bet · GI01KU22 · 1994-12-07 00:00:00 — Somexempel nämns överläggningar med partiledarna och andrakontakter med företrädare för partier under olikaärendens beredning.I propositionen behandlas också frågan om information tillriksdagen om vad som skall förekomma på möten med består av medlemsstaternas stats- ellerregeringschefer och sammanträder som regel en gång per skall enligt artikel. D i Maastrichtfördragettillföra unionen de impulser som är nödvändiga för dessutveckling och skall fastställa allmänna politiska riktlinjer idetta avseende.EG-lagsutredningen ansåg det -- främst med tanke på depolitiska bindningar som uppstår i -- naturligtatt ges information också om den ståndpunkt Sverigeskall inta i de frågor som skall avhandlas på kommande möten idetta råd.Regeringen förklarar att den delar utredningens mening attinformation också skall lämnas rörande frågor som skall tas uppi . Det ligger enligt regeringen också i sakensnatur att skall kunna begära att information lämnas isådana frågor. Något förslag till författningsreglering om dettaläggs inte fram.Regeringen understryker även i detta sammanhangutrikesnämndens betydelse.Talmanskonferensens förslagRiksdagen har (förs. 1993/94:TK3, bet. KU18) fattatett principbeslut om inrättandet av en med uppgift att samråda med regeringen inför beslut iEuropeiska unionens råd, . Den skulle ha samma antalledamöter och sammansättning som utskotten. Formerna förnämndens arbete, kontakter med utskotten, behovet avkansliresurser och andra frågor skulle utredas vidare, i förstahand av expertgrupp.I det nu lämnade förslaget 1994/95:TK1 föreslås att iriksdagsordningen införs en bestämmelse enligt vilken riksdageninom sig skall tillsätta en unionen församråd enligt regeringens förslag till anslutningslag.MotionerI den under allmänna motionstiden väckta motionen1993/94:U508 av m.fl. (fp) begärs (yrkande 3) etttillkännagivande om behovet av att vid en svenskEU-anslutning inrättar ett utskott där regeringen förankrar sinaställningstaganden innan beslut fattas i ministerrådet.Enligt motion 1994/95:U15 av m.fl. (v) ärpropositionen relativt oprecis i sin diskussion om riksdagensinflytande över arbete i EU. Formerna för samråd ochinformation är vagt definierade. I allt som omfattas avEU-beslut förvandlas enligt motionärerna frånlagstiftare till samrådsinstans och informationsmottagare. Demenar att detta innebär en stark uttunning av riksdagensställning och en mycket stark förskjutning av makt frånriksdagen till regeringen. Motionärerna menar att en EU-nämndbör inrättas, men att denna skall ha skyldighet att delegerasakfrågor av icke obetydlig vikt till olika utskott.Motionärerna begär (yrkande 3) att talmanskonferensen snabbt börutreda de mer exakta formerna för inflytande och attdessa bör få en utformning i enlighet med i motionen angivnariktlinjer. Syftet skall uttryckligen vara att minimera skadornaför den parlamentariska demokratin med ett EU-medlemskap.Systemet förutsätter enligt motionärerna också att EU:sdagordningar och förslag kommer till regeringen föreministerrådsmötena, och de begär att regeringen skall verka föratt så sker (yrkande 2).I motion 1994/95:K6 av m.fl. (v) hänvisarmotionärerna till att de tidigare förordat att nämnden skallkunna fatta beslut som riktningsgivande för regeringen. De begärnu (yrkande 1 delvis) att nämnden skall inrättas inte bara församråd utan även för att fatta beslut om regeringens agerande iEU-rådet i frågor av större vikt, att sådant beslut också skallkunna fattas av nämnden i förening med fackutskott och attbeslut på regeringens begäran i sista hand skall fattas avriksdagen i plenum. Motionärerna medger att därmedöverlåter beslutsmakt till nämnden, men de anser attgrundproblemet är överlåtelsen av lagstiftningsmakt frånriksdagen till EU-organ, som det gäller att hantera på ettarbetsmässigt rimligt sätt så att har en möjlighet attnågot kunna styra hur rösträtt används vid rådetslagstiftning.Riksdagens inflytande betonas också i motion 1994/95:U24 avMarianne m.fl. (mp). Motionärerna anför attlagstiftningsmakten vid ett EU-medlemskap förskjuts frånriksdagen till rådet och att det marginella svenska inflytandetpå EU:s lagstiftning utövas av regeringen och inte av riksdagen.Motionärerna kritiserar förslaget i propositionen som enligtderas uppfattning innebär att regeringen bara blir skyldig