bet · GH01KU18 · 1994-05-31 00:00:00 — Den statsfinansiella effekten av enföreslagen besparing skall alltid nettoberäknas.Samtliga anslag inom ett utgiftsområde skall behandlas som ettpaket, där fördelningen mellan anslagen avgörs genom ett beslut.Den samlade anslagsnivån får inte överstiga den ram riksdagentidigare lagt fast. Budgetprocessen avslutas med attfinansutskottet gör en sammanställning av statsbudgeten somriksdagen därefter överlämnar till regeringen.1.3.2.5 uppgifterFörslaget innebär att finansutskottet får nya befogenheter påolika områden. Sålunda skall utskottet bereda ärenden om ramarför utgiftsområden och om beräkningar av statens inkomster (RO4:5). Vidare får finansutskottet initiativrätt i frågor avekonomisk-politisk art inom andra utskotts beredningsområden (RO3:7). Utskottet skall också beredas tillfälle att yttra sig överförslag från andra utskott som bygger på initiativ inomriksdagen, om förslaget kan leda till mer betydande framtidaekonomiska konsekvenser (RO 4:8).1.3.2.6 Tider för propositionsavlämnandeFörslaget innebär i huvudsak dels att bestämmelserna i 3:3om sista dag för propositionsavlämnande tas bort och ersätts meden bestämmelse om att på förslag av talmannen fårbesluta om de tidpunkter som skall gälla för avlämnande avpropositioner vid varje , dels att tidpunkten förbudgetpropositionens och vårbudgetens avlämnande anges somtidigare i RO men flyttas till en tilläggsbestämmelse, 3.2.1.Budgetpropositionen skall enligt förslaget avlämnas senast den20 september. Under ett valår föreslås att budgetpropositionen,om regeringen sitter kvar efter ett val, avlämnas senast envecka efter öppnande. En ny regering skall avlämnasitt budgetförslag senast efter det att den tillträtt.Budgetpropositionen skall dock aldrig avlämnas senare än den 15november. En nyvald regering bör i budgetpropositionen redovisaförslag till reviderade riktlinjer för budgetpolitiken för såvälnärmast efterföljande år som närmaste femårsperiod. Regeringenfår avlämna en ekonomisk vårproposition med riktlinjer för denframtida ekonomiska politiken och tilläggsbudget senast den 15april.Den tid har till sitt förfogande för beredningen avbudgetförslaget begränsas under ett valår. Det finns enligtutredningen två alternativa lösningar på detta problem. Ettalternativ är att en provisorisk budget fastställs omedelbartföre , varefter den definitiva budgetregleringengenomförs en bit in på det nya året. Ett annat alternativ är enförenklad behandlingsordning som gör det möjligt att avslutabudgetarbetet före budgetårsskiftet.Enligt förslaget bör inte nu binda sig för någonsärskild lösning utan bör kunna anpassa beredningsformen tillden aktuella situationen ett valår.1.3.2.7 Den allmänna motionstiden och tid för motioner medanledning av budgetpropositionenFörslaget innebär att den allmänna motionstiden förläggs tillbörjan av och utgår med motionstiden påbudgetpropositionen (RO 3:10). Motionstiden påbudgetpropositionen beräknas enligt de generella reglerna i RO3:11, enligt vilka motion med anledning av proposition fårväckas från den dag då propositionen anmäldesi kammaren. kan på förslag av regeringen besluta omkortare motionstid. Regeringen kan således begära förkortadmotionstid på budgetpropositionen, om denna på grund avregeringsskifte avlämnas mycket sent under hösten.1.3.2.8 Särskilt yttrandeI ett särskilt yttrande till principbetänkandet Reformerariksdagsarbetet! anförde () attrambeslutsmodellen i någon mån vidgar möjligheten till en samladbedömning av hela budgeten och därför är ett steg framåt men attdet vore bättre att införa den s.k. yttrandemodellen. Deninnebär att utskottens överväganden om sina respektivebudgetavsnitt framförs i yttranden till finansutskottet, somdärefter avger ett samlat budgetbetänkande till riksdagen.1.3.3 MotionerI följdmotion 1993/94:K29 begär () attriksdagen avslår utredningens förslag om införande avrambeslutsmodellen i budgetarbete.Motionären anför att förfarandet enligt rambeslutsmodellen iprincip är