableringen för tandläkare och tandhygienister samtförslag till vissa ändringar i tandvårdslagen till följd av detökade ansvaret som landstingen skall ha för tandvård i vissafall.Propositionen innehåller enligt utskottets uppfattning inteheller några tillfredsställande klargöranden på de punkter därutskottet begärt sådana.Utskottet finner det även anmärkningsvärt att regeringen intehar hörsammat utskottets önskemål om en lagrådsgranskning av denu aktuella förslagen. Utskottet har därför inhämtat Lagrådetsyttrande över propositionen.Lagrådet framhåller inledningsvis att motiven ochförfattningskommentarerna i den remitterade propositionen ärrätt kortfattade. De ger därför enligt Lagrådets uppfattninginte underlag för någon säker bedömning av den föreslagnareformen i alla dess enskildheter. Till detta bidrar enligtLagrådet att åtskilliga frågor, enligt vad som anförs i motiven,avses bli reglerade i en förordning om tandvårdsersättning varsinnehåll redovisas endast summariskt i en "beskrivning avprincipiell karaktär avseende de viktigaste momenten i det nyaregelsystemet". Lagrådet framhåller att de nämnda förhållandenahar försvårat granskningen av de lagförslag som propositioneninnehåller.Vad gäller systemet med premietandvård så finns det enligtLagrådets mening ett flertal förhållanden som lätt kan ge upphovtill tvister mellan patient och vårdgivare och som inte närmareberörts i propositionen. Hit hör bl.a. premietandvårdensomfattning. Vad faller t.ex. utanför vad som är nödvändigt föratt uppnå ett ur odontologisk synpunkt funktionellt ochutseendemässigt godtagbart resultat? Har det varit fråga om ettolycksfall? Har patienten följt vårdgivarens anvisningar om hurhan eller hon skall sköta sin tandhälsa? I yttrandet anförsytterligare exempel. Vidare framhåller Lagrådet att huruvidaavsikten är att parterna i sådana eller liknande fall skall varahänvisade till att vända sig till domstol eller om tvisternaskall lösas på annat sätt framgår inte av propositionen.Lagrådet anmärker i sammanhanget att konsumenttjänstlagen(1985:716) inte är tillämplig på området.I yttrandet anges vidare att det enligt propositionen är ettvillkor för att ersättning skall utgå att ett avtal har slutitsmellan vårdgivaren och den försäkrade. I propositionen sägsockså att avtalet skall ha det innehåll som förutsätts ibestämmelserna i en förordning om tandvårdsersättning. Även omdet av uttalandena i propositionen inte går att bilda sig ensäker uppfattning om vad avtalen måste innehålla framgår detdock enligt Lagrådets mening att avsikten är attavtalsinnehållet åtminstone delvis skall bli föremål för enmateriell reglering av tvingande karaktär. Mot denna bakgrundvill Lagrådet framhålla att en sådan normgivning sannolikt måsteske genom lag på grund av bestämmelserna i 8 kap. 2 §regeringsformen.Mot bakgrund av det anförda anför Lagrådet att det mot denföreslagna lagregleringen kan riktas allvarlig kritik föroklarheter och brister. Lagrådet är inte heller övertygat om attregleringen är så utformad att den kan antas tillgodose angivnasyften. Även om de lagförslag som lagts fram -- och mot vilkaLagrådet i flera avseenden är kritiskt -- ändras i enlighet medvad Lagrådet föreslagit kan Lagrådet därför inte tillstyrka attförslagen utan ytterligare ändringar och kompletteringar läggstill grund för lagstiftning.Utskottet anser att den starka kritik lagrådet riktar motförslaget är berättigad.Utskottet vill för sin del erinra om att nuvarandetandvårdstaxa med bestämmelser om ersättning för tandvård somges inom folktandvården eller av en försäkringskasseanslutentandläkare innehåller ett tillräckligt starkt skydd förpatienten i ekonomiska och andra mellanhavanden med vårdgivaren.Den allmänna försäkringen fyller funktionen somförsäkringsgivare i vad som i allt väsentligt