bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — Deregionala tillsynsenheterna borde även ha det primära ansvaretför handläggning av patientärenden och anmälningsärenden inomhälso- och sjukvården. Vidare borde de följasjukvårdsorganisationens utveckling och verka för att hälso- ochsjukvården och tandvården inom resp. region utvecklas i enlighetmed statsmakternas vårdpolitiska ställningstaganden.Utskottet behandlade regeringens förslag i betänkandet1988/89:SoU24. Utskottet anförde då att det deladepropositionens bedömning att viss del av Socialstyrelsenstillsynsverksamhet lämpligen kan fullgöras på regional nivå. Enregional tillsynsfunktion med tillgång till kvalificeradmedicinsk, odontologisk och juridisk kompetens ansågs bli ettbetydelsefullt tillskott när det gäller att intensifieratillsynsverksamheten. Utskottet framhöll att en regionaltillsynsfunktion är särskilt lämplig för den verksamhet medbesök och inspektioner av olika slag som utgör ett viktigtmoment i tillsynen.Riksdagen följde utskottet.Utskottet behandlade i samma betänkande även ett par motionerom inrättande av en medicinalstyrelse. Utskottet vidhöll sintidigare inställning och avstyrkte motionerna. Också ibetänkandet 1990/91:SoU4 avstyrktes likartade motioner.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att nu inrättat enregional tillsynsverksamhet på sex platser i landet. Genom besökoch inspektioner, s.k. nedslag, utgör dessa ett viktigt moment itillsynen. Utredningen om hälso- och sjukvårdens finansieringoch organisation, HSU 2000 (dir. 1992:30), överväger bl.a.frågorna om kvalitetskontroll, nationell uppföljning ochutvärdering. I avvaktan på utredningens förslag bör riksdageninte ta något initiativ med anledning av motion So425 (m)yrkande 1. (F 4)(), som inrättades ,är ett nationellt organ med uppgift att förebygga sjukdomar ochannan ohälsa och främja en god hälsa för alla. Institutetsverksamhet syftar till att för alla skapa likvärdigaförutsättningar för god hälsa. Särskild vikt skall fästas vidsådana förhållanden som främjar hälsan hos de grupper som ärutsatta för de största hälsoriskerna. Verksamheten skall varavetenskapligt förankrad.De övergripande målen för institutet är att vara ett stöd förlokalt och regionalt folkhälsoarbete i kommuner och landsting,företag, organisationer och utbildningsväsende m.fl. och att pånationell nivå främja samarbetet mellan olika organ för attpåverka förhållanden av betydelse för folkhälsan. Institutetskall också verka för att samhällets samlade resurser försjukdomsförebyggande och hälsofrämjande arbete utnyttjaseffektivare.FHI:s arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen(1992:850) med instruktion för Folkhälsoinstitutet.Verksamheten drivs inom följande nio program.1. Alkohol och narkotika (inkl. frågor om dopning och anabolasteroider)2. Barns och ungdomars hälsa3. Sex och samlevnad, STD och oönskade graviditeter5. Hiv/aids6. Mat och motion9. TobakUnder /95 avser institutet att genomföra ettantal olika satsningar varav de viktigaste är: särskild satsningpå kvinnors hälsa med , ensexualvaneundersökning, utarbetande av särskilda rapporterangående psykisk ohälsa, insatser mot arbetslöshetens effekterpå folkhälsan, särskilda insatser för information m.m. kringallergi bl.a. inför Allergiåret 1995.Genom särskilda samarbetsavtal har samarbetscentra etableratsvid och Folkhälsan i . Vid dessacentra bedrivs lokalt folkhälsoarbete i bred samverkan med olikalokala aktioner men med viktiga uppgifter i det nationellafolkhälsoarbetet. Arbetsmodellen kommer att vidareutvecklas.Inom Alkohol- och narkotikaprogrammet bedrivs ett nära samarbetemed CAN. Den vetenskapliga anknytningen vidareutvecklas genomsamarbete med universiteten i och Umeå.Regeringen anser att det i princip är bra med avtal med deorganisationer som stöds av . Enligtregeringen kan det dock vara nödvändigt att ett visst obundetstöd behålls för att bibehålla organisationernasfolkrörelsekaraktär och oberoende.Folkhälsoinstitutet har inom enheten för