bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — beträffande fördelningsgrund för statsbidrag tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningaratt avslår motion 1993/94:So265,45. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till vissverksamhet för personer med funktionshinderatt till Bidrag till viss verksamhet för personermed funktionshinder för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,46. beträffande bidrag till Föreningen med anledning av motionerna 1993/94:So421yrkande 2, 1993/94:So427, 1993/94:So454, 1993/94:So473 yrkande 3och 1993/94:So487 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,47. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillhandikapporganisationeratt till Bidrag till handikapporganisationer /95 anvisar ett anslag på ,48. beträffande reglerna för bilstödetatt avslår motion 1993/94:So235,49. beträffande medelsanvisningen till Bilstöd tillhandikappadeatt till Bilstöd till handikappade /95 anvisar ett förslagsanslag på ,50. beträffande utbildning av polishundaratt avslår motion 1993/94:So225,51. beträffande medelsanvisningen till --till --StatensHundskola för /95 anvisar ett förslagsanslag på1 ,52. beträffande EU-kontor i för handikapprörelsenatt avslår motionerna 1993/94:So246 yrkande 6 och1993/94:U507,53. beträffande övriga medelsanvisningar under Datt för /95 anvisara) till Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ettförslagsanslag på ,b) till Bidrag till pensionärsorganisationer ett anslagpå ,c) till Ersättning för texttelefoner ett förslagsanslagpå ,d) till Kostnader för statlig assistansersättning ettförslagsanslag på 2 ,E. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik54. beträffande engångsbidrag till LP-stiftelsenatt avslår motion 1993/94:So256,55. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillorganisationeratt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:So247 yrkande 9 till Bidrag tillorganisationer för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,men. (v) - delvis56. beträffande övriga medelsanvisningar under Fatt för /95 anvisara) till Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård ettreservationsanslag på ,b) till Bidrag till ochnarkotikaupplysning ett anslag på ,F. Myndigheter under Socialdepartementet57. beträffande medelsanvisningen till Socialstyrelsenatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1993/94:Ju808 yrkande 3 och 1993/94:Sf271 yrkande 33till för /95 anvisar ettramanslag på ,men. (v) - delvis58. beträffande m.m.att avslår motion 1993/94:So247 yrkandena 11 och 12,men. (v) - delvis59. beträffande inrättande av en medicinalstyrelseatt avslår motion 1993/94:So425 yrkande 1,res. 15 (nyd)60. beträffande kartläggning av ohälsanatt avslår motion 1993/94:So430 yrkande 5,res. 16 (s)61. beträffande information om allergiatt avslår motionerna 1993/94:So475 och1993/94:A815,62. beträffande bidrag till RFSUatt avslår motion 1993/94:A816 yrkande 4,res. 17 (s)63. beträffande information om droger och tobakatt avslår motion 1993/94:A815 yrkande 44,64. beträffande decentralisering av folkhälsoarbetetatt avslår motion 1993/94:So480,65. beträffande subventionering av preventivmedelatt avslår motionerna 1993/94:So483 och1993/94:So492 yrkande 5,men. (v) - delvis66. beträffande medelsanvisningen tillFolkhälsoinstitutetatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1993/94:So492 yrkande 6 och 1993/94:Sf271 yrkande 34till för /95 anvisar ettramanslag på ,men. (v) - delvis67. beträffande fördelning av stödet tillnykterhetsorganisationeratt avslår motion 1993/94:So241,men. (v) - delvis68. beträffande dopningatt avslår motionerna 1993/94:So214, 1993/94:So434,1993/94:So447 yrkandena 1 och 2, 1993/94:So456 och1993/94:Ju809 yrkande 6,69. beträffande medelsanvisningen tillSmittskyddsinstitutetatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 35 till Smittskyddsinstitutetför /95 anvisar ett ramanslag på82 ,70. beträffande