utgöroffentligrättsliga förhållanden mellan försäkringen å ena sidanoch patienten och tandläkaren å andra sidan. Rätten tillersättning förenas med skyldighet för vårdgivaren att följatandvårdstaxans bestämmelser, och sanktionsbestämmelser finnsför det fall han underlåter detta. Motsvarande kommer i huvudsakatt gälla för den föreslagna nya åtgärdstaxan. Även här handlardet om en reglering av ett offentligrättsligt förhållande enligtde principer som angetts i propositionen.Utskottet delar mot denna bakgrund de synpunkter Lagrådet harframfört när det gäller en lagreglering avpremietandvårdssystemet. Detta system avses utformas så att detendast till en mindre del, genom försäkringens fasta bidrag tillpremien, knyts till den allmänna försäkringen. I övrigt kommerförhållandet mellan vårdgivaren och patienten att hacivilrättslig karaktär. Vårdgivaren skall göra en riskbedömning,fastställa grunderna för premien, bestämma premiebelopp ocheventuell bonus samt träffa avtal med patienten om vilken vårdpatienten skall få för sin premie. Den allmänna försäkringenskall dock i några fall, såsom det uttrycks i propositionen,fungera som ett slags återförsäkring. Vårdgivarens roll ipremietandvårdssystemet företer därför stora likheter med enförsäkringsgivares, som han emellertid själv skalltillhandahålla de tjänster "försäkringen" avser.Försäkringsavtalslagen är dock inte tillämplig och inteheller konsumenttjänstlagen.Utskottet kan i likhet med Lagrådet förutse att det kanuppkomma delade meningar mellan vårdgivaren och patienten om deömsesidiga förpliktelserna enligt det avtal de träffat.Premietandvårdssystemet kan komma att beröra varje vuxenförsäkrad och därmed generera ett mycket stort antal avtal avskiftande karaktär. Det är därför inte tillfredsställande attförhållandet mellan vårdgivare och patient inte föreslås blinärmare reglerat i lag, utan parterna blir hänvisade till attlösa sina tvister enligt de allmänna civilrättsligabestämmelserna om avtal och köp. Patienterna, som annat än irena undantagsfall själva saknar tillräckliga kunskaper för attbedöma om den vård de erhåller är adekvat eller tillräcklig,kommer under sådana förhållanden i ett starkt underläge gentemotsina avtalsparter, vårdgivarna. Mot bakgrund inte minst av deolika lagstiftningsåtgärder som samhällsutvecklingen framtvingatför att stärka konsumentskyddet anser utskottet att det ärolämpligt att införa ett premietandvårdssystem enligt deriktlinjer som lagts fram och antagits utan någon lagstiftningsom reglerar ett så annorlunda system.Utskottet är således inte berett att tillstyrka bifall tillpropositionens lagförslag och förslag till nytt anslag förstimulans- och informationsinsatser. Utskottet uppfattning ärvidare att de av godkända riktlinjerna inte längreskall äga giltighet utan att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett helt nytt förslag avseende ersättning förvuxentandvård där utskottets nu framförda synpunkter beaktas.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker bifall till motionSf46 yrkande 1 och att motion Sf45 tillgodoses. Utskottetavstyrker bifall till motion Sf46 yrkandena 2, 3, 5, 8 och 9.I proposition 1993/94:93 föreslogs att ett nyttersättningssystem skulle träda i kraft tidigast den 1 juli 1994.I propositionen angavs vidare att besparingarna inom tandvårdenmed anledning härav för /95 kunde beräknas tillca . Medel till tandvården beräknas underanslaget Bidrag till sjukvårdsförmåner m.m. Ibudgetpropositionen föreslogs medel under anslaget med beaktandeav den nämnda besparingen och har beviljat medel ienlighet med regeringens förslag. Utskottet anser att det ärangeläget att de redan beslutade besparingarna om ca 600miljoner kronor inom tandvården för det kommande budgetåretskall kunna göras, något som kan ske genom