hälsa ochsexualitet inlett ett arbete som rör frågan om konsekvenserna avatt utjämna kostnadsbilden för olika preventivmedel. Ettutvecklingsarbete pågår vad gäller frågan om huruvida"tillgången" på kondomer styr användningen. FHI planerar att påförsök dela ut kondomer på vissa restauranger.I samarbete mellan FHI och pågår ettprojektarbete om landsting som subventionerar p-piller.Projektet skall studera dels några landsting där abortsiffrornasjunkit, dels några landsting där så inte är fallet. Variabler isammanhanget kan också, enligt uppgift, vara ökade öppettider påungdomsmottagningar, ökade insatser i skolan, ökad information iallmänhet m.m. En rapport över projektarbetet beräknas varafärdig i augusti () har under enföljd av år fått stöd från samhället. För /94 harRFSU fått ett grundbidrag från på 490 000kr, samma nivå som . Därutöver har fått2 för STD-förebyggande verksamhet för budgetåret1993/94. Projektmedlen går bl.a. till en STD-tjänst medinriktning på ungdomar och invandrare, utbildning avinformatörer, sommarverksamhet med kärleksbussar, kurser ommanlig och kvinnlig sexualitet, material och opinionsbildning.Av FHI:s anslagsframställning för /95 framgåratt Kvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- ochnarkotikafrågor (KSAN) är mottagare av organisationsstöd.Folkhälsoarbetets inriktningI sju motioner tas olika frågor upp om inriktningen avfolkhälsoarbetet.I motion So430 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att ges iuppdrag att tillsammans med landsting, kommuner ochorganisationer initiera kartläggningar av hälsorisker ochoffensiver mot ohälsa (yrkande 5). Motionärerna anser attdet vore ett sätt att öka effektiviteten av alla samladeinsatser som görs. De anser dock att det är viktigt att det intestannar vid kampanjer, utan att det sker ett fördjupat arbete påfolkhälsans område.I motion So480 av och (bådac) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omytterligare decentralisering av folkhälsoarbetet. Motionärernaanser att det borde prövas om det på fler områden än som redansker kan ingås samarbetsavtal mellan ochLandstinget . Motionärerna anför att samarbetethittills har varit till folkhälsoarbetets och bådasamarbetsparters fördel.I motion So475 av m.fl. (s) begärs attriksdagen beslutar att ges ytterligareresurser för information och forskning kring allergi.Motionärerna anför att den planerade kampanjen kring allerginästa år är en vällovlig ambition men kraftlös om inte statenanslår ytterligare medel för information och forskning.I motion A816 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen ökar anslaget till uppsökande arbete företrädesvis bland arbetslösaungdomar med (yrkande 4). Motionärernahänvisar till en undersökning som visar att flickor med tidigsexualdebut i större omfattning än en jämförelsegrupp vararbetslösa och fanns i ungdomsuppföljning samt hadelägre utbildningsambitioner. Att arbetslöshet är en faktor somnegativt påverkar bilden är enligt motionärerna uppenbart.Därför är det särskilt angeläget att utveckla den sexuellarådgivningen när ungdomsarbetslösheten, som , är rekordhög.RFSU har med sin breda kontaktyta mot ungdomar på många håll ilandet stora möjligheter till en effektiv uppsökande verksamhet.En ekonomisk förstärkning kan mycket snabbt få genomslag iverksamheten. Det uppsökande arbetet bör inriktas motsexualupplysning, abort- och STD-förebyggande verksamhetföreträdesvis bland arbetslösa ungdomar.I motion A815 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om informationsmedel tillkvinnoorganisationerna för att öka informationen rörande drogeroch tobak (yrkande 44). Motionärerna föreslår att en vissdel av de särskilda informationspengar som aviserats iAlkoholkommissionens arbete kanaliseras viaKvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- ochnarkotikafrågor (KSAN) till alla där anslutnakvinnoorganisationer.I motion So483 av och (bådav) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omsubventionering av kondomer. Motionärerna anför att