medelsanvisningen till Läkemedelsverketatt till för /95anvisar ett anslag på ,71. beträffande naturläkemedelatt avslår motionerna 1993/94:So484 och1993/94:Jo234 yrkande 2,72. beträffande beroendeframkallande läkemedelatt avslår motionerna 1993/94:So449, 1993/94:So452och 1993/94:So453,73. beträffande kvicksilver som konserveringsmedel iläkemedelatt avslår motion 1993/94:So470,74. beträffande metallinblandning i läkemedelatt avslår motion 1993/94:So471,75. beträffande medelsanvisningen tillRättsmedicinalverketatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 36 till Rättsmedicinalverketför /95 anvisar ett ramanslag på162 ,76. beträffande medelsanvisningen till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämndatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 37 till för /95 anvisar ett ramanslag på15 ,77. beträffande förebyggande av självmordatt avslår motion 1993/94:So401,78. beträffande medelsanvisningen till förpsykosocial miljömedicinatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 38 till förpsykosocial miljömedicin för /95 anvisar ettramanslag på ,res. 18 (nyd)79. beträffande medelsanvisningen till Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodikatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1993/94:So411 och 1993/94:Sf271 yrkande 39 tillStatens beredning för utvärdering av medicinsk metodik /95 anvisar ett ramanslag på ,80. beträffande uppgifteratt avslår motion 1993/94:So210 yrkande 1,men. (v) - delvis81. beträffande medelsanvisningen till Barnombudsmannenatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:So210 yrkande 2 till Barnombudsmannnen /95 anvisar ett ramanslag på ,men. (v) - delvis82. beträffande barnkonventionenatt avslår motion 1993/94:Sf622 yrkande 26,men. (v) - delvis83. beträffande medelsanvisningen till förinternationella adoptionsfrågoratt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 40 till förinternationella adoptionsfrågor för /95 anvisarett ramanslag på ,84. beträffande ratificering av Haagkonventionenatt avslår motion 1993/94:So216 yrkande 1,85. beträffande stöd till adoptivföräldrar m.m.att avslår motionerna 1993/94:So216 yrkandena 2 och3, 1993/94:So259 och 1993/94:So613 yrkandena 2 och 3,res. 19 (nyd)86. beträffande utredning om adoptionsfrågoratt avslår motion 1993/94:So613 yrkande 1,men. (v) - delvis87. beträffande medelsanvisningen till Nämnden förvårdartjänstatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 41 till Nämnden förvårdartjänst för /95 anvisar ett ramanslag på8 ,88. beträffande medelsanvisningen till Statensinstitutionsstyrelse: Central förvaltningatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 42 till Statensinstitutionsstyrelse: Central förvaltning för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på ,89. beträffande medelsanvisningen till Statensinstitutionsstyrelse: Vårdverksamhetatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 43 till Statensinstitutionsstyrelse: Vårdverksamhet för /95anvisar ett ramanslag på ,90. beträffande anslagskreditatt med bifall till propositionen bemyndigarregeringen att för /95 medge Statensinstitutionsstyrelse en anslagskredit på av anslaget tillVårdverksamhet,91. beträffande medelsanvisningen tillSocialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltningatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 44 till : Förvaltning för /95 anvisarett ramanslag på ,92. beträffande medelsanvisningen till : Forskningsmedelatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 45 till : Forskningsmedel för /95anvisar ett reservationsanslag på ,93. beträffande medelsanvisningen till Avveckling avStatens bakteriologiska laboratoriumatt med bifall till propositionen till Avvecklingav för /95anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.Stockholm den 24 mars 1994På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), My (), () och UllaTillander (c).