bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — MjölkkvoterLennart (), (), (), OlaSundell (m), (), () och LennartFremling (fp) anser att den del av utskottets yttrande underavsnittet Mjölkkvoter som börjar med "Utskottet har" och slutarmed "jordbruksutskottet anfört" bort ha följande lydelse:Som anförs i propositionen bör mjölkkvotregleringen tillämpasså att denmedverkar till en nödvändig företagsutveckling som möjliggören konkurrenskraftig jordbruksnäring,skapar förutsättningar för en optimal användning av tilldeladlandskvot,ger möjlighet för statsmakten att styra utvecklingen i denutsträckning som anses nödvändigt för att uppnå samhälleligamålsättningar på detta område,så långt möjligt minimerar den administrativa handläggningen.Utskottet anser att de bedömningar som görs i propositionen ärägnade att i stort sett tillgodose de ovan nämnda kriterierna.Den grundläggande principen för fördelningen av landskvoten börvara att leveranskvoten för varje produktionsplats skallmotsvara levererad mängd mjölk under något av åren 1991, 1992eller 1993 reducerad med . Producenter som antingenutökat sin produktion eller nystartat fram till den1 kan som alternativ välja en annanberäkningsmetod.Behörighet för kvottilldelning bör baseras på två faktorer.Behöriga produktionsplatser skall dels ha levererat mjölk den 1mars 1994, dels stadigvarande leverera . Idetta sammanhang kan erinras om att det dessutom ställs krav påatt produktionen och produktionsanläggningen skall uppfyllamiljökrav m.m. som ställs på mjölkproduktionen, t.ex. reglerrörande gödselvårdsanläggning. Utskottet förutsätter attregeringen överväger övergångslösningar med kortvarigdispensmöjlighet för de producenter vars anläggningar intemotsvarar de miljökrav och djurskyddskrav som gäller vidårsskiftet.Genom det angivna förfarandet med valfrihet mellan basåren kanhänsyn tas till sådana tillfälliga variationer som kan uppståtill följd av t.ex. skador på produktionsanläggningen ellerbekämpning av djursjukdomar. behöver ingen särskildreservkvot skapas för att hantera sådana fall.Den reserv som uppstår genom den 3-procentiga minskning avreferenskvantiteten som föreslås bör kunna användas för fleraolika fall. Producenter av s.k. ekomjölk bör inte åläggas någrabegränsningar i kvothänseende. Vidare bör reserven kunnaanvändas för s.k. nystartare och utökare i enlighet med denbedömning som görs i propositionen. Det bör därvid särskiltbeaktas om en produktionsökning har ett direkt samband medinvesteringar som tillkommit på grund av miljö- ochdjurskyddskrav.De regionala målsättningarna för jordbruksproduktionen somgäller inom landet bör beaktas vid den framtida hanteringen avmjölkkvoter. Särskild hänsyn bör därvid tas till jordbruket inorra utskottets mening innebär de förslag som lagts fram imotion U16 mindre rättvisa, och framför allt kommer de attföranleda ett stort antal dispensansökningar.Utrikesutskottet bör med hänvisning till det anförda föreslåriksdagen att med avslag på motion U16 yrkande 14 i denna delsom sin mening ge regeringen till känna vad jordbruksutskottetanfört.8. MjölkkvoterGudrun () anser att den del av utskottets yttrandeunder avsnittet Mjölkkvoter som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "fasta kriterier tillämpas" bort ha följande lydelse:Utskottet har -- -- -- (= utskottet) -- -- -- följande gälla.För att fungera måste kvotsystemet vara flexibelt. Vidfördelningen av den kvot som varje producent får att disponeramåste ett fördelningssystem väljas, som så långt möjligtefterliknar dagens situation. Det måste också eliminerafluktuationer i levererad mängd mjölk beroende på tillfälligsjukdom eller annan produktionsstörning. Den grundläggandeprincipen vid tilldelning av kvoter bör därför vara, attleveranskvoten för varje produktionsplats skall motsvaralevererad mängd mjölk under något av åren 1991, 1992 eller 1993reducerad . Den kvot som då blir över skall därefterfördelas till nystartare och