bet · GH01KrU18 · 1994-03-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner som avserövergripande kulturfrågor. Även några mer avgränsade frågorbehandlas.Frågan om innehållet i den svenska kulturpolitiken har sedanvåren 1993 varit föremål för ett omfattande utredningsarbete iparlamentariska kommittéer. , som skall utredakulturpolitikens inriktning, och , som slutfört sitt uppdrag attutreda frågan om kulturens internationalisering, har tillsattsefter förslag av kulturutskottet och uttalande av . Tvåandra utredningar, nämligen ochTeaterutredningen, har, sedan särskilda utredare tillsatts avregeringen, genom tilläggsdirektiv fått parlamentarisksammansättning i enlighet med vad uttalat efterförslag av utskottet. skall göra en översyn avmål- och strukturfrågor m.m. inom det statliga ochstatsunderstödda museiväsendet. skall göra enöversyn av betydelse för teaterlivet ochansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna.Eftersom beslut om utredningsarbetet och formerna för detta iallt väsentligt skett efter önskemål som kulturutskottetframfört, råder det inom utskottet enighet om att det finnsstarka skäl som talar för att utskottet i frågor som omfattas avutredningsarbetet inte skall göra uttalanden som i vart fall kanuppfattas som att utskottet föregriper detta arbete. Dennabedömning kommer till uttryck i utskottets motivering till sittställningstagande till många av de motionsyrkanden som behandlasi betänkandet. Även i frågor där det i sak råder olikauppfattningar om den lämpligaste lösningen har utskottet såledeskunnat enas om en gemensam motivering. Utskottet har framhållitatt eftersom utredningarna fått parlamentarisk sammansättningframstår det som naturligt att synpunkter som framförtsmotionsvägen av företrädare för olika politiska partier medlätthet kan lyftas fram inom utredningarna.I vissa fall har ledamöter i utskottet krävt att riksdagenskall göra uttalanden i de motionsvägen väckta frågorna, iflertalet fall främst i syfte att utredningsarbetet skall fåviss inriktning. Vid betänkandet har fogats tio reservationeroch ett särskilt yttrande. 1993/94:Kr215 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de statliga kulturutgifterna.1993/94:Kr218 av My och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ges uppdraget att verkasåsom statligt ansvarsmuseum.1993/94:Kr219 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kulturen.1993/94:Kr220 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till bibliotekslag ienlighet med vad i motionen anförts.1993/94:Kr227 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en bibliotekslag.1993/94:Kr228 av Per och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sättet för besked om stöd tillverksamma inom kulturområdet.1993/94:Kr242 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barnkultur i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kultur i Skåne.1993/94:Kr243 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om museet.1993/94:Kr252 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att studera kulturen somlokaliseringsfaktor.1993/94:Kr254 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturella stödjepunkter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stöd till enskilda konstnärer i störreutsträckning borde knytas till projekt eller avgränsade uppdrag.1993/94:Kr256 av och (kds) variyrkas att hos regeringen begär en ekonomiskexpertutredning om kulturens betydelse som lokaliserings- ochproduktivitetsfaktor i , i enlighet med vad i motionenanförts.1993/94:Kr257 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kultur och regional utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheterna att ge regionala och lokalamuseer ett nationellt ansvar inom vissa områden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett regionalt ansvar för iGöteborg.1993/94:Kr259 av och (kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av uppföljning så att barn- ochungdomskulturen verkligen prioriteras och anpassas till de ungasbehov.1993/94:Kr267 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de regionala museernas barn- ochungdomsverksamhet.1993/94:Kr289 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturpolitikens mål och inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett mångkulturellt perspektiv påkulturpolitiken,3. att till för /95anvisar utöver vad regeringen föreslagit tillutveckling av regionala kulturcentra i enlighet med vad imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturkonsulenter och regionalakulturcentra,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibliotekslag,1993/94:Kr290 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om som nytt kulturellt centrum.1993/94:Kr291 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om museet.1993/94:Kr293 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om enbibliotekslag.1993/94:Kr298 av m.fl. (s, -) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en musik- och dansteater i Norrland.1993/94:Kr304 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bidrag till kultur i Skåne.1993/94:Kr307 av m.fl. (s) vari yrkas55. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de statliga kulturinstitutionernaskall redovisa sina insatser för barn och ungdom,56. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vidga begreppet kultur för barn ochungdom till att även omfatta medierna,58. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handlingsprogram för att främjahandikappades deltagande i kulturlivet,59. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Arbetsmarknads- och Kulturdepartementensarbetsgrupp,62. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utställningsersättning,67. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nationell fond för särskilt värdefullakulturmiljöer,69. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturell jämlikhet,71. att hos regeringen begär förslag om enbibliotekslag.1993/94:A468 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kultursatsningar i . Utredningsarbete på kulturområdetInnehållet i den svenska kulturpolitiken är för närvarandeföremål för ett omfattande utredningsarbete i parlamentariskakommittéer.Kulturutredningen skall utreda kulturpolitikens inriktning(dir. 1993:24).Museiutredningen skall göra en översyn av mål- ochstrukturfrågor m.m. inom det statliga och statsunderstöddamuseiväsendet (dir. 1993:26 och 1993:51).Teaterutredningen skall göra en översyn av Riksteaternsbetydelse för teaterlivet och ansvarsfördelningen mellanRiksteatern och länsteatrarna (dir. 1993:25 och 1993:50).Internationella kulturutredningen har slutförtsitt uppdrag att utreda frågan om kulturens internationalisering(dir. 1993:52).Kulturutredningen och Internationella kulturutredningenhar tillsatts efter förslag av kulturutskottet och uttalande avriksdagen. De båda övriga utredningarna har, sedan särskildautredare tillsatts av regeringen, genom tilläggsdirektiv fåttparlamentarisk sammansättning i enlighet med vad riksdagenuttalat efter förslag av utskottet.Kulturutredningen har i uppgift att göra en utvärdering av kulturpolitikens hittillsvarandeinriktning med utgångspunkt kulturpolitiska mål, värdera kulturpolitiken med hänsyn till effekterna av deresurser som har satsats, göra en samlad bedömning av vilka krav och utmaningar somkulturpolitiken har att möta och på längresikt, göra en analys av kulturverksamheternas ochkulturinstitutionernas utvecklingsmöjligheter, lämna förslag om eventuellt förändrade mål förkulturpolitiken, precisera statens ansvar för kulturpolitiken, lämna förslag till åtgärder för att främja kulturlivet och enpositiv utveckling av kulturen.Särskild uppmärksamhet bör ägnas decentraliseringsmålet ochhur tillkomsten av kulturella centrum i landet kan främjas.Utredningen bör noga beakta sambandet mellan de kulturpolitiskaställningstaganden som görs av staten resp. kommunerna ochlandstinget. Utredningens överväganden bör göras utifrånförutsättningen att de offentliga utgifterna inte kan ökas.I utredningsdirektiven görs en utförlig genomgång av uppdragettill utredningen. I avsnittet med rubriken anförs bl.a. att utredningen bör beskrivakulturpolitikens huvuduppgifter och att beskrivningen börgrundas på bedömningar av vår tids samhällsförändringar ochvilka krav som följer av dessa. Statens ansvar bör analyseras.Utredningen bör ha frihet att själv välja vilka aspekter påkulturpolitiken som den önskar lyfta fram i sammanhanget. Föregen del pekar dock kulturministern på ett antal viktiga ämnensom hon anser det vara angeläget att utredningen uppmärksammar.Dessa anges under följande rubriker, nämligen (1) Kulturellacentrum, (2) Kulturen i det mångkulturella , (3) Deninternationaliserade kulturen, (4) Medieutvecklingen ochkulturpolitiken, (5) Värnet av kulturarvet, (6) Insatser förbarn och ungdom, (7) Folkbildningen, (8) Kulturens finansiering.I ett annat avsnitt, Kulturpolitikens genomslagskraft, framhållsbl.a. att de offentliga kulturpolitiska instrumenten samtförutsättningarna för styrning, bl.a. genom resurser, iframtiden väsentligen kommer att vara desamma som i dag.Kulturpolitikens genomslag kommer i hög grad att vara beroendeav hur resurserna och instrumenten