bet · GI01FöU1 · 1994-12-01 00:00:00 — Den som ansvarar förkrigsorganisationen har att fortlöpande avväga personalbehovetmot uppställda mål, mot den givna uppgiften för organisationenoch mot tillgängliga ekonomiska resurser. Bedömningar behöverockså göras av i vilken utsträckning bemanningen skall ske medanställd personal, med frivilliga eller med pliktpersonal.Antalet pliktiga som kommer att tas ut kommer således att bliberoende av dessa avvägningar. Härav följer att de årligautbildningsbehoven kan komma att förskjutas över tiden.Beträffande det civila försvaret är det viktigaste inte att iförväg ange ett visst antalsmässigt behov av pliktpersonal. Detcentrala är i stället att det civila försvaret ges en väsentligkvalitetshöjning genom tillförsel av yngre personal. Dennaaspekt, som utskottet särskilt vill framhålla, betonas också avPliktutredningen, liksom i motionerna Fö4 (s) och Fö6 (fp). Dennämns i propositionen, om än inte med samma eftertryck. mening ger totalförsvarsplikten möjlighet atttillgodose viktiga samhällsfunktioners behov med adekvatpersonal för respektive uppgifter under beredskap och i krig.Pliktutredningen ger exempel på flera sådana funktioner.Utskottet vill för sin del även peka på behov som kanaktualiseras som en följd av förslag från Hot- ochriskutredningen. Härutöver ökar möjligheterna att breddarekryteringsbasen för personal för humanitära insatser ikatastrofområden.Utskottet utgår från att regeringen inför försvarsbesluten --på sätt som tidigare regelmässigt skett beträffande det militäraförsvaret och senast också för det civila försvaret -- begärin underlag från myndigheterna om utbildningsbehoven i relationtill aktuell krigsorganisation.Utskottet anser mot denna bakgrund att med anledningav motion Fö4 (s) yrkande 1 och motion Fö6 (fp) yrkandena 1 och2 bör ge regeringen till känna vad utskottet har anfört ombehovet av personell kvalitetsförstärkning inom vissa områden avdet civila försvaret.Motion Fö6 (fp) önskar betona värdet av att i fredstid kunnautnyttja pliktpersonal för att vid katastrofer kunna förstärkafredsräddningstjänstens resurser. Utskottet kan konstatera attregeringen och myndigheterna inom tillgängliga resursramar redankan anpassa inriktningen av grundutbildningen för att bättresvara mot sådana förstärkningsuppgifter. Ingenting hindrarheller att personal under grundutbildning sätts in vidkatastrofer. Härutöver kan räddningsledare med stöd av44 § räddningstjänstlagen (1986:1102) med tjänsteplikt ta ianspråk redan utbildad personal i samband med en fredstidakatastrof. Utskottet har vidare erfarit att Hot- ochriskutredningen behandlar frågan om användning av pliktpersonalvid fredskatastrofer och väntas avge förslag. Häravföljer att vad som i motion Fö6 (fp) yrkande 3 anförs omutnyttjande av pliktpersonal i fredsräddningstjänsten torde varabeaktat. Motionen bör därför inte bifallas i denna del.En totalförsvarspliktPropositionenI propositionen framhålls att har en lång tradition avatt med pliktbestämmelser tillgodose totalförsvarets behov avpersonal. Grunden härför har varit att var och en -- inom vissaåldersgränser och efter förmåga -- skall delta i landetsförsvar.Statsmakterna har bestämt (t.ex. prop. 1986/87:95, FöU11,rskr. 310) att totalförsvaret skall vara så uppbyggt ochorganiserat att det är en hela folkets angelägenhet. Detta målsägs bäst kunna uppfyllas genom ett på plikt baseratpersonalförsörjningssystem. Ett sådant måste ge möjlighet tillrationellt utnyttjande av de personella resurserna och därmedkunna bidra till en bra försvarseffekt.Enligt propositionen bör totalförsvarets behov av personaläven fortsättningsvis till stor del tillgodoses genom i lagföreskriven tjänstgöringsskyldighet. En för totalförsvaretgemensam tjänstgöringsskyldighet skapas. Den skall möjliggöra en samladanvändning av de personalresurser som står till förfogande.Bestämmelserna för totalförsvarsplikten föreslås samlas i enenda lag. Härigenom ökar överblicken över regelsystemet ochunderlättas samordningen av personalförsörjningen mellan civiltoch militärt försvar.