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Den generella välfärdspolitiken (mom. 1), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 32 börjar med"Utskottet ställer sig" och på s. 33 slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse:Välfärdspolitiken har många uppgifter. En är att urproduktionsresurserna skapa och fördela ett utrymme för socialoch ekonomisk trygghet för olika grupper av medborgare.Utskottet anser att välfärdspolitiken skall vara solidarisktfinansierad och omfördela resurserna mellan unga och gamla,mellan friska och sjuka, mellan barnlösa och barnfamiljer ochmellan bättre och sämre bemedlade. Utskottet förespråkar såledesen generell välfärd. En annan av välfärdspolitikens uppgifter äratt fungera som motor i samhällets produktionsprocess.Produktionen behöver det stöd som samhällets välfärdspolitik kange. En tredje uppgift för välfärdspolitiken är att fungera somenande kraft. En välfärdspolitik som ger alla rätt till förmåneraccepteras av de flesta och innebär därmed ett bättre stöd tillde allra svagaste också i dåliga tider. Ett bra välfärdssystemsom omfattar alla är enligt utskottets mening det bästafördelningspolitiska instrumentet.I motion So607 (s) begärs ett tillkännagivande om dengenerella välfärdspolitikens betydelse för barns uppväxtvillkor.Motionärerna anför att nedskärningar i kommuners och landstingsverksamhet, sänkta ersättningsnivåer i försäkringssystem ochökad arbetslöshet drabbar barnen som kunskaperna om desammantagna effekterna av nedskärningarna är ofullständiga.Motionärerna efterlyser en samlad analys av effekterna. Liknandetankegångar förs fram i motion So614 (v) yrkande 1. I dennabegärs också tillkännagivanden om att vid omstrukturering av denoffentliga sektorn ta till vara olika personalgruppers kunskaperom barnens situation (yrkande 2), verka för en utveckling avsamarbete mellan olika verksamheter som har med barns uppväxtatt göra (yrkande 3) och samarbete mellan dessa ochföräldrar (yrkande 4).Hur väl ett samhälle fungerar speglas enligt utskottet ibarnens levnadsvillkor. har vi i Sverigegenomfört reformer för att säkerställa barns rätt till tryggaoch jämlika uppväxtförhållanden. Den generella välfärdspolitikenhar lagt grunden för svenska barns goda hälsa och välbefinnande.Utskottet anser att dessa goda resultat nu hotas. Barnen drabbashårdast av besparingarna i kommunerna. På område efter områdenedmonteras nu den svenska välfärdsmodellen. Det innebär attsegregationen ökar. Klassamhället är på väg tillbaka och detsyns tydligast i barnens villkor.Enligt utskottet är kunskapen om de sammantagna effekterna avnedskärningarna ofullständig. Inga kalkyler eller prognoser aveffekterna har gjorts -- förändringarna genomförs ändå.Utskottet anser att politiska beslut skall grundas på kunskap ombarns behov och kunskap om konsekvenserna av olikahandlingsalternativ.Utskottet anser att den oro som uttalades i några avdelrapporterna () vilka ingick som delredovisning iSocialstyrelsens regeringsuppdrag med innebörden att följautvecklingen av barns villkor i det omfattande omställnings- ochförnyelsearbete som pågår i kommunerna måste tas på störstaallvar. Redan då uttalades oro och kommandebesparingar, framför allt . Utskottet vidhåller dennauppfattning. Slutredovisningen av uppdraget skall ske i dagarna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att politiska beslutskall grundas på kunskap om barns behov och kunskap omkonsekvenserna av olika handlingsalternativ. Utskottet anser attdet krävs en samlad analys över de olika besparingsåtgärdernaseffekter. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna So607 yrkande 1 och So614 yrkande 1 ges regeringentill känna. Något tillkännagivande med anledning av motion So614yrkandena 2--4 behövs inte. Yrkandena avstyrks.dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa:1. beträffande den generella välfärdspolitikenatt med anledning av motionerna 1993/94:So607yrkande 1 och 1993/94:So614 yrkande 1 samt med avslag på motion1993/94:So614 yrkandena 2--4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Inriktningen av hälso- och sjukvården m.m. (mom. 3 ochmotiveringen till mom. 4), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 34 börjar med"Ett stort problem" och på s. 36 slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Under lång tid har den svenska sjukvården stått som enförebild internationellt när det gäller hög medicinsk kvalitetoch rättvis fördelning av vården efter behov. De senaste årensutveckling av vården har visat att den svenska modellen också ärmycket kostnadseffektiv. Sjukvårdens produktivitet har ökatkraftigt . Dess andel av BNP har sjunkit ochuppgår nu till . Minskningen har skett trots att andelenäldre i den svenska befolkningen blivit högre och behoven avsjukvård därmed blivit större.Utskottet anser att hälso- och sjukvården skall vara gemensamtfinansierad via skattsedeln. Utskottet anser också attresurserna till hälso- och sjukvården skall fördelas rättvistoch efter behov. Det är inte efterfrågan, dvs. hur mycketmänniskor är beredda att betala, som skall vara avgörande utanbehovet. En sådan fördelning av resurserna kräver enligtutskottet att hälso- och sjukvården är demokratiskt styrd.I den demokratiska styrningen av hälso- och sjukvården ingåratt prioritera mellan olika hälso- och sjukvårdsbehov. Utskottetanser att det är viktigt att skilja på vad som är politiskarespektive medicinska prioriteringar. Fördelningen av resurserinom och mellan olika sektorer inom hälso- och sjukvården anserutskottet vara självklara politiska prioriteringar. Frågor omutbud, kvalitet, väntetid och valfrihet är sålunda exempel påvad som faller inom den politiska sfären. Det är däremot enfråga för den medicinska professionen att avgöra vilkabehandlingar som skall sättas in på olika patienter. Utskottetanser att om ansvarsförhållandena mellan dessa områden inteklaras ut är risken uppenbar att i den alltmer ansträngdaekonomin en styrning av resurserna efter behov alltmer kommeratt ersättas av en efterfrågestyrning. Utskottet anser att dettakan leda till, dels att resurserna successivt kommer attdras från primärvård och förebyggande insatser till sjukhusvård,dels att vissa patientgrupper blir eftersatta, t.ex.psykiskt sjuka, kroniker och de som behöver vård i livetsslutskede.Utskottet anser sammanfattningsvis att en politisk styrningbaserad på behov är den enda vägen att gå för att bibehålla engod och rättvis sjukvård i enlighet med intentionerna i hälso-och sjukvårdslagen. Bara i en demokratiskt styrd sjukvård gårdet att kombinera krav på kostnadseffektivitet med krav pårättvisa, valfrihet och kvalitet. Prioriteringar ochstrukturbeslut måste, enligt utskottet, avgöras genomdemokratiskt fattade beslut, inte genom konkurrens och kamp omvårdkonsumenterna. De folkvalda politikerna ansvarar för atthela sjukvården fungerar, också den som bedrivs av privataentreprenörer. skall sträva efter att gebästa möjliga vård, rättvist fördelad efter behov. Högkostnadseffektivitet är ett sätt att skapa resurser, aldrig ettmål i sig. Det finns dock ingen enkel organisationsmodell somgaranterar en bra och kostnadseffektiv sjukvård. Behoven avhälso- och sjukvård varierar kraftigt mellan olika delar avlandet och mellan olika befolkningsgrupper. En brapersonalpolitik är emellertid viktig för ett effektivtresursutnyttjande.Utskottet instämmer således i vad som anförs i motion So430(s) yrkandena 1, 2, 4 och 11. Vad utskottet nu anfört bör medanledning därav ges regeringen till känna.Ny demokrati har i motion So499 begärt tillkännagivanden omatt sjukvårdsproduktionen bör vara producentoberoende, att enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring bör införas på siktvarvid landstingens beskattningsrätt bör upphöra (yrkandena 1,2 och 4) samt att ett prestationsbaserat ersättningssystem börinföras (yrkande 3).Utskottet har i det föregående uttalat sig för att hälso- ochsjukvården skall betalas solidariskt och vara i huvudsakskattefinansierad samt att den skall styras demokratiskt. Ettprestationsbaserat ersättningssystem anser utskottet varakraftigt kostnadsdrivande. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill motion So499.dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa:3. beträffande inriktningen av hälso- ochsjukvårdenatt med anledning av motion 1993/94:So430yrkandena 1, 2, 4 och 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Sjukvårdsproduktionen (mom. 4)(nyd) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 36 som börjar med"Utskottet anser att det pågående" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att sjukvårdspolitiken bör övergå frånplanhushållning till marknadshushållning och att ansvaret förfinansiering och produktion av sjukvård åtskiljs.Ett stort problem inom sjukvården är att nationens samladekostnader för sjukvård delas upp mellanförsäkringsfinansierad budget (sjukpenning, sjukpension,arbetsskador m.m.) och skattefinansierad budget för sjukvård däransvaret delas mellan landsting (sjukvård, primärvård) ochkommun (hemsjukvård, äldreomsorg). Detta delade huvudmannaskapinnebär dels att överblicken av den totala ekonomiskasituationen blir svår, dels att intresset för en optimering avtotalkostnaderna minskar avsevärt. Den genomfördaÄdelreformen är här dock ett steg i rätt riktning, enligtutskottets mening.Sjukvården bör vara producentoberoende vilket innebär attsjukpengen skall följa patienten. Patienterna skall intetillhöra sjukhusen utan sjukhusen skall tillhöra patienten.Detta åstadkommer man genom att ansvaret för finansiering ochproduktion av vård åtskiljs.Utskottet anser att effektivitetsproblemen inom sjukvårdenfrämst beror på ett systemfel som inte kan lösas utan engenomgripande strukturförändring. Politikernas dubbla roller somkonsumentansvariga och producentansvariga har skapat ensituation där producentperspektivet har kommit att dominera. Detviktiga är att stärka konsumentinflytandet och bryta upp delåsta kostnadsramarna för olika verksamheter. Den av landstingenkontrollerade monopoliserade sjukvårdsproduktionen måste öppnasoch utsättas för konkurrenspress.Ett ersättningssystem baserat på prestationer gerförutsättningar att bygga ekonomiskt bärkraftigaproducentorganisationer inom sjukvården som inte är beroende avplanmässig tilldelning av resurser eller kortsiktiga politiskabeslut. Detta lägger, enligt utskottet, grunden för tryggaarbeten, där framtiden i större utsträckning blir beroende avden egna arbetsinsatsen.Utskottet delar därmed den uppfattning som framförs i motionSo499 (nyd) yrkandena 1--4. Vad utskottet nu anfört om en nysjukvårdsorganisation bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa:4. beträffande sjukvårdsproduktionenatt med anledning av motion 1993/94:So499yrkandena 1--4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Folkhälsoaspekter (mom. 5), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 36 börjar med"Utskottet delar" och på s. 37 slutar med "Yrkandena avstyrks"bort ha följande lydelse:Genom ett stort antal vetenskapliga undersökningar vet vi atthälsan är klassbunden. har arbetarkvinnornashälsa försämrats. Bland de äldre som haft ett tungt arbete elleren riskfylld arbetsmiljö är långvariga sjukdomar ochfunktionsnedsättningar betydligt vanligare än bland äldre somarbetat i tjänstemannayrken. Risken att dö i olycksfall ärstörre för barn till lågutbildade arbetare än för barn tillhögutbildade. Föräldrarnas klass och hälsa är avgörande förbarns uppväxtvillkor och hälsa. Utskottet delar motionärernasuppfattning att en förutsättning för en jämlik hälsa är attskapa ett jämlikt samhälle.Enligt utskottets mening är uppväxtmiljö, ekonomisk politik,bostadspolitik och arbetsmarknadspolitik helt avgörande om manvill påverka folkhälsan. Endast genom politiska beslut kan hälsaoch välfärd fördelas rättvist. Eftersom statens politik påverkarfolkhälsan på en