används. En del avutredningens uppdrag, anförs det i direktiven, bör därför varaatt söka identifiera de hinder som kan finnas förkulturverksamheternas och institutionernas positiva utveckling.Bedömningarna av kulturpolitikens genomslagskraft bör bl.a. utgåfrån ambitionen att kvalitet, professionalism och mångfald bör främjas, kulturpolitiskt stöd bör ge iakttagbara effekter samt främjaförnyelse och utveckling, en ändamålsenlig och tydlig roll- och ansvarsfördelningmellan olika beslutsnivåer i kulturpolitiken äreftersträvansvärd, kulturskapare skall ha goda villkor för sitt arbete.Utredningen bör pröva om det finns skäl att föreslåförändringar inom kulturområdets myndighetsstruktur, ansvars-och anslagsfördelningen mellan myndigheterna samtkulturbudgetens anslagsstrukturer. Utredningen bör granska omden nuvarande formen för statsbidrag till regionalakulturinstitutioner är ändamålsenligt utformad. I sammanhangetanför kulturministern att hon bedömt att det inom två områdenfinns särskilda skäl att pröva behovet av mer omfattandeförändringar av institutionsstruktur och ansvarsförhållanden.Kulturministern hänvisar till att särskilda utredare därförskall tillkallas på musei- och teaterområdena. Samråd bör skemed dessa utredare, bl.a. i frågor som gäller statsbidraget tillde regionala kulturinstitutionerna. Ett underavsnitt tillavsnittet Kulturpolitikens genomslagskraft har rubrikenKonsekvenser av kulturpolitik. Det framhålls attutredningens uppdrag innehåller tydliga moment av en utvärderingav hur kulturpolitiska mål har uppfyllts. Tilluppdraget fogas önskvärdheten att utredningen överväger om denförda politiken har haft negativa effekter påkulturverksamheternas och institutionernas utveckling.Synpunkten utvecklas närmare. Utredningen bör också göra envärdering av om statens stöd till olika delar av kulturlivetvarit rimligt avvägt och om stödet förändrats på ett sätt sommotsvarar förändringen i kulturverksamheternas villkor ochbehov.Kulturutredningen har i början av innevarande år lagt frambetänkandet (SOU 1994:9) Förnyelse och kontinuitet -- om konstoch kultur . Betänkandet innehåller att antaluppsatser om kulturens framtida roll och vilka krav som kankomma att ställas på kulturpoliken. Uppsatserna har efterönskemål av utredningen skrivits av 20 personer. Uppsatsernaskall bl.a. utgöra underlag för utredningens fortsatta arbete.Kulturutredningen avser att redovisa sitt arbete i slutet avår 1994.Museiutredningen och kommer att redovisasina betänkanden inom kort.I dagarna har Internationella kulturutredningen lagt framresultatet av sitt arbete, nämligen betänkandet (SOU 1994:35)Vår andes stämma -- och andras. Kulturpolitik ochinternationalisering.Beträffande det närmare innehållet i utredningsuppdragenhänvisar utskottet till utredningsdirektiven, till utskottetsbetänkande /93:KrU17 och -- i vissa avseenden -- denföljande framställningen och till betänkanden som utskottetavger om kulturbudgeten.Utskottet vill här också nämna att Expertgruppen för studierav svensk ekonomi () sedan lagt fram rapporten(Ds 1994:16) Varför kulturstöd? -- Ekonomisk teori och svenskverklighet. De bedömningar som redovisas i rapporten har utsattsför kritik i den allmänna debatten.Allmänna synpunkterUtskottet konstaterar inledningsvis att, vid en jämförelse medmotsvarande förhållanden , relativt fåmotionsyrkanden avser övergripande frågor inom kulturpolitiken.Detta är naturligt mot bakgrund av den omfattandeutredningsverksamhet på området som pågår i parlamentariskaformer och som kan beräknas bli avslutad under innevarande år.Eftersom beslut om utredningsarbetet och formerna för detta iallt väsentligt skett enligt önskemål som kulturutskottetframfört, finns det starka skäl som talar för att utskottet ifrågor som omfattas av utredningarbetet inte skall görauttalanden som i vart fall kan uppfattas som att utskottetföregriper detta arbete. Denna bedömning kommer till uttryck iutskottets motivering till sitt ställningstagande till många avde motionsyrkanden som behandlas i följande avsnitt. Även ifrågor där det i sak råder olika uppfattningar om denlämpligaste lösningen har utskottet således kunnat enas om engemensam motivering. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attutskottet framhöll att det, eftersomKulturutredningen fått en parlamentarisk sammansättning,framstår som naturligt att synpunkter som framförts motionsvägenav företrädare för olika politiska partier med lätthet kanlyftas fram inom utredningen. Motsvarande gäller självfallet ifråga om de övriga utredningarna.Kulturpolitikens mål, m.m.I den socialdemokratiska partimotionen Kr307 framhålls att meraktiva insatser för att nå kulturell jämlikhet måste ges högprioritet i allt kulturpolitiskt arbete.Utskottet har inte något att erinra mot synpunkterna imotionen i denna del. Eftersom har som viktigauppgifter att lämna förslag om eventuellt förändrade mål förkulturpolitiken och att precisera statens ansvar förkulturpolitiken påkallar motionsyrkandet inte någon riksdagensåtgärd (yrkande 69).Eftersom arbete inte bör föregripas,avstyrker utskottet också motion Kr289 (v) yrkandena 1 och 2. Imotionen, som är en partimotion, redovisas bl.a. Vänsterpartietssyn på vissa av de nuvarande kulturpolitiska målen.Motionärerna framhåller också angelägenheten av ettmångkulturellt perspektiv på kulturpolitiken.DecentraliseringsfrågorKulturella centrum, m.m.I det betänkande där utskottet uttalade sig för enövergripande kulturpolitisk utredning (bet. 1991/92:KrU18)pekade utskottet på behovet av fortsatta överväganden om hurstrukturen av kulturinstitutioner kan byggas vidare igeografiskt hänseende. Därvid diskuterades relativt ingåendeönskvärdheten av att bygga upp kulturella centrum även utanförStockholm, på platser som har förutsättningar att erbjudakulturverksamheter och konstnärligt skapande av internationellstandard. I sammanhanget hänvisades bl.a. till de synpunkter omsådana centrum som anförts i en Europarådsrapport från år 1990.Kulturutskottet anknöt till det pågående utredningsarbetetinom den parlamentariska beredningen (C 1992:06) om denoffentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regionalnivå och anförde att dessa överväganden kan ge utgångspunkterockså för hur kulturens institutionsstruktur skall byggas i vårtland. Som en annan utgångspunkt för behovet av flerkulturcentrum anknöt utskottet till frågan om kulturensbetydelse för växtkraft och dynamik nationellt och regionalt.I direktiven till anförs att övervägandenmed de utgångspunkter som kulturutskottet angett bör vara ettgrundläggande moment i utredningens arbete.Den lämnade redovisningen leder till slutsatsen att det inteär erforderligt med någon åtgärd med anledning avmotion Kr254 (kds), såvitt däri anförs synpunkter om attkulturella stödjepunkter inte nödvändigtvis behöver erbjudaett brett kulturutbud utan skall kunna representeras av enenskild institution som visat på god kvalitet ur ett såvälnationellt som internationellt perspektiv (yrkande 1). Utskottetanser således att motionsyrkandet ligger inom ramen förKulturutredningens uppdrag.Det får också anses ligga inom uppdrag attta ställning till konkreta förslag rörande kulturcentrum av detslag som framläggs i motion Kr289 (v). Motionärerna vill atttjänster för regionala kulturkonsulenter skall inrättas ochatt ett statligt stöd som successivt trappas av skall utgå föratt finansiera tjänsterna (yrkande 4). Yrkandet avstyrkssåledes.Likaledes avstyrker utskottet ett yrkande i samma motion,Kr289 (v), om att redan för nästa budgetår medel, fem miljonerkronor, skall anvisas till för att stimuleranya initiativ på kulturområdet utanför storstäderna (yrkande3). Utredningsarbetet bör inte föregripas. Därtill kommer attden statsfinansiella situationen är sådan att stor försiktighetmåste iakttas då det gäller att anvisa medel över statsbudgetentill nya ändamål.I finns politisk enighet om att göra Värmlandtill ett sammanhållet kulturlän, framhålls det i motionKr290 (s). kan profileras som ett av de nya kulturellacentrum som ges särskilda utvecklingsmöjligheter, men det kräveren generösare resurstilldelning, anförs det vidare.Utskottet vill framhålla att uppdrag omkulturella centrum avser alla delar av landet och således ävenVärmland. Motionsyrkandet påkallar därför inte någon riksdagensåtgärd (yrkande 4).Andra decentraliseringsfrågorMed hänvisning till statistik om fördelningen av det statligakulturstödet räknat per capita framhålls i motion Kr215 (m) attdet är nödvändigt att en övergripande analys görs av hur enomfördelning av kulturstödet från till andra regionerkan komma till stånd för att skapa någorlunda jämbördig tillgångtill kultur för alla invånare. börenligt motionärerna få tilläggsdirektiv.Utskottet vill med anledning av motionsförslaget framhållaföljande. Då utskottet förordade att enkulturpolitisk utredning skulle tillsättas angavs attutredningens huvuduppgift borde vara att utvärdera i vad mån1974 års kulturpolitiska mål uppfyllts och att därvid särskilduppmärksamhet borde ägnas åt bedömningen avdecentraliseringsmålet. Utskottet framhöll att de statligainsatserna till den regionala utvecklingen på kulturområdetvarit betydande men att det ännu kvarstår