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen att de centrala bestämmelsernaom plikttjänstgöring bör integreras i ett system. Därigenomunderlättas en önskvärd samordning av personalförsörjningen itotalförsvaret och skapas möjligheter till en flexiblareanvändning av personalen. En gemensam tjänstgöringsskyldighetför totalförsvaret -- en totalförsvarsplikt -- bör såledesinföras och bestämmelserna för denna plikt samlas i en lag.Övergången till en totalförsvarsplikt har stor principiellbetydelse. Den innebär att totalförsvaret ses som en helhet därolika personalbehov vägs mot varandra och fördelas rationellt.Totalförsvarspliktens innebördPropositionenEnligt lagförslaget innebär totalförsvarsplikten enskyldighet för varje svensk medborgare, och för var och ensom är bosatt i utan att vara svensk medborgare, atttjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans ellerhennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter. Skyldighetenföreslås gälla från det år när vederbörande fyller tillutgången av det år när vederbörande fyller . Tjänstgöringenskall kunna fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmäntjänsteplikt.Värnplikten och civilplikten skall omfatta grundutbildning,repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring ochkrigstjänstgöring. Den allmänna tjänsteplikten föreslås däremotendast innebära en skyldighet för den som ärtotalförsvarspliktig att tjänstgöra under höjd beredskap.För att säkerställa att ingen åläggs en tjänstgöring som gårutöver vederbörandes förmåga åläggs den totalförsvarspliktigeatt medverka vid utredningar om sina personliga förhållanden.Värnplikten skall fullgöras i Försvarsmakten och skall alltidinledas med grundutbildning. Skyldigheten att fullgöra värnpliktföreslås, liksom , endast omfatta män som ärsvenska medborgare till och med det kalenderår då vederbörandefyller 47 år.Med ändring av vad som gäller förslås att den nedreåldersgränsen för att påbörja värnpliktstjänstgöring höjs medett år till början av det kalenderår då dentotalförsvarspliktige fyller 19 år.Enligt nuvarande bestämmelser kan värnplikten för den som harinkallats till tjänstgöring vid det militära försvaret kvarståefter vid krig eller omedelbar krigsfara. Dennagenerella skyldighet förslås avskaffas. De eventuella behov somkan uppstå i krigsorganisationen av personal som är äldre än 47år kan lösas på andra sätt.När det gäller kvinnors tjänstgöring görs i propositioneningen annan bedömning än den som redovisats av Pliktutredningen.I ett läge med krympande resurser och där inte alla män iaktuella åldersklasser tas i anspråk med plikt saknas detanledning att införa en utvidgad plikt. Kvinnor bör emellertidha samma möjlighet som männen att delta i totalförsvar.Kvinnor föreslås därför få möjlighet att genomgå militärgrundutbildning. Denna möjlighet för kvinnor att tjänstgöra istridande befattningar bör enligt förslaget finnas oavsett omvederbörande önskar få anställning som officer eller inte. Haren kvinna samtyckt till utbildning är hon därefter pliktbundenpå samma sätt som en man.Enligt lagförslaget skall endast svenska män vara skyldiga attfullgöra civilplikt med längre tjänstgöring än . Kvinnorföreslås få möjlighet att frivilligt ansöka om att bli antagnatill sådan grundutbildning.Civilplikten kan fullgöras i såväl det civila som det militäraförsvaret men får inte omfatta stridsuppgifter annat än somingående i ordningshållning och bevakning. Möjligheten tillvapenfri tjänst föreslås finnas kvar inom ramen förtotalförsvarsplikten. En sådan tjänstgöring fullgörs somcivilplikt med rätt att vara vapenfri.Propositionen föreslår vidare att en totalförsvarspliktig somskall fullgöra civilplikt inte skall behöva genomgå engrundutbildning om han eller hon redan har de färdigheter somkrävs för att upprätthålla en viss befattning.Den allmänna tjänsteplikten föreslås -- liksom i nuvaranderegler -- innefatta