ändringar i dennuvarande tandvårdstaxan. Även om det ankommer på regeringen attbesluta om sådana ändringar vill utskottet ändå peka på någraförändringar som bör kunna ge motsvarande besparingar somregeringen räknat med. Så t.ex. har påregeringens uppdrag redovisat ett förslag till en enhetligåtgärdstaxa som medför besparingar dels genom att möjlighetentill tidsdebitering begränsas, dels genom att arvodena föråtgärderna bygger på lägsta effektiva omhändertagandenivå samtlägsta godtagbara standard. Det finns också möjlighet att ändrade nuvarande ersättningsnivåerna t.ex. så att försäkringen utgerersättning av arvodet , upp till7 och därefter av arvodet.Övriga frågor väckta i motionerKonkurrensfrågorI motion Sf46 av (nyd) tas upp en rad frågorrörande konkurrensneutralitet mellan folktandvården och denprivata tandvården eller därmed sammanhängande frågor.I motionen begär motionären i yrkande 4 ett tillkännagivandeom att det behövs ett klargörande av frågan om vissaverksamheter utgör folktandvård eller skall jämställas medprivat vårdgivare. Enligt motionären finns det exempel på attfolktandvård drivs i privata former, exempelvis iaktiebolagsform, ekonomiska föreningar eller personalkooperativ.Motionären anför att det förhållandet att landstingen skallsvara för att det finns tillräckliga och anpassade resurser förpatienter med behov av särskilda tandvårdsinsatser och attlandstingen skall se till att patientgrupper med behov avsärskilt stöd erbjuds tandvård innebär att landstingen tilldelasnya uppgifter inom ramen för nuvarande vårdverksamhet sombedrivs i konkurrens med privata vårdgivare. Ett sådantförhållande medför enligt motionären risk för snedvridning avkonkurrensen inom tandvården. Motionären begär med anledninghärav i yrkande 6 ett tillkännagivande om att landstingen inteskall tilldelas nya uppgifter innan myndighetsfunktionerorganisatoriskt och redovisningsmässigt särskilts från denvanliga verksamheten.I yrkande 7 begär motionären att tandvård för patienter medbehov av särskilda tandvårdsinsatser skall lämnas inom ramen förden allmänna tandvårdsförsäkringen och lämpligen inordnas i detsärskilda högkostnadsskyddet. Enligt motionären säkras på dettasätt patientens rätt till fritt tandläkarval och konkurrens pålika villkor mellan privata vårdgivare och folktandvården.I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att barn ochungdomar skall garanteras ett fritt tandläkarval.I motionen framhålls vidare att bör initieraåtgärder för att åstadkomma konkurrens på lika villkor inomtandvården. Motionären anför att finansieringen avvuxentandvården måste vara konkurrensneutral och att nuvarandeskattesubventionering av denna vård måste upphöra. Vidare börkonkurrensneutrala mervärdesskatteregler införas. Ettsärskiljande av landstingens roller som myndighet ochrörelseidkare är enligt motionären ett annat villkor för attåstadkomma konkurrensneutralitet. I yrkande 11 begärs etttillkännagivande om konkurrens på lika villkor samt åtgärder föratt uppnå detta.De frågor som tas upp av motionären behandlades utförligt avutskottet i betänkande SfU10.Vad gäller rätten för barn och ungdomar att fritt väljatandläkare anförde utskottet med anledning av någramotionsyrkanden att utskottet tidigare uttalat att landstingensmonopol vad gäller barn- och ungdomstandvård måste upphöra.Utskottet har därvid förutsatt att man inom ,utan något uttalande från sida, skulle övervägaförändringar för villkoren inom barn- och ungdomstandvården.Vidare uttalade utskottet att en ökad konkurrens inom barn- ochungdomstandvården innebär, förutom ökad valfrihet, också en ökadeffektivitet inom den kommunala sektorn och att dennauppfattning också framförts av . Utskottetuttalade vidare att det var av synnerlig vikt att denna frågafår en lösning och att man inom