samhälletsubventionerar kvinnliga preventivmedel på olika sätt. De nämneratt spiral och pessar är helt gratis samt att allt flerlandsting subventionerar p-piller till unga kvinnor. Ikombination med ökad rådgivning har sådana subventioner letttill sänkta aborttal, enligt motionärerna. Det kan dock finnasen risk att samhällets subventionering av kvinnligapreventivmedel förstärker uppfattningen att det är kvinnan somskall ansvara för preventivmedlen, heter det. Motionärerna anseratt en väg att få ökad användning av det manliga preventivmedletär att också subventionera kondomer. Motionärerna nämnermomsbefrielse som exempel på subvention.I motion So492 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär ett förslag om administration avgratis p-piller för kvinnor (yrkande 5).Motionärerna anför att ungdomsaborterna minskar när gratisp-piller införs.Utskottets bedömningFolkhälsoinstitutet har sedan starten byggtupp program på nio olika områden. Institutet har som mål attvara ett stöd för lokalt och regionalt folkhälsoarbete i bl.a.kommuner och landsting. Institutet skall också verka för attsamhällets samlade resurser för sjukdomsförebyggande ochhälsofrämjande arbete utnyttjas effektivare. Programmen bidrartill att utveckla det tvärsektoriella arbetet.När det först gäller frågan om att initiera kartläggningar avhälsorisker och offensiver mot ohälsa konstaterar utskottet attsådana kartläggningar redan görs och att inomkort överlämnar en folkhälsorapport till regeringen. Enproposition har aviserats till senare i vår. Utskottet anserinte att det behövs något initiativ från sida medanledning av motion So430 (s) yrkande 5. Motionsyrkandetavstyrks.Institutet har ett särskilt program för allergi innefattandebl.a. planering av insatser för information och utbildning samtallergipreventiv forskning. Inför planerarFolkhälsoinstitutet särskilda insatser bl.a. för information omallergi. Motion So475 (s) avstyrks.När det gäller frågan om ökade bidrag till för uppsökandeverksamhet företrädesvis bland arbetslösa ungdomar delarutskottet motionärernas uppfattning att det är angeläget medinsatser för arbetslösa ungdomar. gör ocksåredan olika insatser mot arbetslöshetens effekter på folkhälsan.Inom i stort sett alla program planerar institutet särskildaaktiviteter riktade till ungdomar. Arbetet på enheten för hälsaoch sexualitet har ungdomar som sin största målgrupp. RFSUtillhör de organisationer som erhåller organisationsstöd frånFolkhälsoinstitutet. Med det anförda avstyrker utskottet motionA816 (s) yrkande 4.Alkoholkommissionen kommer, enligt uppgift, som en väsentligdel i sitt huvudbetänkande att behandla frågan om behovet avinformationsinsatser på området. Kvinnoorganisationernassamarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor finns med blandmottagarna av organisationsstöd från . Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna So475 (s) och A815(c) yrkande 44.Vad härefter gäller motion So480 (c) konstaterar utskottet attFolkhälsoinstitutet har träffat särskilda samarbetsavtal omlokalt folkhälsoarbete i bred samverkan med vissasamarbetscentra. Denna arbetsmodell kommer enligt uppgift attvidareutvecklas . Något initiativ frånriksdagens sida behövs därför inte. Motionen avstyrks.Frågan om subventionering av preventivmedel är, enligtutskottet, i första hand en fråga för landstingen.Folkhälsoinstitutet och driver också ettprojektarbete på området. bör inte ta något initiativmed anledning av motionerna So483 (v) och So492 (v) yrkande 5.Yrkandena avstyrks.Medelsanvisningen m.m.Regeringen föreslår att för /95anvisar ett ramanslag på tillFolkhälsoinstitutet. I förslaget är inräknat det utökadestatliga stöd om för en samlad satsning påförebyggande folkhälsoarbete under vart och ett av budgetåren1993/94 och 1994/95 som fastlagt i riktlinjerna förinstitutets verksamhet.I motion Sf271 av och (bådanyd) hemställs att till /95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit (yrkande 34). Motionärerna anser att detsammanlagda belopp som anvisats