s.k. utökare.Utrikesutskottet bör föreslå att med anledning avpropositionen som sin mening ge regeringen till känna vadjordbruksutskottet anfört.Särskilda yttranden1. Det svenska miljöarbetet i EULennart (), (), (), OlaSundell (m), (), () och LennartFremling (fp) anför:Som framhålls i propositionen ansluter sig som medlemi EU till ett regelsystem på miljöområdet som är i snabbutveckling. De allmänna principer för miljöpolitiken som slagitsfast genom överensstämmer i huvudsak medprinciperna för svensk miljöpolitik. Viktigast är inriktningenmot en hållbar utveckling. Medlemskapet innebär att vi fåravsevärt ökade möjligheter att driva på det europeiska arbetetmed att begränsa de gränsöverskridande miljöproblemen. Det krävsdock engagemang och offensivt arbete för att säkerställa attmiljöfrågorna ges ökad tyngd i EU:s arbete.De förslag som läggs fram i den socialdemokratiska motionenU16 innebär enligt utskottets mening inga framsteg i förhållandetill propositionen. I stället för att, som motionärerna påstår,komplettera propositionens bedömningar synes motionen innebäraen ökad osäkerhet om vårt lands miljöpolitik. Motionen ärknappast ägnad att konstruktivt bidra till den miljöpolitiskainriktningen av politik inom Europeiska unionen. Medhänsyn till att skiljaktigheterna i detta avseende är avbegränsad natur har vi dock inte velat reservera oss i dennafråga.2. MiljögarantinGudrun () anför:Miljöpartiet har förespråkat att skall stå utanför EUoch vara ett föregångsland på miljöområdet. Jag anser, i likhetmed många miljöorganisationer, att det svenska miljöarbetetförsvåras av EU-medlemskapet. Den s.k. miljögarantin, artikel100a har aldrig gett EU-länderna någon ovillkorlig rätt attbehålla eller införa avvikande varunormer utan enbart möjlighetatt begära detta av kommissionen -- och om kommissionen gettsitt godkännande -- behålla särregeln endast om domstolen intefinner att den strider mot EU:s grundprinciper. Miljöpartietåterkommer till miljöaspekterna på det svenska EU-medlemskapetdå propositionen behandlas av utrikesutskottet.3. deltagande i EG:s gemensamma jordbrukspolitikGudrun () anför:Det svenska lantbruket är inte långsiktigt hållbart.Detsamma gäller lantbruken i Europeiska unionen. Specialiseringmed stora spannmålsgårdar på slätten och animaliegårdar i skogs-och mellanbygder har alltmer omöjliggjort ett lantbruk mednaturliga kretslopp. Jordbruket har blivit alltmer beroende avändliga resurser som fossila bränslen både för transporter ochtillverkning av konstgödsel. Även fosfor i gödselmedel är ensådan ändlig resurs.Sverige bör som medlem i Europeiska unionen arbeta för enförändrad syn på jordbruket. Det intensiva kemikaliejordbruketmåste ersättas av ett betydligt resurssnålare jordbruk, därintensiteten och användningen av insatsmedel kraftigtreducerats. Det ekologiska jordbruket måste ses som förebild ochges kraftigt stöd. har goda förutsättningar att bli ettföregångsland på detta område, och den svenskajordbrukspolitiken måste inriktas på detta.För att intensifiera utvecklingen mot detta lantbruk måsteinriktningen av EU:s stöd ges en betydligt starkare miljöprofilän . CAP-reformen måste ses över och miljökrav kopplas tillstödet.För att minska mängden insatsmedel bör miljöavgifter användassom styrmedel. Dessa avgifter bör återgå till jordbruket i formav stöd till resurssnåla jordbruk, till ekologiska odlare ochtill andra miljöinsatser, som gynnar natur- och kulturvärden ochbibehåller och ökar den biologiska mångfalden. kanalltså inte ansluta sig till majoritetens skrivning underrubriken i EG:s gemensamma jordbrukspolitik.Många av dessa frågor behandlas åter vid behandlingen avproposition 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vidett medlemskap i unionen.4. Sockerproduktionen på GotlandIvar Virgin (m), (), (), EvaBjörne (m) och () anför:Sockerproduktionen på är av vital betydelse för önsnäringsliv och sysselsättning. Vi delar också uppfattningen attdet skall kunna bedrivas produktion