attunderrätta men inte att följa beslut.Enligt motionärerna förvandlas därmed frånlagstiftande parlament till rådgivande remissinstans.Motionärerna föreslår (yrkande 1) att det i lagen skallföreskrivas att regeringen i Europeiska unionens råd skallverkställa de beslut som fattas av eller avriksdagsorgan som överlåtit beslutsrätt tillbeträffande ärenden som skall avgöras i Europeiska unionens råd.Motionärernas förslag innebär vidare att om regeringen finneratt av sålunda fattade beslut inte kan verkställas,skall eller vederbörligt riksdagsorgans godkännandeinhämtas innan regeringen i Europeiska unionens råd intar en nyståndpunkt.I motion 1994/95:K7 av m.fl. (mp) anförsatt regeringen naturligtvis skall företräda iEU-sammanhang men att åtminstone genom utskotten ochEU-nämnden bör ha en beslutsrätt som garanterar parlamentarismenoch att besluten grundas i den parlamentariska situationen iriksdagen. Motionärerna begär (yrkande 3 delvis) att regeringensförhandlingsmandat skall fastställas inför beslut i avden inom tillsatta i alla ärenden utomutrikes- och jordbrukspolitiska ärenden. I utrikes- ochjordbrukspolitiska ärenden skall enligt samma motionsyrkandeförhandlingsmandatet fastställas av respektive utskott inomriksdagen.Kurt m.fl. (s) diskuterar i motion 1994/95:K4(yrkande 2) innebörden av samverkan mellan regeringen ochriksdagen och framhåller att samspelet i realiteten är avsettatt ge regeringen en möjlighet att förankra den ståndpunktregeringen ämnar inta vid förhandlingarna i . Det ärmeningen att regeringen skall kunna försäkra sig om riksdagensaccept av en förhandlingsståndpunkt. bör genom nämndeni praktiken komma att få ett reellt inflytande när det gällerSveriges ståndpunkter vid mötena i , och man bör kunnautgå från att regeringen inte kommer att företräda en ståndpunktsom står i strid med vad nämnden har gett uttryck för isamrådet. Detta är enligt motionärerna kärnan i parlamentarismenoch innebär en faktisk medverkan från sida ilagstiftningsprocessen i EU-rådet.Men även om regeringen genom nämnden har försäkrat sig om enriksdagens accept måste det enligt motionärernas mening ståklart att regeringen agerar med fullt politiskt ansvar.Uttalanden i kan självfallet, framhållermotionärerna, inte bli bindande för hela och de saknarformell konstitutionell betydelse. kan alltid utkrävapolitiskt ansvar av regeringen när det gäller hur den harhanterat en förhandling i rådet även i fall då uppläggningen avförhandlingen inte har blivit föremål för några kommentarer iriksdagsorganet. Motionärerna påminner i detta sammanhang ombestämmelserna om kontrollmakten i 12 kap. 1--5 §§regeringsformen och uttalar att skall vara oförhindradatt avge misstroendeförklaring enligt 12 kap. 4 §regeringsformen alldeles oberoende av vad som förekommit isamrådet mellan och regeringen.Frågan om bestämmelsernas placering tas upp i tvåmotioner.I motion 1994/95:K4 av m.fl. (s) anförs attsamverkansbestämmelsen rör en fråga av mycket stor betydelse förfolkstyrelsens framtida villkor och former på de områdensamarbetet med Europeiska unionen avser. Detta förhållande bordeenligt motionärerna komma till uttryck i regleringen genom attden centrala bestämmelsen om och om regeringensskyldigheter gentemot nämnden tas in i 10 kap. regeringsformen,på samma sätt som gäller för utrikesnämnden. Att nu ändraregeringsformen är emellertid inte möjligt. Motionärerna anserav det skälet och för att få en bättre konsekvens ochöverskådlighet av bestämmelserna att innehållet i den föreslagna5 § anslutningslagen bör tas in i riksdagsordningen. De begär(yrkande 1) att skall besluta att i riksdagsordningenta in föreskrifter om skyldighet för regeringen att underrätta,informera och rådgöra med riksdagen.