överväger deförändringar som kan anses nödvändiga för att monopoliseringenav barn- och ungdomstandvården avskaffas. Något uttalande frånriksdagens sida ansåg utskottet inte var påkallat.Utskottet konstaterar att förutom att landstingen fått enmöjlighet att sluta avtal med annan om att utföra landstingetsuppgifter har ingenting hänt vad gäller barn och ungdomarsmöjlighet att fritt få välja tandläkare. Relativt få landstinghar för övrigt begagnat sig av denna möjlighet. Med beaktande avatt vid upprepade tillfällen uttalat sig om frikonkurrens inom barn- och ungdomstandvården anser utskottet attnågot ytterligare uttalande från sida inte ärpåkallat med anledning av motion Sf46 yrkande 10.Beträffande övriga konkurrensfrågor anförde utskottet bl.a.att dessa utgör ett stort problem vid genomförandet av det nyaersättningssystemet och att utskottets farhågor därvidlagdelades av bl.a. . Verket hade i en skrivelsetill utskottet betonat att innan ett ersättningssystem medpremie- och avgiftskonkurrens införs bör åtgärder vidtas för attåstadkomma konkurrens på lika villkor. Utskottet förutsatte inom noga skulle beakta de synpunkter somframförts och överväga vilka insatser som erfordras föratt åstadkomma konkurrensneutralitet mellan privat och offentligtandvård. Utskottet ansåg detta vara en förutsättning för attdet nya ersättningssystemet skulle bli en framgång.Utskottet vill i sammanhanget särskilt uppmärksamma frågan omden offentliga tandvårdens fördelar i förhållande till denprivata när det gäller den redovisningstekniska delen samt vissafördelar för landstingen beträffande mervärdesskatt. För attuppnå konkurrensneutrala villkor bör, enligt utskottetsuppfattning, folktandvårdens olika grenar avskiljasredovisningsmässigt och organisatoriskt. En sådan särredovisningskulle kunna uppnås genom inrättande av resultatenheter med egenkostnadsredovisning. Därvid bör enligt utskottets uppfattningsärredovisning tillämpas för olika verksamhetsgrenar. Förutomkonkurrensneutralitet skulle den fördelen uppnås att landstingeninte skulle kunna anklagas för att underprissätta sina tjänstermed skattemedel. Utskottet anser att innan denna fråga får enlösning bör landstingen inte tilldelas några nya uppgifter. sålunda anfört med anledning av motion Sf46 yrkandena4, 6 och 11 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottet kan dock inte tillstyrka bifall till motionSf46 yrkande 7. Utskottet hemställeratt med bifall till motion 1993/94:Sf46 yrkandena 1,4, 6 och 11 och med anledning av motion 1993/94:Sf45 samt medavslag på motion 1993/94:Sf46 yrkandena 2, 3, 5 och 7--10dels avslår proposition 1993/94:221,dels upphäver beslut (rskr.1993/94:203) om riktlinjer för ett reformerat ersättningssystemför vuxentandvård,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ett nytt förslag till ersättningssystem förvuxentandvård och om vissa konkurrensfrågor.res. (m, fp, c, kds)Utskottet hemställer vidare att ärendet företas till avgörandeefter en bordläggning.Stockholm den 1 juni 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), BirgittaDahl (s), (), (), (), (), (), Nils-OlofGustafsson (s), (), (), PontusWiklund (kds), (nyd), (), Gustafvon (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. (), (), (),(), (), () ochGustaf () anserdels att de delar av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Propositionen innehåller" och slutar med "begärtsådana. ", på s. 12 börjar med "Utskottet anser " och på s. 14slutar med "och 9." samt på s. 15 börjar med "Vad gäller" och pås. 16 slutar med "yrkande 7." bort ha följande lydelse:Utskottet delar Lagrådets synpunkter på behovet av klararegler inom ramen för premietandvårdssystemet och kan i likhetmed Lagrådet förutse att det kan uppkomma delade meningar mellanvårdgivaren och patienten om de