en skyldighet att under höjd beredskaptjänstgöra i en ordinarie anställning eller att efter anvisningav en myndighet utföra vissa arbetsuppgifter. Till skillnad frånvad som gäller skall även alla de som frivilligt åtagitsig att tjänstgöra inom totalförsvaret under höjd beredskap varaskyldiga att göra detta med allmän tjänsteplikt.Enligt propositionen kommer ett införande av entotalförsvarsplikt, med skyldighet att fullgöra civilplikt, vidtolkningen av en persons folkrättsliga status inte attmedföra några förändringar eller avsteg från vad som gäller . Alltjämt kommer därför den faktiska tjänstgöringen att varaavgörande för om en person i folkrättsligt hänseende skallbedömas vara krigförande (kombattant), civilförsvarspersonal,själavårdspersonal, civil åtföljande stridskrafterna eller civilpersonal.Utskottets bedömningPropositionen redovisar relativt utförligt motiven förställningstaganden när det gäller totalförsvarspliktens innebördbeträffande åldersgränser, kvinnors tjänstgöring, förhållandetmellan civilplikt och allmän tjänsteplikt, hälso- ochsjukvårdspersonal, folkrättslig status, vapenfria, civilpliktutan grundutbildning samt allmän tjänsteplikt för frivilliga.Utskottet har för sin del ingen avvikande mening i dessa delar.Utredning om de totalförsvarspliktigas förhållandenPropositionenI lagförslagets andra kapitel föreslås att det i lagen läggsfast en skyldighet för alla totalförsvarspliktiga att lämnauppgifter och medverka vid utredningar om personligaförhållanden av betydelse för den totalförsvarspliktigesförutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Endastmän som är svenska medborgare skall vara skyldiga att mönstra.Denna skyldighet föreslås dock upphöra, om det inte finnssärskilda skäl, vid slutet av det kalenderår dentotalförsvarspliktige fyller 24 år.I lagförslaget anges vidare (3 kap. 4 §) att dentotalförsvarspliktige, med en enklare utredning än mönstring,skall kunna tas ut för tjänstgöring med civilplikt med engrundutbildningstid som inte överstiger 60 dagar.Enligt propositionen skall ansvaret för detotalförsvarspliktigas mönstring åvila . Annan mindre utredning skall kunna göras av verketeller av andra myndigheter och av kommuner, landsting ellerkyrkliga kommuner som har behov av pliktpersonal för att kunnagenomföra ålagda uppgifter inom det civila försvaret.Liksom skall utredningen om den totalförsvarspliktigesförutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret säkerställaatt ingen åläggs en tjänstgöring som går utöver hans ellerhennes förmåga. Sålunda skall, enligt propositionen, ingenkallas till mönstring om det är uppenbart att vederbörandesaknar förmåga att fullgöra såväl värnplikt som civilplikt. Denuvarande möjligheterna att befria från tjänstgöring förutsättsfinnas kvar, om mönstringen visar att den totalförsvarspliktigesaknar förutsättningar att fullgöra både värnplikt ochcivilplikt. fattar beslut om befrielseatt fullgöra sådan tjänst.Enligt propositionen förutsätts att i huvudsak sammakriterier, som tillämpas enligt värnpliktslagen(1941:967), skall vara styrande för att bedöma om någon på grundav sjukdom eller av någon annan orsak har sin fysiska ellerpsykiska prestationsförmåga nedsatt i sådan grad att tjänsteninte kan fullgöras.Utskottets bedömningUtskottet kan konstatera att förslaget i stort överensstämmermed vad som redan gäller, förutom åldersgränsen för mönstring.Denna har sänkts från nuvarande till . Med hänsyntill att totalförsvarets behov av personal kan tillgodoses viden övre gräns för mönstring , vilket Pliktutredningenanfört, har utskottet ingen erinran mot förslaget.InskrivningPropositionenInskrivning regleras i lagförslagets tredje kapitel.Målet bör vara att utbilda den som är bäst lämpad för enbefattning. Enligt propositionen bör därför alla män mönstrasoch alla frivilliga kvinnor antagningsprövas. Om dentotalförsvarspliktige därvid bedöms ha förutsättningar atttjänstgöra inom totalförsvaret, bör han eller hon skrivas in avden centrala