önskemål om insatserav betydande omfattning. Utskottet framhöll också -- i sambandmed diskussionen om regionala centrum i landet -- bl.a. att decentrala kulturinstitutionerna har varit och är av storbetydelse för hela landets kulturliv, något som kommit tilluttryck i budgetbedömningar. Utskottets överväganden har senarekommit till uttryck i direktiven till Kulturutredningen.Utredningen får inte lägga fram några förslag som innebärbudgetförsvagningar och detta har inte heller föreslagits avmotionärerna. I utredningsdirektiven understryks emellertid attdet är angeläget att de resurser som ställs till förfogandeanvänds effektivt så att kulturen också kan ges godaekonomiska villkor. Utredningen bör bl.a. bedöma om det inomnuvarande resursramar finns behov av förändringar i den statligakulturbudgeten mot bakgrund av utredningens överväganden omstatens ansvar och önskemålet att främja en långsiktig ochstabil finansiering av prioriterade kulturverksamheter.Utskottet vill här också hänvisa till vad som i åretsbudgetproposition (bil. 12 s. 7) anförs om ökaddecentralisering.Utskottet anser mot bakgrund av den lämnade redovisningen attdet inte är erforderligt med något initiativ medanledning av motionskravet. Utskottet vill tillägga attutredningens ställningstagande då det gäller det statligakulturstödet självfallet måste ske med utgångspunkt i enbedömning av hur de mål som enligt utredningen bör gälla förkulturpolitiken främjas på det mest effektivasättet.Förra året behandlade utskottet utförligt frågan omnationella uppdrag skall kunna ges åt museer eller andrakulturinstitutioner ute i landet som har andra huvudmän änstaten (se bet. 1992/93:KrU17 s. 10--11 och 15--17). Utskottetfann att överväganden rörande denna fråga får anses ligga inomramen för uppdrag. Eftersom varken arbetetinom eller arbetet inom bordeföregripas ansåg utskottet att inte borde göra någotprincipiellt uttalande i frågan, såvitt avsåg museiområdet. Avsammanhanget framgick att motsvarande måste gälla äveninstitutioner på andra kulturområden.Utskottet anser att det inte inträffat någon omständighet somföranleder en ändrad bedömning i angivna hänseende. Utskottetanser därför att motion Kr257 (s) inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd, såvitt däri tas upp frågan om huruvidaregionala och lokala museer skall få möjlighet att ta ettnationellt ansvar inom vissa områden (yrkande 5).Liksom har under den allmänna motionstiden i årväckts motioner som avser ställningen i museiväsendet för tvåGöteborgsmuseer, nämligen och i är ett kommunalt museum förkonsthantverk och design. Museet har tillkommit genomtestamentariska förordnanden till . Museet ingår iGöteborgs museer, som erhåller statsbidrag i form av grundbidragför utställningsverksamheten via anslaget Bidrag till regionalamuseer. I de aktuella motionerna -- Kr218 (m), Kr243 (s)yrkande 2, Kr291 (fp) yrkande 2, Kr257 (s) yrkande 6 -- beskrivsrelativt utförligt museets verksamhet, och museets storabetydelse inte bara för regionen utan för landet i dess helhetunderstryks. Det finns vissa inbördes variationer mellanmotionskraven. Sammanfattningsvis kan de sägas ha till syfte attden resurs som utgör bättre än vad som hitintillsvarit fallet skall tas till vara på det nationella planet.Utskottet har tidigare behandlat motionskrav rörande Röhsskamuseet (se bl.a. bet. 1991/92:KrU1 och 18 samt bet.1992/93:KrU17). Med hänvisning till arbetet inomKulturutredningen och anser utskottet att detinte är erforderligt med någon åtgärd med anledningav motionerna. De avstyrks.Även i tillhör Göteborgsmuseer och erhåller statsbidrag via grundbidragssystemet.Utskottet har vid en rad tillfällen behandlat motionsyrkandenrörande museets ställning (se bl.a. bet. 1991/92:KrU1 och 18samt bet. 1992/93:KrU17). Utskottet har konstaterat att deetnografiska samlingarna i och kompletterarvarandra och understrukit vikten av ett nära samarbete mellan deetnografiska museerna i dessa städer. I motion Kr291 (fp) villmotionärerna att de båda museerna skall få ettgemensamt samordningsansvar inom verksamhetsområdet (yrkande 1).Utskottet anser att det inte är motiverat med någotriksdagsinitiativ med hänsyn till det pågående utredningsarbetetinom och . Motionsyrkandet bördärför inte föranleda någon åtgärd.Även i motion Kr298 (s,-) tas upp frågan om att ge enicke-statlig kulturinstitution nationell status. Motionärernalämnar en utförlig redovisning för arbetet på att skapa enmusik- och dansteater i . Motionärerna redovisar attde fyra nordligaste landstingen, , ,, och kommuner samt och Härnösandstift gemensamt bedriver detta arbete.