Även i motion 1994/95:K8 av m.fl. (fp)föreslås (yrkande 1) av liknande skäl att samrådsbestämmelsen i5 § anslutningslagen förs över till riksdagsordningen.Utskottets bedömningBegäran om förslag från talmanskonferensen m.m.Med hänsyn till att ett förslag från talmanskonferensen omformerna för inflytande i EU-frågor nu föreligger fårmotion 1994/95:U15 yrkandena 2 och 3 anses tillgodosedd.Detsamma gäller motion 1993/94:U508 yrkande 3.Samverkansbestämmelsernas placeringBestämmelserna om samverkan mellan riksdag och regering iEU-frågor är av mycket stor betydelse för möjligheterna förriksdagen att påverka utvecklingen inom de områden somsamarbetet i Europeiska unionen avser. De kommer därmed attgälla grunderna för folkstyrelsen. Detta talar i sig för attbestämmelserna, som anförs i motionerna 1994/95:K4 och1994/95:K8, borde tas in i en författning av högre dignitet.Bestämmelserna måste vidare kompletteras med bestämmelser omriksdagens arbetsformer, som hör hemma i riksdagsordningen.Att hänvisa från riksdagsordningen till reglering i lag av lägrevalör är olämpligt. Enligt utskottets uppfattning talar dessaomständigheter starkt för att regleringen av samverkan heltplaceras i riksdagsordningen. Mot detta kan invändas attsamverkansbestämmelserna riktar sig till regeringen och angerregeringens skyldigheter. Dessa skyldigheter gäller dockgentemot , och i riksdagsordningen finns redanbestämmelser som ålägger regeringen skyldigheter gentemotriksdagen.Utskottet finner med hänvisning till det anförda attsamverkansbestämmelserna i sin helhet bör placeras iriksdagsordningen, och motionerna 1994/95:K4 yrkande 1 och1994/95:K8 yrkande 1 tillstyrks därigenom.Innebörden av samverkanSåväl inför EG som EG-lagsutredningenbetonade vikten av samråd mellan regering och riksdag om debeslut som i egenskap av EG-medlem kommer att vara medom att fatta inom EG:s institutioner. EG-lagsutredningensbetänkande har lagts till grund för regeringens förslag tillsamverkansbestämmelse, och även talmanskonferensens arbetsgruppsförslag hänvisar i vissa delar till förslaget.Som anförs i propositionen ansvarar regeringen i sitt sätt attsköta intressen inom EU enligt parlamentarismensprinciper visserligen inför , men medverkanskulle bli indirekt och kontroll av regeringen utövasi efterhand. Utskottet anser, i likhet med regeringen, detinte vara tillräckligt att inflytande utövas endastgenom kontroll i efterhand, utan det är önskvärt med en ordningdär därutöver får ett aktivt och reellt inflytande somgör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter somSverige skall inta inför förhandlingar och beslutsfattande inomEU.Den föreslagna ordningen innebär en möjlighet att förankra denståndpunkt regeringen ämnar inta vid förhandlingarna i rådet ochatt kunna försäkra sig om accept avförhandlingsståndpunkten. Enligt utskottet är det dock viktigtatt göra klart att det formellt är regeringen som företräderSverige och att -- även om regeringen har skaffat sig en acceptfrån t.ex. ett riksdagsorgan som har inrättats församrådsförfarandet -- regeringen agerar med fullt politisktansvar vid rådets möten. Ett riksdagsorgans uttalanden kan, somframhålls i propositionen, inte bli bindande för hela riksdagenoch saknar också formell konstitutionell betydelse.Utskottet vill erinra om att det av 1 kap. 4 § regeringsformenframgår att det är som stiftar lag, beslutar om skatttill staten och bestämmer hur statens medel skall användas. Mednuvarande grundlagsreglering är det inte möjligt att till någoteller några organ delegera uppgiften att fatta förregeringen bindande beslut. Enligt utskottets mening finns detinte heller anledning att nu utreda möjligheterna att införasådan möjlighet.En ordning där regeringen inom samrådets ram skulle kunnahänskjuta frågor till i plenum kan utskottet inteheller förorda. godkännande i olika frågor börregeringen i sedvanlig ordning begära genom proposition tillriksdagen.Riksdagen har fattat principbeslut (bet.1993/94:KU18) att en unionen, ,skall inrättas för samråd och för att tillförsäkra riksdageninflytande över beslutsprocessen. uppgift bör bliden i propositionen föreslagna. Regeringen bör såledesunderrätta nämnden om frågor som avses bli behandlade iEuropeiska unionens råd samt rådgöra med nämnden om hurförhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringenbedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämndenbestämmer.Genom EU-nämnden får enligt utskottets bedömning ipraktiken ett reellt inflytande när det gäller Sverigesståndpunkter vid mötena i Europeiska unionens råd. Man börnämligen kunna utgå från att regeringen inte kommer attföreträda en ståndpunkt som står i strid med vad nämnden hargett uttryck för i samrådet.Det som sagts om innebörden av samverkan har betydelse för detpolitiska ansvarstagandet. Om redan från början skullebinda regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv, skulleregeringens politiska ansvar för agerandet i EU-förhandlingarnauttunnas avsevärt. Som uttalas