myndighet som skall handha registreringen av allpliktpersonal -- Totalförsvarets pliktverk.Inskrivning föreslås utgöra förutsättning för att entotalförsvarspliktig skall vara skyldig att göra värnplikt ellercivilplikt. Som anförts är endast svenska män skyldiga attmönstra. För kvinnor som önskar genomgå längre grundutbildningöppnas möjligheter till en antagningsprövning som motsvararmönstring. Mönstring eller antagningsprövning utgör enförutsättning för inskrivning till tjänstgöring med värnplikteller med civilplikt där grundutbildningen är längre än 60dagar.Enligt propositionen skall inskrivningsbesluten för dem sommönstrar fattas i omedelbar anslutning till mönstringen.Innebörden härav är att den prövade på grundval av resultatetfrån mönstringen placeras i en befattningsgrupp: för chefer, förspecialister eller för övriga. Därefter sker inskrivning förvärnplikt, för civilplikt eller i utbildningsreserven. Ettbeslut om inskrivning i utbildningsreserven skall innehållauppgift om den totalförsvarspliktiges befattningsgrupp.Lagförslaget (3 kap. 7 §) har en bestämmelse som anger atthänsyn skall tas till den enskildes önskemål. Avsikten medplaceringen i befattningsgrupper är främst att tjäna somunderlag för det slutliga beslutet om inskrivning förgrundutbildning och för att effektivisera hanteringen avutbildningsreserven.I likhet med vad som redan tillämpas förutsätts att endast såmånga totalförsvarspliktiga skall skrivas in som svarar motbehoven i krig inom Försvarsmakten och inom det civila försvaretsamt för Försvarsmaktens behov för den fredstida beredskapen.Utbildningsreserven föreslås vara gemensam för det militäraoch det civila försvaret. Den kommer endast att innehållatotalförsvarspliktiga som har mönstrat, dvs. svenska män.Kvinnor kommer inte att ingå i utbildningsreserven eftersom deinte föreslås bli skyldiga att mönstra.Lagförslaget (3 kap. 10 §) innehåller en bestämmelse sombemyndigar regeringen att ta i anspråk personal urutbildningsreserven om detta bedöms erforderligt med hänsyn tillSveriges försvarsberedskap. Denna möjlighet förutsätts kunnautnyttjas fram till det kalenderår då den totalförsvarspliktigefyller 30 år.Lagförslaget anger vidare (3 kap. 5 och 8 §§) att ett beslutom inskrivning -- om den totalförsvarspliktige skallgrundutbildas -- skall innehålla besked om den befattning somutbildningen syftar till. I beslutet skall även ingå uppgift omvar utbildningen i huvudsak kommer att ske och om dess längd. Omgrundutbildningen skall pågå , skall dessutomanges året och månaden när utbildningen avses börja.Enligt propositionen skall en eller flerainskrivningsnämnder finnas vid Totalförsvarets pliktverk.Inskrivningsnämnderna, som är knutna tillvärnpliktskontoren, avses dock få en ny funktion. Från att idagens läge vara beslutsorgan beträffande inskrivning ochbefrielse kommer nämnden i stället att få en överprövande roll.En totalförsvarspliktig som mönstrat men är missnöjd medinskrivningsbeslutet kan sålunda få frågan prövad på nytt iinskrivningsnämnden. En inskrivningsnämnds beslut förutsättshärefter kunna överklagas till den myndighet som regeringenbestämmer.MotionenMotion Fö6 (fp) behandlar kriterierna för uttagning avtotalförsvarspliktiga. Motionärerna pekar på fördelen av attkunna mobilisera snabbare om personalen lokalrekryteras.Samtidigt är man inte beredd att gå så långt somÖverbefälhavaren föreslagit, nämligen att alla män skallutbildas i regioner som har underskott på värnpliktiga.Operativa önskemål om lokalrekrytering bör således få varaendast ett av flera kriterier vid uttagningen.Motionärerna noterar i statistiken för att det finnsbetydande skillnader mellan olika landsdelar när det gällerutbildningsreservens storlek. Exempelvis fördes i övre Norrlandendast till denna reserv medan motsvarande siffra för detsödra värnpliktsområdet var . Riksgenomsnittet var 9 %.Enligt motionärerna bör man undvika uttagning till militärutbildning om vederbörande redan genomgår yrkesutbildning verksamhet som