av sockerbetor försocker där på ett ekonomiskt hållbart sätt. kan dockinte ålägga något företag att bedriva viss fabrikation. Därförär det angeläget att de förhandlingar som enligt uppgift ibetänkandet pågår inriktas på regionalpolitiska stödåtgärderinom ramen för EU-avtalet.Att bedriva regionalpolitik med framförhandlade och tilldeladelandskvoter, anser vi riskabelt inte minst för betodlingen påGotland. Rimliga lösningar bör, inom ramen för ,kunna uppnås som är acceptabla för såväl betodlare somsockerindustri.Näringsutskottets yttrande1994/95:NU1ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälleatt yttra sig över proposition 1994/95:19 om medlemskapi Europeiska unionen jämte motioner, såvitt propositionen ochmotionerna berör resp. utskotts beredningsområde.NäringsutskottetInledningVid folkomröstningen har en majoritet avde röstande tagit ställning för att skall bli medlem iEuropeiska unionen (EU). Därigenom finns förutsättningar förriksdagen dels att godkänna fördraget om anslutningtill EU, dels att anta det i propositionen framlagda förslagettill lag med anledning av anslutning till Europeiskaunionen. Enligt artikel 2.2 i anslutningsfördraget träder densvenska EU-anslutningen i kraft förutsatt attavtalsparterna då har ratificerat avtalet ochratifikationsinstrumenten deponerats i enlighet medbestämmelserna i fördraget.De fördrag som EU:s medlemsländer slutit innebär attbeslutanderätten i vissa frågor har överlåtits till EU:s organ.Sverige kommer genom anslutningsfördraget att få representationoch rösträtt i EU:s alla institutioner och därigenom inflytandeöver de kommande besluten inom EU. Det blir en uppgift förregeringen att efter samråd med formulera denståndpunkt som skall inta i de olika frågor som blirföremål för beslut av . Enligt 5 § förslaget tillanslutningslag skall regeringen underrätta om frågorsom avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Inför beslutsom regeringen bedömer vara betydelsefulla och i andra frågorsom bestämmer skall regeringen rådgöra med riksdagen.Inom EU:s olika organ behandlas en rad frågor som ligger inomnäringsutskottets beredningsområde. Här kan nämnas finansiellatjänster, konkurrenspolitiken, forsknings- ochutvecklingsfrågor, samarbetet inom ramen för Euratom, dengemensamma handelspolitiken samt närings- och energipolitiskafrågor. I propositionen finns redogörelser för EU:s samarbeteinom dessa områden och för de förändringar som följer av attEES-avtalet ersätts av ett svenskt medlemskap i de motioner som har väckts med anledning av propositionenfinns endast ett yrkande som rör näringsutskottets område. Detär yrkande 7 angående handelspolitiken i Vänsterpartietspartimotion /95:U15. begränsar därför sittyttrande till handelspolitiken.PropositionenEuropeiska unionen upprättades genom det s.k.Maastrichtfördraget. EU omfattar dels de tidigare skapadeEuropeiska gemenskaperna, dels de två nya samarbetsområdenautrikes- och säkerhetspolitik resp. rättsliga och inreangelägenheter som tillfördes genom Maastrichtfördraget.Handelspolitiken utformas inom den del av EU som betecknasEuropeiska gemenskapen (EG) och upprättades genom Romfördragetår 1957.I propositionen framhålls att EG är en tullunion med gemensamhandelspolitik. Beslut om handelspolitiken fattas av rådet, iregel med kvalificerad majoritet. Besluten blir bindande förmedlemsländerna. Det enskilda medlemslandet har möjlighet attagera självständigt på områden dels där EG ännu inte utvecklatnågot regelverk, t.ex. i fråga om statsstödd exportfinansiering,dels där EG inte har några befogenheter, t.ex. i fråga omexportfrämjande åtgärder samt beträffande avtal med andra länderom ekonomiskt och industriellt samarbete.I och med medlemskapet kommer de handelsavtal som EG träffatmed olika länder att ersätta befintliga avtal med resp.land.I propositionen görs sammanfattningsvis den bedömningen attdet ligger i intresse och innebär stora vinster för desvenska företagen i form av minskade kostnader