för myndighetsverksamheten äroacceptabelt högt med hänsyn till de ansträngda statsfinanserna.Motionärerna anser att krav på högre produktivitet ocheffektivitet måste inskärpas och av det skälet måste ett allmäntbesparingskrav på utöver eventuella krav som regeringenredan ställt läggas på varje myndighet där det kan komma ifråga.I motion So492 av m.fl. (v) begärs attriksdagen till för /95anvisar utöver regeringens förslag (yrkande 6).Motionärerna anser att dessa medel bör användas till att påbörjagenomförandet av konkreta åtgärder mot anorexi och bulimi enligtvad som föreslagits i rapporten liv av vikt ().I motion So241 av m.fl. (c, s, m, fp, kds,v) hemställs att ger regeringen till känna statsbidrag till vissanykterhetsorganisationer m.fl. bör brytas ut urFolkhälsoinstitutets budget och behandlas i likhet medmotsvarande organ för t.ex. kyrkor och samfund, samt utserevisorer. Motionärerna anför att årets petita inte ger någonsom helst vägledning i den riktning socialutskottet hemställdeom (). Vidare har inte regeringen eller annan parttagit upp diskussioner med om formerna för denframtida fördelningen, heter det i motionen.I budgetpropositionen anförs bl.a. följande under hälso-och sjukvårdsavsnittet om anorexi och bulimi (s. 94--95).I rapporten framhålls bl.a. att förebyggande insatser bör geshög prioritet. Kunskaper om ätstörningar behöver komma in igrundutbildningar och fortbildningsinsatser för de yrkesgruppersom kommer i kontakt med problemet. Vidare behövs kompletterandeinformationsmaterial om ätstörningar och angränsande frågor tillolika målgrupper. Enligt rapporten kommer Folkhälsoinstitutetatt arbeta vidare med dessa uppgifter för att sprida kunskap ocherfarenheter om ätstörningar och hur man kan arbeta för attförebygga dem.Det framgår vidare att det inte är möjligt att med hjälp avtillgängliga data bedöma om behandlingsresurserna ärtillräckliga men att den uppbyggnad som genomförts och planerasbör ge förbättrade vårdmöjligheter. Det kan enligtFolkhälsoinstitutet och t.o.m. finnasrisk för överetablering om ytterligare slutenvårdsutbyggnadsker. Totalt satsar hälso- och sjukvården mer än 200 miljonerkronor på ätstörningar. avser att följautvecklingen när det gäller behandling av ätstörningar samtvårdens tillgänglighet och kvalitet. -- -- --Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingennär det gäller anorexi och bulimi.I samband med budgetbehandlingen behandladeutskottet ett motionsyrkande liknande det i So241. Utskottetanförde följande efter att ha redogjort för någrabakgrundsfaktorer om organisationsstöd (1992/93:SoU15 s.70).Utskottet förutsätter att medel till förfördelning av bidrag till organisationer som bedrivernykterhetsarbete och till landsförbundkommer att utgå även fortsättningsvis och att anslagen intekommer att urholkas på ett sådant sätt att organisationernasviktiga arbete försvåras. Utskottet utgår från att regeringenfortlöpande överväger formerna för att fördela och betala utbidragen till nykterhetsorganisationerna. Mot bakgrund av detsagda finner utskottet inte anledning att ta något initiativ medanledning av motion So314 (c, s, m, fp, kds). Motionen avstyrks.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet anser den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen välavvägd. Utskottet föreslår att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motionerna So492(v) yrkande 6 och Sf271 (nyd) yrkande 34 tillFolkhälsoinstitutet anvisar ett ramanslag på 160 039 000 kr.När det gäller medel till till organisationer som bedriver nykterhetsarbete ochtill vidhåller utskottet sintidigare inställning. Utskottet utgår således från attregeringen fortlöpande överväger formerna för att fördela ochbetala ut bidrag till nykterhetsorganisationerna.Alkoholkommissionen kommer enligt uppgift att behandla dennafråga. Utskottet finner inte anledning att tanågot initiativ. Motion So241 (c, s, m, fp, kds, v) avstyrksdärför.DopningFlera motioner innehåller krav på åtgärder mot dopningsamt kriminalisering