behöver utvidgas i krig. Medicinska och andraegenskaper, vederbörandes utbildning, den enskildes egen önskansamt operativa förhållanden bör således vägas samman i detenskilda fallet. Vad som anförts om kriterier för uttagningföreslår motionärerna att som sin mening gerregeringen till känna (yrkande 4).I samma motion framhålls betydelsen av att inte ta utsärskilt våldsbenägna personer till utbildning på handeldvapenoch sprängämnen. I det nya uttagningssystemet borde man särskiltbeakta detta, liksom problemet med alkohol och narkotika.Motionärerna föreslår därför att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om att förhindra attpersoner med våldstendenser ges militär grundutbildning (yrkande5).Motionärerna framhåller vidare betydelsen av attutbildningsreserven inte ses som något sominnehåller individer med sämre kvalitet än dem som tas ut förutbildning. Bedömningen skiljer sig på denna punkt inte från vadPliktutredningen anfört. Utbildningsreserven bör sålunda beståav individer från samtliga befattningsgrupper.Motionärerna anser att utbildningsreserven kommer att fåstörre praktisk betydelse för det civila försvaret än för detmilitära. Den ger statsmakterna -- i samarbete med kommunerna --en betydande handlingsfrihet att, om detta visar sig nödvändigt,snabbt kunna stärka kvaliteten i de civila delarna avtotalförsvaret. föreslås för regeringen framhållautbildningsreservens betydelse för att vid behov kunna stärkatotalförsvaret (yrkande 6).Samma motionärer pekar också på fördelen medutbildningsreserven från sociala utgångspunkter. Genom att dennakommer att innehålla personer med olika kravprofil undviker manatt reserven blir en väg att höja antagningskraven förutbildningen. Härigenom slipper man förklara ännu fler än i dagför oförmögna att klara militär utbildning med åtföljandenegativa psykologiska effekter. föreslås därför somsin mening ge regeringen till känna vad som anförts ombetydelsen av en utbildningsreserv för att motverka socialautslagningstendenser i samhället (yrkande 7).Utskottets bedömningMotion Fö6 (fp) vill genom yrkandena 4--7 ge särskilteftertryck åt vissa frågor. Utskottet finner att dessa behandlasav såväl som i propositionen samt attmotionärernas synpunkter inte står i motsats till propositionensbedömningar eller förslag. Exempelvis innehåller propositionenöverväganden om kriterierna för tjänstgöring i kommentarernatill tredje kapitlet i lagen om totalförsvarsplikt. Därbehandlas också betydelsen av utbildningsreserven för olikasyften.Utskottet noterar vidare att lagförslaget (3 kap. 9 §)innehåller en bestämmelse om att ett inskrivningsbeslut kanändras. Om det uppdagas att en totalförsvarspliktig ärvåldsbenägen eller har narkotikaproblem, och detta inte harupptäckts redan vid den medicinska och psykologiskaundersökningen vid mönstringen, kan således ett fattatinskrivningsbeslut hävas. Vederbörande är vidare skyldig attgenomgå förnyad mönstring om det skulle behövas inför den nyabedömningen.Utskottet anser i likhet med motionärerna att kriterierna förinskrivning, utbildningsreservens syfte och sammansättning samthinder mot att militärutbilda personer med våldstendenseralla är viktiga frågor. Med hänvisning till vad som anförtsom dessa frågors behandling i betänkande ochpropositionen anser dock utskottet att de -- i jämförelse medandra viktiga frågor -- inte särskilt bör framhållas genom ettuttalande av till regeringen. Motion Fö6 (fp)yrkandena 4--7 bör därför inte bifallas.Utskottet kan konstatera att propositionens förslagbeträffande inskrivning innehåller få skillnader i förhållandetill nuvarande ordning. Den viktigaste är att det eftermönstring öppnas en möjlighet att rekrytera unga män tillgrundutbildning för det civila försvaret och för krigsplaceringdär. En annan nyhet är att ingen får stå kvar iutbildningsreserven efter fyllda . Utskottet vill isammanhanget betona att de som ingår i utbildningsreserven kankallas in för utbildning endast efter regeringsbeslut och om detbehövs