och ökadkonkurrenskraft om ansluter sig till EG:s tullunion ochhandelspolitik och därigenom får tillträde till den gemensammamarknaden utan gränsformaliteter och ursprungsregler. Detinnebär också fördelar att de svenska företagen får sammaimport- och exportvillkor som våra viktigaste handelspartnersoch konkurrenter i förhållande till tredje land.Ett medlemskap kommer att leda till att vissa importvaror blirdyrare, dels därför att EG:s tullnivå genomsnittligt liggernågot högre än , dels därför att vissa varor i EG ärföremål för antidumpningstullar eller kvoteringar. Dessanackdelar uppvägs dock mer än väl av de avsevärda fördelar somsamtidigt uppnås på andra områden, sägs det i propositionen.Det konstateras vidare att handelspolitik uppvisarstora likheter med EG:s. Skillnader finns dock beträffandetekoområdet och när det gäller vissa avtal med tredje land.Av propositionen framgår att EU har slutit associationsavtalmed , , , och . EG:stullar och kvoter för industrivaror skall vara avvecklade iförhållande till de tre förstnämnda länderna . FörBulgarien och sker avvecklingen . Förjordbruksprodukter har EG beviljat länderna förmånlig behandlingi olika avseenden, t.ex. beträffande kvoter och tullnivåer.Begränsningarna av tekoimporten från Central- och Östeuropakommer att avskaffas . Med de baltiska staternahar EG slutit frihandelsavtal som innebär att kanbehålla sin frihandel i förhållande till dessa länder.Som ett resultat av de multilaterala handelsförhandlingarnainom ramen för Allmänna tull- och handelsavtalet () kommerEG:s samtliga tekoavtal att omförhandlas. Vid uppräkningen avimportkvoterna kommer de nya medlemsländernas faktiskaimportutveckling att beaktas. Kvoterna skall avvecklas över entioårsperiod.I medlemskapsförhandlingar överenskoms att EG skulleinleda förhandlingar med tredje land med sikte på att görasådana anpassningar av de kvantitativa restriktionerna förimport av textil- och klädesvaror till EU:s medlemsländer somtar hänsyn till existerande handelsmönster mellan ochvåra leverantörer. Enligt vad som sägs i propositionen kommer denegativa effekterna av att inordnas i EG:s importregimatt bli begränsade, dels därför att huvuddelen av tekoimportenkommer från EG- och EFTA-länder, dels därför att begränsningarnamot kommer att avvecklasoch att inga kvantitativa begränsningar förutses i förhållandetill de baltiska länderna. Vidare har EG en lägre genomsnittligtullnivå för tekovaror än Sverige.MotionenI motion 1994/95:U15 (v) hävdas bl.a. att EU:s handelspolitikär protektionistisk. Tillämpningen av antidumpningstullar ochrestriktioner mot t.ex. tekoimport från och östländerkritiseras. Motionärerna anser att bör verka för att EUskall bli mer öppen mot omvärlden, främja frihandel och vidgasitt ekonomiska samarbete med och medu-länderna. Det understryks att handelspolitiken mot Central-och måste liberaliseras. bör vara pådrivandeför att minska de rika ländernas protektionism, understrykermotionärerna och föreslår ett uttalande av i frågan.Den nya regeringens syn på handelspolitikenDen nytillträdande regeringen anförde i sinregeringsförklaring (prot. 1994/95:6) bl.a. attdet inte råder någon motsättning mellan en aktiv Europapolitikoch ett starkt engagemang för de fattiga folken ochinternationellt ansvarstagande. I regeringsförklaringen heterdet vidare att Europeiska unionen bör vara öppen mot omvärlden,främja frihandel och vidga sitt ekonomiska samarbete medCentral- och och utvecklingsländerna. Avslutningsviskonstateras att tillsammans med andra länder kommer attkunna göra till en progressiv kraft för att åstadkommaekonomiska och sociala framsteg i världen.Statsrådet besvarade eninterpellation av () om handelspolitiken vid ettEU-medlemskap (prot. 1994/95:16). I fråga om EU:s handelspolitikpå teko- och jordbruksområdena anförde statsrådet att det kommeratt vara en naturlig uppgift för att verka för att EU:spolitik på dessa områden möjligt frigörs. Han framhöllatt det alltid kommer att vara en angelägen uppgift attmotarbeta protektionism i alla former. Statsrådet betonadevidare att avsikten är att skall verka för att depreferenssystem som EU har för utformas på ett sådantsätt att de innebär största möjliga marknadstillträde för dessaländer. Vidare skall , enligt statsrådet, tillsammans medandra frihandelsinriktade länder inom EU motverka användningenav antidumpningsvapnet.