det rakt motsatta till dagens system, där summan avalla enskilda riksdagsbeslut bestämmer budgetens omslutning.Storleken på budgetutrymmet kan enligt motionären delvisregleras av själv. Det är enligt motionärenfinansutskottets uppgift att finna vägar till finansiering avdet som fackutskotten föreslår, men utskottet har inte kompetensatt fastställa fackutskottens ramar. Motionären anser att detvore fel att begränsa utskottens handlingsutrymme till en ramsom inte tar hänsyn till oförutsedda händelser eller tillmotioner eller utskottsinitiativ.I en annan följdmotion 1993/94:K47 begär () att avslår förslaget om ändring avbudgetprocessen. Motivet för detta är att förslaget inskränkerstatsmakternas möjligheter att prioritera full sysselsättning.Som exempel på sådana inskränkningar anförs att regeringenenligt förslaget hindras från att lägga fram särpropositioneroch att utskottens kompetens i sakfrågor inte längre skall fällaavgörandet vid budgetbehandlingen i . Förslaget kanenligt motionären ses som en anpassning till EU:s ekonomiska ochmonetära union, vars hittillsvarande politik leder till högarbetslöshet.I följdmotion 1993/94:K48 yrkande 3 föreslår . (v) att beslutar att fackutskotten alltid skallyttra sig innan beslut fattas som berör deras kompetensområde.Enligt motionärerna bör förslag om den ekonomiska politiken inteantas utan en seriös beredningsprocess i riksdagen.Partiledaröverenskommelser på den ekonomiska politikens områdehar bundit behandling och åsidosatt roll.Det skulle också enligt motionärerna bli fallet omfinansutskottet utan yttrande från fackutskott skulle kunna gåin på de olika fackutskottens områden. Det föreliggandeförslaget skulle medföra att utskottens vidare arbete efterbeslut om ramar blir mycket hårt bundet. Det bör enligtmotionärerna vara möjligt för att göra extra insatsereller att fördela om resurser mellan utskotten, om situationenså kräver.I följdmotion 1993/94:K49 begär och , båda (s), att avslår utredningens förslag vadavser budgetbehandlingen i . Motionärerna befarar attriksdagens och de enskilda ledamöternas inflytande överbudgetbehandlingen kommer att avsevärt minska genom denföreslagna rambeslutsmodellen. Det är också enligt motionärernaviktigt att fackutskotten även framgent har en stark ställningoch inte avskärmas från budgethanteringen. Det finns enligtmotionärernas mening ingen grund för påståendet att utskottenskulle vara utgiftsdrivande. Det är också viktigt attsäkerställa oppositionens möjligheter att få gehör för sinaförslag, anser motionärerna. Utredningens förslag bör därförinte ligga till grund för något beslut av . Dessafrågor bör bli föremål för ytterligare överväganden.I följdmotion 1993/94:K50 begär och , båda (v), att som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad i motionen anförts ommotionsrätten, beredningsprocessen och kammarens behandling avmotionsyrkanden.När det gäller utskottsarbetet anför motionärerna att detfinns en risk att beredningen i budgetprocessens andra steg blirsummarisk för motionsyrkanden som ligger utanför den avriksdagen fastställda ramen. Det finns också en påtaglig riskför att fackutskotten får en försvagad ställning irambudgetmodellen.Partimotionerna kommer troligen att anpassas till den nyaordningen, men det är enligt motionärerna något oklart hurmotioner som inte är anpassade till modellens krav ellermotionsyrkanden som inte ryms inom de föreslagna ramarna kommeratt behandlas. Det finns en risk att sådana motioner inte kommeratt ställas under proposition av talmannen i kammaren. En sådanutveckling skulle i viss mån minska ledamöternas personligaansvar till förmån för ett mera anonymt belutsfattande medhänvisning till bindande rambeslut. Det kan också uppståtolkningsproblem när medel skall flyttas från ett anslag tillett annat, eftersom det inom ramanslagen kan finnas olikaanslagstyper. De problem som tagits upp i motionen är enligtmotionärerna komplexa och bör bli föremål för ytterligareöverväganden.I motion 1992/93:K313 