i propositionen kan inte hellerett riksdagsorgans uttalanden bli bindande för hela ,och sådana uttalanden saknar formell konstitutionell betydelse.Det är, som också påpekas i propositionen, regeringen somföreträder vid ministerrådets möten. Det är därigenomregeringen som har det politiska ansvaret för förhandlingarna.EU-nämndens medverkan vid uppläggningen av förhandlingarnapåverkar således inte möjligheter att använda dekontrollinstrument som anges i 12 kap. regeringsformen.I enlighet med det anförda föreslår utskottet att det i 8 kap.riksdagsordningen förs in en bestämmelse av innebörd attregeringen skall underrätta om frågor som avses blibehandlade i Europeiska unionens råd och att regeringen skallrådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och iandra frågor som nämnden bestämmer. I en sådan skyldighet attsamråda får anses ligga en skyldighet att också lämna nämndenupplysningar och att yttra sig i de frågor som nämnden ställer.När det gäller nämndens möjlighet att påkalla samråd medregeringen bör det enligt utskottets mening finnas ettminoritetsskydd. Om minst fem ledamöter av nämnden begär det,bör därför nämnden föranstalta om samråd. Det bör dock varamöjligt för majoriteten i nämnden att avslå en sådan begäran, omden finner att därmed förenat dröjsmål skulle leda till avsevärtmen. Ett sådant men kan vara hänförligt till nämndens egenverksamhet. Det kan också avse regeringens möjligheter attgenomföra förhandlingar i EU-rådet.Utskottet vill redan i detta sammanhang framhålla att denföreslagna samverkan innebär helt nya förhållanden ocharbetsformer för . Utvecklingen kommer därför attföljas noga, och det ligger i sakens natur att arbetsformernaefter hand kan komma att förändras med anledning av vunnaerfarenheter.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1994/95:K6yrkande 1 i denna del, 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och1994/95:U24 yrkande 1. Motion 1994/95:K4 yrkande 2 får ansesvara tillgodosedd genom vad utskottet uttalat.Utskottet anser att den föreslagna skyldigheten för regeringenatt fortlöpande informera om vad som sker inom ramenför samarbetet i EU och lämna en skriftlig berättelse öververksamheten där är ett värdefullt medel för riksdagensmöjlighet att medverka i EU-samarbetet. En bestämmelse om dennaskyldighet bör tas in i 3 kap. 6 § riksdagsordningen, därregeringens möjlighet att lämna meddelande till genomskrivelse eller också muntligen genom statsråd vid sammanträdemed kammaren regleras.Utskottets lagförslagTill följd av det anförda lägger utskottet i bilaga 2 framförslag till ett nytt andra stycke i 3 kap. 6 §riksdagsordningen samt till ny lydelse av 8 kap. 14 § förstastycket och till en ny bestämmelse, som tas in som ett förstastycke i en ny paragraf, 15 §, i riksdagsordningen.EU-nämndens kompetens i förhållande till utrikesnämnden ochtill utskottenTalmanskonferensens förslagI förslaget från talmanskonferensens arbetsgrupp framhålls attfrågor som kan bli föremål för beslut i ministerrådet spänneröver ett vitt fält och berör i stort sett samtliga de nuvarandeutskottens ansvarsområden, om än i varierande grad.I förslaget framhålls att både och utskotten måstemedverka i samrådsförfarandet med regeringen. Utskotten måsteges förutsättningar att spela en aktiv roll, medan det slutligaansvaret för samrådet med regeringen bör ligga på EU-nämnden.Inrättandet av en kommer enligt arbetsgruppen inteatt inkräkta på utskottens ordinarie arbetsuppgifter, utanpropositioner och motioner kommer -- även om de har direktanknytning till samarbetet med EU -- att hänvisas till utskottenför beredning på samma sätt som . Utskotten kommer ocksåatt ha frihet att utnyttja sin initiativrätt i frågor som rörEU.För den parlamentariska förankringen av samarbetet med EU ärdet emellertid enligt arbetsgruppen värdefullt om inte baraEU-nämnden utan också utskotten kan spela en aktiv roll somsamrådspartner till regeringen under beslutsprocessen inom EU.Det är också så att frågornas skiftande natur och spännviddkräver medverkan från utskotten om samrådet mellan ochregeringen skall bli meningsfullt. Utan tillgång till denkunskap och de insikter som finns i utskotten skulle kraven påledamöterna i bli alltför stora. Det slutligaansvaret för samrådet med regeringen måste dock ligga påEU-nämnden med hänsyn bl.a. till att det i många fall kan