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet konstaterar att genom att gå in iEG:s tullunion och fullt ut delta i den gemensammahandelspolitiken skapar möjligheter till besparingar för svenskaföretag genom att dessa får fri tillgång till EG:s inre marknadutan kostnadshöjande krav på ursprungsregler ochgränskontroller. En ytterligare fördel för företagen är attdessa får samma villkor i förhållande till tredje land som dekonkurrerande företagen hemmahörande i de övriga EU-ländernahar.I propositionen påtalas emellertid att ett övertagande av EG:shandelspolitik också medför vissa nackdelar för företag ochkonsumenter genom höjning av tullar och införande avimportbegränsningar på vissa varuområden. görsamma bedömning av handelspolitiken i detta avseende och kandärför delvis instämma i den beskrivning som lämnas i motion1994/95:U15 (v). Det bör dock noteras att vissa av de beskrivnaproblemen är av övergående natur som en följd av det nyaGATT-avtalet.Med hänsyn till de negativa inslag som i vissa fall förekommeri EG:s handelspolitik är det enligt näringsutskottetsuppfattning angeläget att som medlem i EU med kraftfortsätter att driva sin traditionellt frihandelsvänliga linje.Denna innefattar även att en miljömässigt hållbar utvecklingskall eftersträvas och att sociala aspekter skall beaktas.I propositionen framhålls att har goda möjligheter atti samverkan med andra frihandelsinriktade EU-länder verka förfortsatt liberalisering och avreglering. Även den nya regeringenhar som framgått av den tidigare redovisningen uttalat sig föratt EU bör främja frihandeln. Den har vidare betonat att det ären naturlig uppgift för att verka för att EG:shandelspolitik på t.ex. teko- och jordbruksområdena snarastmöjligt frigörs och att tillsammans med andrafrihandelsinriktade länder bör motverka protektionism i allaformer.Genom dessa uttalanden om hur bör agera inom EG ifråga om handelspolitiken är de synpunkter som kommer tilluttryck i den här aktuella motionen i huvudsak tillgodosedda.Näringsutskottet avstyrker därför motion 1994/95:U15 (v) iberörd del.Stockholm den 24 november 1994På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), HadarCars (fp), Bo Finnkvist (s), Per (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), BoBernhardsson (s), (), (),(), (), (), EvaGoës (mp), (), () och IngridBurman (v).Arbetsmarknadsutskottets yttrande1994/95:AU1ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat att beredaarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1994/95:19 om medlemskap i unionen (i dendel som remitterats till utrikesutskottet) jämte motioner inomarbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Arbetsmarknadsutskottets yttrande omfattar Vänsterpartietsmotion 1994/95:U15 (yrk. 9 delvis) samt motion 1994/95:U16 (yrk.18 och 19) av m.fl. (s).InledningSveriges förhandlingar om medlemskap i unionen (EU)avslutades . Anslutningsfördraget och slutaktenundertecknades . I folkomröstning den 13 november1994 har svenska folket tagit ställning för inträde sommedlem i unionen.I propositionen föreslås (i den del som remitterats tillutrikesutskottet) att godkänner anslutningsfördragetoch slutakten till fördraget. Propositionen omfattar bl.a. enredogörelse, område för område, för förhandlingsresultatet ochinnebörden av ett medlemskap samt regeringens bedömning isamband därmed. På detta sätt redovisas arbetsmarknads- ocharbetslivsfrågor samt regionalpolitiska frågor.