begär () att riksdagenbeslutar att behandlingen av statsbudgeten skall ändras så attbudgeten tas eller förkastas i sin helhet i ett beslut.Motionären anför att det finns en mycket allvarlig brist i vårkonstitution och dess tillämpning när det gäller förmågan attorganisera budgetbehandlingen och att utforma en långsiktigthållbar statsskuldspolitik. Enligt motionären finns det skäl attreformera arbetssätt med inriktning på att inskränkaledamöternas förslagsrätt, att ge finansutskottet en överordnadoch samordnande uppgift och att ägna mer resurser åt attutvärdera den förda politiken. bör, anser motionären,stärka sin roll som centrum för övergripande och utvärderandeanalys och inte utnyttjas för detaljgranskning av enskildautgiftsområden och anslag.1.3.4 Utskottets bedömningUtskottet har inga invändningar mot utredningens förslag idenna del, varför utredningens förslag tillstyrks vad avserprincipen om en heltäckande budgetproposition m.m., attriksdagen får möjlighet att besluta att utgifter påstatsbudgeten skall hänföras till visst utgiftsområde, att dens.k. rambeslutsmodellen införs, att tider för överlämnande avpropositioner ändras, att den allmänna motionstiden och tidenför motioner med anledning av budgetpropositionen ändras.Dessa ändringar svarar mot punkterna 2--6 i 1993/94:TK2 s. 6.Utskottet avstyrker följdmotionerna K29, K47, K48 yrkande 3,K49 och K50 samt motion 1992/93:K313.1.4 Förlängning av m.m.1.4.1 Gällande bestämmelserEnligt riksdagsordningen 1 kap. 2 § samlas efterriksdagsval till lagtima på tid som anges i 3 kap. 5 §regeringsformen. Enligt den sistnämnda paragrafen samlas nyvaldriksdag på femtonde dagen efter valdagen, dock tidigast påfjärde dagen efter det att valets utgång har kungjorts.Riksdagens valperiod är tiden från det den nyvalda riksdagenhar samlats till dess den närmast därefter valda riksdagensamlas. Enligt 1 kap. 2 § riksdagsordningen samlas närordinarie riksdagsval inte hålls till lagtima , om annan dag elleroktober inte fastställts av vid föregående riksmöte.Enligt 1 kap. 3 § riksdagsordningen samlas tillurtima , om regeringen eller talmannen förordnar omdetta. Om minst 115 av ledamöter begär det, ärtalmannen skyldig att utlysa urtima riksmöte.Lagtima som har inletts , septembereller oktober skall enligt 1 kap. 4 § riksdagsordningen avslutassenast följande år. Annat pågår så längeriksdagen finner det nödvändigt. Har regeringen förordnat omextra val, kan den under återstoden av valperioden beslutaavbryta riksmötet.Enligt 1 kap. 7 § riksdagsordningen överläggertalmanskonferensen om åtgärder som kan främja planmässighet iriksdagens arbete och överväger därvid vilka längre uppehåll iriksdagsarbetet som skall förekomma under riksmötet.1.4.2 föreslår i 1993/94:TK1 vissa förändringarav riksmötet.I korthet innebär förslaget att pågår till dess nytt börjar och atturtima slopas; att talmannen beslutar vilka längre uppehåll som skall görasi kammarens arbete (plenifria veckor) under ett ; att uppehåll avbryts om talmannen kallar tillsammanträde eller om regeringen eller 115 av riksdagensledamöter begär det; att talmannen på regeringens begäran kan avbryta kammarenssammanträden fram till nästa om regeringen förordnat omextra val; att sommaruppehållet blir kortare men i gengäld kan flerplenifria veckor planeras in i arbetsschemat.Den mer flexibla planering av riksdagsåret som utredningensträvat efter förutsätter att inte är bunden av någontidsram för sitt arbete. Därför föreslås att sluttidpunkten den15 juni utgår. I stället bör enligt förslaget talmannen ochtalmanskonferensen få vidgade befogenheter och ökat ansvar närdet gäller den årliga planeringen av riksdagsarbetet.Plenifria veckor bör enligt utredningen läggas in regelbundeti kammarens arbetsschema och längre plenifria uppehåll göraskring jul, påsk och . I den utsträckning det ansesbehövligt förutsätts utskotten sammanträda även under plenifriaveckor/perioder.Utredningen föreslår som tidigare framgått en omläggning avbudgetåret till kalenderår, där