ömsesidiga förpliktelsernaenligt det avtal de träffat. Utskottet finner det därförangeläget att regeringen i det fortsatta lagstiftningsarbetetägnar särskild uppmärksamhet åt hur sådana konflikter skalllösas för att inte patienterna skall komma i ett underlägegentemot vårdgivarna. Utskottet anser också att det är olämpligtatt införa ett premietandvårdssystem enligt de riktlinjer somlagts fram och antagits utan någon noggrann analys av de problemsom är förknippade med rättsskyddet för patienterna.Det anförda innebär att utskottet visserligen kan godta de nuaktuella lagförslagen med vissa ändringar, men anser att detfortsatta lagstiftningsarbetet med premietandvårdssystemet måstebedrivas med särskild inriktning på att klargöra decivilrättsliga konsekvenserna av ett avtal om premietandvård ochstärka patienternas rättsställning. Utskottet vill i dettasammanhang särskilt uppmärksamma regeringen på vad Lagrådetanfört om behovet av en komplettering av 4 § tandvårdslagen.Utskottet vill också framhålla att det är väsentligt attförsäkringsstödet i premietandvården för yngre grupper intekommer att överstiga motsvarande försäkringsstöd i åtgärdstaxan.När det gäller nivån i ersättning från premietandvården bördessutom de delar av åtgärdstaxan som avserpremietandvårdspatienter frånräknas vid bedömningen av vilkabelopp som finns tillgängliga för försäkringsstöd inompremietandvården. Systemet bör således utformas så att depåtalade negativa effekterna motverkas. I övrigt har utskottetarbetat om vissa lagrum i regeringens förslag till lagändringari lagen om allmän försäkring i enlighet med Lagrådets förslag.Utskottet lägger på grund härav fram ett eget förslag till nylydelse av de aktuella lagrummen i lagen om allmän försäkring.Utskottet biträder sålunda propositionen, men föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vikten av attde synpunkter på lagreglering avseende premietandvårdssystemetsom Lagrådet haft beaktas.Utskottet anser att det ur valfrihetssynpunkt är mycketvärdefullt med fri etablering och vill vidare framhålla attenligt förslaget i propositionen skall en vårdgivare som avseratt påbörja verksamhet i enskild tandvård med ersättning frånsjukförsäkringen anmäla sin avsikt om detta tillförsäkringskassan senast verksamhetenpåbörjas. Denna regel kan enligt utskottets uppfattning varanegativ för enskild vårdgivare. Samma regler bör enligtutskottets uppfattning gälla för såväl enskilda som offentligavårdgivare, varför kompletteringar i lagen om allmän försäkringi detta avseende bör ske.Utskottet vill vidare framhålla att det endast är despecialisttandläkare som var verksamma i enskild tandvård vidutgången av som ersätts enligt den särskildaspecialisttaxan som innebär högre arvoden än enligt denvanliga tandvårdstaxan. I propositionen framhålls att detnuvarande ersättningssystemet för specialisttandvården skallbehållas tills vidare i avvaktan på att en översyn företas avden framtida organisationen och finansieringen avspecialisttandvården. Utskottet anser dock att despecialisttandläkare som är verksamma i enskild regi bör kunnafå tillämpa den särskilda specialisttaxan somtandvårdsreformen genomförs.Vidare bör utredas vilka regler som gäller för olikaverksamhetsformer inom folktandvården, t.ex. personalkooperativ.I den mån motion Sf46 yrkande 4 inte kan anses tillgodosedd meddet anförda avstyrker utskottet bifall till yrkandet.Utskottet anser det väsentligt att konkurrensen inomtandvården ökar. Detta bör ske bl.a. genom att folktandvårdensmonopol vad gäller barn- och ungdomstandvården upphör. Utskottethar tidigare förutsatt att denna frågaskall få sin lösning. Utskottet har därvid förutsatt att maninom , utan något uttalande från riksdagenssida, skulle överväga förändringar för villkoren inom barn- ochungdomstandvården.