med hänsyn till försvarsberedskap. Utskottet haringen erinran mot propositionens förslag i denna del.Utskottet återkommer under avsnittet om regler för kvinnor somvill fullgöra militär eller civil grundutbildning till frågan omatt placera kvinnor i utbildningsreserven.VapenfriaPropositionenLagförslaget innebär (3 kap. 16 §) att en totalförsvarspliktigsom har en allvarlig personlig övertygelse om att inte användavapen mot någon annan skall ges rätt att slippa tjänstgöring sominnebär bruk av vapen. Denna rättighet gäller tjänstgöring inomsåväl Försvarsmakten som i det civila försvaret. I propositionenbedöms förutsättningarna för rätten att få vara vapenfri kommaatt överensstämma med dem som gäller för vapenfri tjänst.I propositionen framhålls det angelägna i att rätten att fåvara vapenfri endast tillkommer den som har en allvarligpersonlig övertygelse mot att bruka vapen mot någon annan. Omprövningsförfarandet skulle slopas, vilket vissa remissinstanserföreslagit, kan risken för ett missbruk av rätten öka.Prövningen bör därför finnas kvar. Liksom bör härvidtilltro sättas till den sökandes uppgifter, såvitt det intefinns grundad anledning till misstanke om föreslås (3 kap. 22 §) fatta beslutom rätten att vara vapenfri. Ansökan skall kunna ske såväl föresom efter inskrivning. Om inskrivning har skett, skallinskrivningsbeslutet alltid ändras så att det inte står ikonflikt med beslutet om rätt att vara vapenfri. Om inskrivningdäremot inte har skett, innebär beslutet om rätt att varavapenfri att vederbörande inte kan skrivas in för tjänstgöringvid Försvarsmakten eller för sådan tjänstgöring i det civilaförsvaret som är förenad med bruk av vapen.Om beslut fattas att skriva in en vapenfritotalförsvarspliktig i utbildningsreserven skall, enligtpropositionen, det antecknas i beslutet att vederbörande harrätt att vara vapenfri. Häri ligger en skillnad mot vad somgäller . En annan skillnad är att alla som vill ha vapenfritjänst utbildas i minst , oavsett om det behövseller ej för att uppnå tillräckliga färdigheter förkrigsuppgiften.Utskottets bedömningRiksdagen beslutade (prop. 1990/91:169, FöU9, rskr. 347) år1991 ett nytt och förenklat prövningsförfarande vid ansökan omvapenfri tjänst. Beslutet innebar att en ansökan skulle bifallasutan ytterligare utredning såvitt det inte fanns särskilda skälför en närmare prövning av den sökandes inställning till bruk avvapen.Antalet ansökningar har utvecklats påföljande sätt:Budgetår Antal ansökningar Bifall %1990/91 2 515 77,91991/92 2 368 99,21992/93 2 341 99,61993/94 2 644 99,7Utskottet kan av den tillgängliga statistiken konstatera attantalet ansökningar om vapenfri tjänst inte i någon avgörandegrad har förändrats sedan de nya reglerna börjat tillämpas den 1juli 1991. Däremot har, helt naturligt, andelen bifallnaansökningar ökat.Det förslag som lämnas i propositionen om rätten att varavapenfri överensstämmer i huvudsak med nu gällande regler.Utskottet har ingen erinran mot förslaget.Utskottet återkommer under avsnittet Övriga lagförslag tillfrågan om att redan från anpassa lagen(1966:413) om vapenfri tjänst till den nya lagstiftningen omtotalförsvarsplikt.KrigsplaceringPropositionenBestämmelser om krigsplacering finns i lagförslagets tredjekapitel.Förslaget innebär att skallbesluta om krigsplacering i befattningar som behöverupprätthållas av totalförsvarspliktiga i såväl som i det civila försvaret. Härvid skallkrigsplacering normalt ske i den befattning som dentotalförsvarspliktige grundutbildats till.Enligt propositionen skall en förutsättning för krigsplaceringvara tillräckliga kunskaper hos vederbörande och att denne ärlämpad för de krigsuppgifter som skall utföras.Lagförslaget innebär att nuvarande bestämmelser om uppskovoch kollektiv yrkesledighet för vissa grupper blir i stället ansvarigt för att ingenkrigsplaceras för mer än en uppgift under höjd beredskap. Verketförutsätts hålla dels ett register för krigsplaceradpliktpersonal, dels ett register för annan personal.