den allmänna motionstidenförläggs . Denna förändring bör enligt utredningenleda till en jämnare arbetsrytm.Utgångspunkten för utredningens förslag är att pågårtill dess nytt börjar. Det årliga avslutasdärigenom först i och med att ett nytt börjar. Sistariksmötet avslutas när den nyvalda riksdagensamlas. Valperioden blir varje riksdags oavbrutna arbetsperiod.Arbetsperioden indelas i sin tur i årliga riksmöten ochriksmötet i veckor med eller utan plenum. blirdärigenom alltid samlad och lagtima möte pågår alltid, varvidbehov av urtima faller bort. Lagtima behövs då inteheller som beteckning på annat riksmöte.Nuvarande bestämmelser om inkallande av urtima riksdagföreslås överföras till en skyldighet för talmannen att kallariksdagen till sammanträde om en viss minoritet -- 115 ledamöteri -- eller regeringen begär det. Regeringens möjlighetatt avbryta om den förordnat om extra val omvandlasenligt förslaget till en möjlighet för regeringen att begära atttalmannen beslutar att kammarens sammanträden skall avbrytasfram till nästa riksmöte.En följd av att valperioden betraktas som en oavbrutenarbetsperiod är att beslut om uppskov av ärenden mellanriksmöten i samma valperiod inte skall behöva fattas.Huvudregeln är att ett ärende skall avgöras under den valperioddet väckts. Enligt förslaget förfaller dock obesvarade frågoroch interpellationer när ett nytt börjar.Utredningen förutsätter att förslag till följdlagstiftningläggs fram av regeringen med undantag för vissa riksdagsinternaförfattningar. Utskottet instämmer för sin del i utredningensbedömning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.1.4.3 MotionenI motion 1992/93:K307 föreslår m.fl. (s)att hos talmanskonferensen begär attRiksdagsutredningen får i uppdrag att utarbeta förslag till ettnytt tidsschema och ändrade arbetsformer i . Enligtmotionären innebär de nuvarande förhållandena svårigheter förledamöterna att få tid för sitt arbete hemma i valkretsen.Ledamöterna bör kunna vistas i sina valkretsar flersammanhängande perioder under pågående än vad som ärmöjligt. Motionärerna föreslår att var tredje eller eventuelltvar fjärde vecka under skulle vara sammanträdesfri. Omen förändring av arbetsrytmen skulle underlättas av attriksmötet startar tidigare bör detta enligtmotionärerna övervägas.1.4.4 Utskottets bedömningUtskottet har inga invändningar mot utredningens förslag tilländringar i denna del. Det gäller förläggning itiden, slopande av urtima , talmannens möjlighet att påregeringens begäran avbryta kammarens sammanträden vidförordnande om extra val, talmannens skyldighet att avbrytauppehåll och kalla till sammanträde om regeringen eller 115ledamöter av begär det och att talmannen beslutar omplenifria veckor under ett . Utskottet tillstyrker dessaförslag.I motion 1992/93:K307 föreslås att får iuppdrag att utarbeta förslag till ett nytt tidsschema ochändrade arbetsformer i . Utredningen har framförtuppfattningen att fler plenifria veckor kan planeras in iarbetsschemat, då sommaruppehållet förkortas till följd av dennya och mer flexibla ordning för arbete somutredningen föreslår. Av utredningen framgår också att förslageti denna del syftar till en ökad flexibilitet i planeringen avriksdagens arbete. En omdisponering av riksdagsåret skall kunnagöras tillfälligt, successivt eller direkt utan ändradlagstiftning. framstår regelbundna uppehåll iriksdagsarbetet som mer motiverade än nuvarande långasommaruppehåll, anser utredningen.Utskottet anser för sin del att i sitt arbete intebör bindas till några definitiva tidsramar. Planeringen avförläggningen av sammanträdena ankommer på talmannen i samrådmed talmanskonferensen. Det demokratiska motivet till desammanträdesfria veckorna är enligt utskottets mening attledamöterna då utför viktiga delar av det politiska arbetet isina valkretsar. Utskottet förutsätter att talmanskonferensen iden framtida planeringen av kammarens arbetsschema beaktar desynpunkter som och motionären framfört.Därmed får motionärens önskemål