Övriga förslag i propositionen behandlas avkonstitutionsutskottet.ArbetsmarknadsfrågorI motion U15 deklarerar att man godtar attfolkomröstningens resultat får vara avgörande för riksdagensbeslut om EU-medlemskap. begär mot denna bakgrundett tillkännagivande om de svenska målen för ekonomisk politikoch politik mot arbetslöshet i EU (yrk. 9).Vänsterpartiet anför -- i den del yrk. 9 ligger inomarbetsmarknadsutskottets beredningsområde -- attEU-kommissionens vitbok om tillväxt- ochsysselsättningsproblemen inte innehåller någon utredning om etteventuellt samband mellan den förda ekonomiska politiken,arbetslösheten och den svaga tillväxten.Vänsterpartiet kritiserar att EU:s ekonomiska politik ialltför stor utsträckning bortser från arbetslöshet, regionalobalans m.m. och låter åtgärder mot arbetslösheten ingå bland desociala frågorna. Arbetsmarknadspolitiken är inom EUhuvudsakligen en nationell angelägenhet, anförs det. Kampen motarbetslösheten måste bli en del av unionens övergripandeekonomisk-politiska mål, anser motionärerna. Den svenskahållningen måste vara att full sysselsättning, social rättvisaoch ekologisk uthållighet också är ekonomiskt effektiva. Derättigheter löntagarna i vårt land uppnått måste värnas.Arbetsmarknadsutskottet anför följande.Utskottet konstaterar att arbetsmarknadspolitikens utformninginom EU huvudsakligen är en nationell angelägenhet. uppfattning föreligger det inte någotmotsatsförhållande mellan denna ordning och att såväl Sverigesom andra länder aktivt kan driva frågor rörandearbetslöshetsbekämpning inom EU. Samordnade insatser övernationsgränserna är nödvändiga för att arbetslöshetenframgångsrikt skall kunna bekämpas. I den föreliggandepropositionen ges också exempel på EU-initiativ för ökadsysselsättning.Utskottet understryker att en aktiv arbetsmarknadspolitik ären grundpelare i svensk politik och att vårt land på dettaområde bör kunna fungera som en inspirationskälla för andraländer. Som utskottet vid tidigare tillfällen har anfört äremellertid arbetsmarknadspolitiken i sig inte ett tillräckligtinstrument för att ge tillväxt och sysselsättning. Allapolitikområden måste samverka för att dessa mål skall kunnauppnås.Den inre marknaden syftar till att öka tillväxten både genomskärpt konkurrens och genom ökade stordriftsfördelar. Direktavinster följer av att handelsbarriärer försvinner. och , En samhällsekonomiskkonsekvensanalys (SOU 1994:6) påpekas att ett EU-medlemskap inteautomatiskt kommer att lösa de problem som svensk ekonomi stårinför. Däremot skulle möjligheterna att komma till rätta med demunderlättas av högre investeringar och en gynnsammareproduktivitetsutveckling, anförs det. Även förutsättningarna attöka sysselsättningen kan därmed enligt utskottets uppfattningförbättras.Som medlem i EU bör verka för lika ambitiösagemensamma mål för sysselsättning, en aktivarbetsmarknadspolitik och social välfärd som de gemensamma målenför det monetära samarbetet, såsom dessa uttryckts i de s.k.konvergenskraven inför EMU:s tredje steg. Detta anser utskottetär en förutsättning för att man skall kunna uppfylla de mål ombland annat hög sysselsättning och hög social skyddsnivå somställts upp i Maastrichtavtalet.Beträffande frågan om att värna den svenska arbetsrättsligamodellen i samband med en EU-integration konstaterar utskottetatt LO har uttryckt tillfredsställelse över att det svenskaförhandlingsresultatet tillgodoser väsentliga fackliga intressensom möjligheter till inflytande samt att svenskaarbetsrättstraditioner erkänts. Även TCO och Arbetslivscentrumhar uttryckt tillfredsställelse i frågan om kollektivavtalensställning.Med hänvisning till vad utskottet anfört får motion U15 (yrk.9 i den del det berör arbetmarknadsutskottets beredningsområde)i det väsentliga anses vara tillgodosedd.Regionalpolitiska frågorI motion U16 av m.fl. (s) taslandsbygdsutveckling och regionalpolitik upp (yrk. 18, 19).Enligt motionärerna ger propositionen ingen vägledning för hurSverige skall utnyttja de medel till landsbygdsutveckling som EUanvisar och hur skall ansluta sig till EU:slandsbygdsutvecklingsprogram.