av bruket m.m.I motion Ju809 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att arbetet med att kartläggasteroidmissbruket och dess effekter, även dess betydelse isamband med brott, drivs på. Motionärerna anser att det ocksåbör prövas om även bruket av anabola steroider skulle varaotillåtet (yrkande 6). I motionerna So214 av StigBertilsson (m) yrkande 1, So456 av (), So447av () yrkande 1 och So434 av . (s) begärs tillkännagivanden om att bruket av anabolasteroider bör kriminaliseras. I motion So214 begärs ocksåett tillkännagivande om behovet av hårdare straff för handel medoch överlåtelse av dopningsmedel (yrkande 2). I motionSo447 begärs ett tillkännagivande om behovet av kommunalledarinformation (yrkande 2). Motionärerna anser att det ärviktigt att kommunerna tar initiativ och ger ledarinformationtill föreningarna om droger, innan bidrag delas ut.I betänkandet 1992/93:SoU20 anförde utskottet följande (s.9).Utskottet delar motionärernas uppfattning att deticke-medicinska bruket av anabola steroider och andradopningsmedel är djupt oroande. Flera initiativ har visserligennyligen tagits av myndigheter och organisationer för att spridainformation om dopningsmedel och konsekvenserna av användningenav sådana men enligt utskottets uppfattning bör en samladöversyn komma till stånd under parlamentarisk medverkan.Inledningsvis bör en analys göras av dopningsproblemetsomfattning och karaktär samt av följderna av missbruket på kortoch lång sikt. Kopplingen mellan missbruket av dopningsmedel ochannat missbruk och våldsbrott bör studeras närmare liksombehovet av ytterligare insatser mot missbruket. Sådana insatserkan vara att kriminalisera det icke-medicinska bruket av dessamedel, ökade möjligheter till provtagning och ökadeinternationella insatser för att stoppa insmugglingen av dessamedel. Även behovet av resurser till förbättradeinformationsinsatser genom , hälso- ochsjukvården, skolan och idrottens organisationer bör övervägas.Regeringen bör när översynen genomförts återkomma till riksdageni dessa frågor. Det anförda bör , enligt utskottet, geregeringen till känna med anledning av motionerna.Riksdagen följde utskottet.I budgetpropositionen (s. 87 f.) anför regeringen att dengenom följer dopningsproblematiken i olikaavseenden. I syfte att göra en samlad översyn av omfattningenoch följderna av missbruket med dopningsmedel avser regeringenatt tillkalla en särskild utredning medparlamentarisk har tagit initiativ till en ökadinsats mot missbruket av anabola steroider (Socialutskottetsbetänkande över medlemsförslag A 1058/s om insatser på nordisktplan mot hormondopning).Utskottets bedömningRegeringen har för avsikt att tillkalla ensärskild utredning med parlamentarisk medverkan för att göra ensamlad översyn av omfattningen och följderna av missbruket avdopningsmedel. Utskottet anser att inte bör föregripaden kommande översynen. Motionerna So214 (m), So434 (s), So447(kds) yrkandena 1 och 2, So456 (m) och Ju809 (s) yrkande 6avstyrks.Smittskyddsinstitutet (F 5)() har till uppgift att bevaka detepidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar blandmänniskor och aktivt medverka till att skyddet mot sådanasjukdomar upprätthålls och förstärks. SMI skall särskiltinformera om det epidemiologiska läget beträffande smittsammasjukdomar bland människor, lämna förslag om åtgärder som kanhindra spridningen av sjukdomarna och aktivt medverka till attdiagnostiken av de epidemiologiska sjukdomarna blirtillförlitlig och snabb. SMI skall bedriva forskning,metodutveckling och utbildning inom smittskyddsområdet samt somcentralt expertorgan stå till förfogande att mot avgift utföradiagnostik av unik natur.I budgetpropositionen föreslås att tillSmittskyddsinstitutet för /95 anvisar ettramanslag på 82 764 000 kr.I motion Sf271 av och (bådanyd) yrkas att till /95 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således (yrkande35). Motionärerna anför att med hänsyn till de ansträngdastatsfinanserna måste kravet på högre produktivitet ocheffektivitet inskärpas. Ett allmänt besparingskrav på ca 2 %utöver eventuella krav som regeringen ställt måste därför läggaspå varje myndighet där det kan komma i fråga.Utskottets bedömningUtskottet finner den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen välavvägd. Utskottet avstyrker följaktligenmotion Sf271 (nyd) yrkande 35 och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning.Läkemedelsverket (F 6)har som övergripande mål att svara förtillsyn och kontroll av läkemedel och läkemedelsnära produkterm.m. Samtliga kostnader för läkemedelskontrollen m.m. skalltäckas med avgifter.