rad områden måste staten ta ett tydligareansvar när det gäller att ge förutsättningar för en godfolkhälsa. Alla politiska beslut påverkar den samlade folkhälsanmer eller mindre ingripande. Utskottet delar motionärernasuppfattning att alla propositioner som innehåller förslag somkan ha effekter på folkhälsan skall innehålla enkonsekvensbeskrivning av sådana hälsoeffekter.Utskottet delar slutligen motionärernas uppfattning attregeringen bör redovisa hur WHO:s mål påfolkhälsans område har uppfyllts. Vidare bör regeringen lämnaförslag till nationella folkhälsomål för det kommande decenniet.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motion So430 (s)yrkandena 6, 7 och 19.dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa:5. beträffande folkhälsoaspekteratt med anledning av motion 1993/94:So430yrkandena 6, 7 och 19 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Upphävande av lagen om husläkare m.m. (mom. 6)(), (), (),(), (), My () och UllaTillander (c) anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 37 börjar med"Utskottet anser att" och på s. 38 slutar med "ges regeringentill känna" bort ha följande lydelse:Husläkarreformen, som trädde i kraft ochsom skall vara fullt genomförd vid utgången av , ärenligt utskottets mening ett betydelsefullt steg när det gälleren ökad kontinuitet i relationerna mellan patient och personalinom hälso- och sjukvården. Utskottet delar motionärernasuppfattning att primärvården utgör basen i den svenska hälso-och sjukvården. Den utgår från en helhetssyn på människan ochskall omfatta en bred verksamhet. Primärvården skall, enligtutskottet, finnas nära befolkningen och vara lätt tillgängligför alla. Samverkan såväl inom primärvårdsorganisationen somutåt mot övrig hälso- och sjukvård och kommunernasansvarsområden anser utskottet vara av stor vikt. Det är vidareviktigt att vården utformas efter de lokala behov ochförutsättningar som råder i respektive sjukvårdsområde.Husläkarreformen ger sådana möjligheter. En god hälso- ochsjukvård på lika villkor kan vara utformad på olika sätt, bådeprivat och offentlig. Ett av de främsta syftena med reformen äratt skapa förutsättningar för ett förtroendefullt förhållandemellan läkare och patient. Alla har rätt att fritt välja sinhusläkare. Den enskilde husläkarens kunskap och verksamhet skallpräglas av en helhetssyn på den enskilde och denneslivssituation.Utskottet anser att husläkarreformen leder till ett bättreresursutnyttjande och en geografisk utjämning av läkarinsatsernainom primärvården. Den beslutade modellen gersjukvårdshuvudmännen goda möjligheter att fullgöraplaneringsansvaret och ta ställning till hur samverkan med övrighälso- och sjukvård skall ske. Husläkarreformen förbättrar ocksåförutsättningarna för att patienten tas emot på rätt vårdnivå,vilket enligt utskottet är en grundförutsättning för en sundsjukvårdsekonomi.Husläkardelegationen skall följautvecklingen och effekterna av husläkarreformen och uppmärksammaregering och riksdag på eventuella behov av förändringar.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So430 (s)yrkande 3 och yrkande 10 delvis, So443 (s) yrkande 1, So462 (s)yrkande 1 och So476 (v) yrkande 1 om att husläkarlagen skallavskaffas.I motion So430 (s) yrkande 8, So443 (s) yrkande 3 ochSo462 (s) yrkande 3 begärs att patientens rättighet attvälja läkare bör införas i hälso- och sjukvårdslagen.Utskottet anser att dessa yrkanden får anses tillgodoseddafrämst genom lagen om husläkare och lagen omläkarvårdsersättning. Utskottet vill också peka på de initiativsom tagits i många landsting och som innebär att patienternafritt kan söka läkare över landstingsgränserna. Motionsyrkandenaavstyrks.dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa:6. beträffande upphävande av lagen om husläkarem.m.att avslår motionerna 1993/94:So430 yrkandena 3, 8och 10 delvis, 1993/94:So443 yrkandena 1 och 3, 1993/94:So462yrkandena 1 och 3 och 1993/94:So476 yrkande 1.6.