i sak anses uppfyllda. Någonbegäran hos talmanskonferensen om uppdrag tillRiksdagsutredningen behövs inte, varför motion 1992/93:K307avstyrks.1.5 Slopande av det sammansatta finans- och skatteutskottet1.5.1 Gällande bestämmelserEnligt 8 kap. 6 § regeringsformen kan finans- ochskatteutskotten då ej pågår efterbemyndigande i lag om annan skatt än skatt på inkomst,förmögenhet, arv eller gåva, på förslag av regeringen bestämmaom skattesatsen eller besluta att skatt som avses i lagen skallbörja eller upphöra att utgå. Finans- och skatteutskotten utövarsin beslutanderätt vid gemensamt sammanträde. Beslut fattas påriksdagens vägnar genom lag. Lag som finans- och skatteutskottenhar beslutat med stöd av bestämmelsen skall av regeringenunderställas inom en månad från början av närmastföljande . prövar lagen inom en månaddärefter. Möjligheten för finans- och skatteutskotten attgemensamt besluta om indirekta skatter infördes genom den nyaregeringsformen men har aldrig utnyttjats.1.5.2 föreslår att bestämmelsen i 8 kap. 6 §regeringsformen enligt vilken finans- och skatteutskotten kanfatta vissa provisoriska beslut om indirekta skatter under dentid då inte pågår slopas. En särreglering i fredstidendast av det skälet att har sommaruppehåll är intelängre befogad, anser utredningen. Förslaget medför vissaföljdändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Enligtförslaget bör även skattefullmakterna i olika skattelagarslopas. Sådana fullmaktsbestämmelser finns enligt utredningen ilagarna om mervärdesskatt, allmän energiskatt, dryckesskatt,försäljningsskatt på motorfordon och skatt på vissa resor.1.5.3 Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att möjligheten för finans- ochskatteutskotten att fatta beslut i skattefrågor enligtbestämmelserna i 8 kap. 6 § regeringsformen aldrig kommit tillanvändning. Utskottet finner, i likhet med utredningen, att ensärskild reglering i fredstid på detta område endast av detskälet att har sommaruppehåll inte är befogad,eftersom med den föreslagna ordningen kommer att pågåständigt. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet förslaget attfinans- och skatteutskottens befogenhet i detta hänseendeslopas. Utskottet tillstyrker också att skattefullmakterna iolika skattelagar slopas. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.1.6 Frågeinstitutet1.6.1 Gällande bestämmelserEnligt 12 kap. 5 § RF får riksdagsledamot framställa frågatill statsråd i angelägenhet som angår dennes tjänsteutövning.Frågeinstitutet regleras närmare i riksdagsordningen 6 kap. 2 §.Enligt denna bestämmelse skall en fråga ha ett bestämtinnehåll. När en fråga besvaras får endast den ledamot som harframställt frågan och det statsråd som lämnar svaret delta iöverläggningarna. Annan ledamot får dock vid förfall förfrågeställaren ersätta denne.I tilläggsbestämmelse 6.2.2 föreskrivs att frågor besvaras viden frågestund som sammanträder. Frågorsom besvaras skall ha ingivits till kammarkansliet senast kl. 10på fredagen i . Talmannen har befogenhet attbesluta om avvikelser från bestämmelserna i vissa fall. Efterdet att frågesvaret lämnats får varje talare ordet högst fyragånger. Det första anförandet får räcka högst ochvarje följande anförande längst en minut. Talmannen kan medgeytterligare anföranden på längst en minut.1.6.2 föreslår att det genom en ändring iriksdagsordningen öppnas en möjlighet att få skriftliga svar påfrågor som framställs under uppehåll i kammarens sammanträden.Skriftliga svar bör förekomma endast under uppehåll som planerasomfatta än , dvs. under det längresommaruppehållet. Det får enligt förslaget ankomma på talmannenatt efter samråd med talmanskonferensen besluta om och undervilken/vilka perioder skriftliga svar skall förekomma. Normaltbör perioden inledas efter sista sammanträdet ochavslutas en innan nytt börjar. Periodenbryts om en frågestund läggs in under sommaren.Skriftligt svar skall enligt utredningsförslaget sändas tillfrågeställaren och till kammarkansliet. Om en fråga