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslås tillLäkemedelsverket för /95 anvisa ett anslag på1 000 kr.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.NaturläkemedelI motion So484 av () yrkas att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts om behovet av att seöver sekretessbestämmelserna för naturmedel. Motionärenframhåller att tillverkarna av naturläkemedel vill ha ettsekretesskydd för sina produkter, som är jämförbart med detskydd som vanliga läkemedel har. En möjlighet borde vara attrecepten för naturläkemedel sekretessbeläggs så att endastinnehållsförteckningen blir offentlig, medan det procentuellainnehållet för varje enskild ört endast redovisas tillLäkemedelsverket i samband med godkännande av produkten.Regeringen bör enligt motionären överväga frågan på nytt elleruppdra åt att göra detta, så att naturläkemedelges ett rimligt sekretesskydd.Britt m.fl. (s) yrkar i motion Jo234 attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav en översyn av kostnader för registrering av renanaturprodukter (yrkande 2). Motionärerna anser att det harstora utvecklingsmöjligheter i att använda sådant somfinns i naturen och att odla själv eller använda inhemsktproducerade växter. För enskilda personer och hushåll finnsenligt motionärerna såväl ekonomiska vinster som möjligheter attpåverka hälsan. Ett exempel på detta är hudvårdsprodukter därman vid egen framställning kan undvika preparat som framkallarallergi.Lagstiftningen är enligt motionärerna ett hinder genom att denär mycket restriktiv när det gäller inhemsk produktion av enklahudvårdsprodukter, krämer, salvor m.m. Registrering är mycketkostsamt; ca kostar det att registrera ett rentnaturmedel även om det är godkänt tidigare. Detta gynnar destora internationella företagen och hindrar en inhemsknischnäring att utvecklas.Enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess, i den utsträckning regeringen föreskriver det, istatlig myndighets verksamhet som består i t.ex.tillståndsgivning och tillsyn med avseende på produktion, handelm.m. för uppgift om bl.a. enskilds affärs- ochdriftförhållanden, uppfinningar och forskningsresultat om detkan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs.Bestämmelsen har bl.a. gjorts tillämplig på Läkemedelsverketsverksamhet med godkännande av läkemedel inklusive naturläkemedelför försäljning. Samma sekretessbestämmelser gäller alltså iprincip för läkemedel och naturläkemedel.Bestämmelser om avgifter för bl.a. den statliga kontrollen avnaturprodukter finns i förordningen (1993:595) om avgifter förden statliga kontrollen av läkemedel. För t.ex. naturläkemedelsom vid läkemedelslagens ikraftträdande är anmält somnaturmedel är avgiften för ansökan om godkännande perprodukt. För andra naturläkemedel är den (69 000 krför annat läkemedel än naturläkemedel). Årsavgiften är 4 500 krför helt år.Utskottets bedömningSamma sekretessbestämmelser gäller för såväl läkemedel soms.k. Något initiativ från sida medanledning av motion So484 (m) behövs inte. Motionen avstyrks.Utskottet anser inte heller att något initiativ behövs medanledning av motion Jo234 (s) yrkande 2. Motionsyrkandetavstyrks.Beroendeframkallande läkemedelI tre motioner behandlas olika frågor om beroendeframkallandeläkemedel.I motion So449 av och () begärs tillkännagivande om vad som anförts om behovet avkonkreta insatser för att förebygga missbruk avberoendeframkallande läkemedel.