intebesvarats skall statsrådet meddelakammarkansliet att frågan ej kommer att besvaras eller att denbesvaras . Frågorna och svaren fogas som bilaga tillriksdagens protokoll.Enligt utredningen kan nya överväganden behöva göras närerfarenheter vunnits av den nya ordningen.1.6.3 MotionernaI motion 1992/93:K301 yrkande 1 begär () attriksdagen beslutar att frågeinstitutet förändras så att det blirmöjligt att framställa frågor även avseende och dessverk. Motionären anför bl.a. att frågor i borde kunnariktas inte bara till statsråd utan även till talmannen i hennesegenskap av ordförande i förvaltningsstyrelse och attdet även kan finnas skäl att införa en rätt att ställa frågortill ordföranden i KU angående verk och kanske ocksåtill ordförandena i revisorer ochriksbanksfullmäktige.I motion 1992/93:K301 yrkande 2 begär () attriksdagen beslutar att frågeinstitutet ändras så att det kananvändas även . Motionären hänvisar till arbetet inomRiksdagsutredningen vad gäller frågan om att avsesfungera permanent under hela mandatperioden. Därigenombortfaller hindret mot att avge frågesvar undersommaruppehållet. För svar på frågor och interpellationer kanman tänka sig en "minisession" . Ettalternativ vore att införa ett skriftligt frågeinstitut.I motion 1992/93:K301 yrkande 3 begär () attriksdagen beslutar att prov med kortare talartider för såvälfrågande som svarande genomförs. Motionären anför att det finnsskäl att i fortsatta försök med nya former vid frågestundernasträva efter ett ökat tempo genom t.ex. begränsning avtalartiden till 30 sekunder.I motion 1993/94:K305 begär () att riksdagenger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att inreda en lokal lämpadför fråge- och interpellationsdebatter. Bakgrunden tillförslaget är att fråge- och interpellationsdebattersedan länge försiggår i en ödsligt tom kammare. Plenisalen ärenligt motionären illa lämpad för dessa sammanträden. I sambandmed att f.d. nu byggs om för riksdagensbruk borde det enligt motionären finnas möjlighet att inreda ettrum med platser för ett lämpligt antal ledamöter samt åhörare.1.6.4 behandling i riksdagenI motion 1989/90:K202 av () och BengtHarding () föreslogs att skulle besluta omsådan försöksverksamhet att frågor som framställs avriksdagsledamot skulle kunna besvarasskriftligt. Frågor framställda , juli, augustiresp. september borde enligt motionärerna kunna besvaras senasti slutet av samma månad.Utskottet ansåg (1989/90:KU36) att syftet med att framställaen fråga i de allra flesta fall torde vara inte bara att inhämtainformation utan också kunna följa upp denna information meddiskussion. Mot denna bakgrund avstyrktes motionen.I motion 1986/87:K304 yrkandena 2 och 3 av () föreslogs att skulle besluta att på försökförlägga frågestunder och/eller interpellationsdebatter tillendera av de gamla kammarsalarna och att skulle uppdratill förvaltningsstyrelsen att vidta nödvändiga arrangemang föratt verkställa detta.Utskottet (KU 1987/88:43) anförde att en flyttning av vissadebatter till mindre lokal inte skulle ha några påtagligafördelar från debattsynpunkt. Däremot skulle det enligtutskottet innebära praktiska svårigheter. Utskottet avstyrktemot denna bakgrund motionen i denna del.1.6.5 Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är frågeinstitutet en viktig del avriksdagens fortlöpande kontroll av regeringen. Mot dennabakgrund anser utskottet, liksom utredningen, att det ärotillfredsställande att ledamöterna saknarmöjlighet att genom en fråga till ett statsråd få information ioch påverka en aktuell eller annars angelägen fråga. Därför ärdet enligt utskottets mening viktigt att en sådan ordning skapassom möjliggör kontinuerliga kontakter mellan regeringen ochriksdagen. Utredningen föreslår att ledamöterna får möjlighetatt ställa frågor till statsråden och attfrågorna besvaras skriftligt. Mot den här redovisade bakgrundentillstyrker utskottet utredningens förslag i denna del. Därmeduppfylls även i huvudsak önskemålen i motion 1992/93:K301yrkande 2.