krävasövergripande bedömningar och avvägningar mellan olikaintresseområden.För att ytterligare markera utskottens betydelse kanarbetsgruppen också tänka sig en ansvarsuppdelning mellannämnden och andra organ liknande den som gjorts i . Därhar man enligt arbetsgruppen valt att låta det faktiska ansvaretför utrikes- och säkerhetspolitiken ligga i motsvarigheten tillutrikesnämnden och att lägga ansvaret för samarbetet i tredjepelaren hos Retsudvalget, medan de formella förhandlingsmandateni andra och tredje pelaren ges av Europaudvalget.När det gäller den svenska organisationen för samråd mellanregering och riksdag påpekar arbetsgruppen att viktigare frågorpå det utrikes- och säkerhetspolitiska området under allaförhållanden kommer att behandlas i utrikesnämnden. I dessa fallfinns det knappast någon anledning att ha ett särskiltsamrådsförfarande i . Information bör dock enligtgruppen kunna lämnas till liksom tillutrikesutskottet.Om informations- och samrådsförfarandet införministerrådsmötena skall fullgöras i är det enligtarbetsgruppen naturligt att också informationen rörandeEuropeiska rådets möten lämnas i nämnden.MotionerFrågan om samrådet främst i utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor tas upp i motion 1994/95:K9 av () ochMargaretha (). Motionärerna anser att den föreslagnaordningen med en särskild ärendeinriktad är lämplig vadavser EU-frågor för vilka överstatlighet råder, dvs. där EU:sbeslut är bindande. De anser dock att det är viktigt att göradistinktionen mellan frågor rörande ärenden som kan höra hemma iEU-nämnden och mera långsiktiga, övergripande och viktiga frågoroch problem, som bör behandlas i de redan existerande organen.Vidare finns det enligt motionärerna risk för att EU-nämndentämligen snabbt blir överbelastad. Om man finner attde utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna bör avskiljas frånområdet för obligatoriskt samråd i , skulle det krävaändring av en av riksdagsordningens huvudbestämmelser. Det ärinte självklart att sammanvägningen mellan å ena sidanutrikespolitiska frågor och å andra sidan övriga intressenhuvudsakligen skall ske i . vill även somEU-medlem bedriva en utrikespolitik som grundar sig påsjälvständiga och breda bedömningar av våra långsiktigaintressen. En rad för viktiga internationella frågormåste diskuteras och avgöras i ett vidare sammanhang än inomEU:s ram. Motionärerna anser att samråd och information mellanregeringen och mycket väl kan ske utan att den avtalmanskonferensen föreslagna regleringen införs iriksdagsordningen. Beredning, samråd och samordning av viktigautrikespolitiska frågor inom bör, liksom , skeinom utrikesutskottet och utrikesnämnden, och motionärerna begäratt skall besluta att samrådet inom endastskall avse frågor där befogenhet överlåtits till EU, medansamrådet i övriga utrikes- och säkerhetspolitiska frågor skallske med utrikesnämnden enligt 10 kap. 6 § regeringsformen.Agne m.fl. (c) anser i motion 1994/95:K5 att som ettled i decentraliseringen av nämndens kompetens regeringenssamråd när det gäller andra utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor än som hör hemma i utrikesnämnden bör ske medutrikesutskottet. Motionärerna begär ett förtydligande av detta.Gudrun m.fl. (v) anser i motion 1994/95:K6 attriksdagen skall besluta att nämnden i förening med vederbörandeutskott skall kunna fatta beslut om regeringens agerande iEU-rådet. Motionärerna anser vidare (yrkande 2) att EU-nämndenkommer att ha behov av överblick och insyn i allautrikesrelaterade frågor som behandlas som ärenden enligtministerrådets dagordning och att Sverigesutrikespolitik i EU måste samordnas med den utrikespolitik somSverige bedriver utanför EU. Den bästa sakkunskapen om Sverigesutrikespolitik i finns med all sannolikhet främstföreträdd i utrikesutskottet, och det borde därför vara möjligtatt åtminstone tillämpa en ordning därsamrådet om det löpande utrikespolitiska arbetet i EU sker genomatt regeringen samråder med utrikesutskottet och igemensamma möten. Ärendebelastningen kan senare leda till attriksdagens samråd med regeringen fördelas på flera organ och attärendena fördelas efter om de tillhör EU:s första, andra ellertredje pelare.I motion 1994/95:K7 av m.fl. (mp)(yrkande 3) skiljer motionärerna ut två områden därbeslutsrätten för regeringens förhandlingsmandat bör ligga iutskotten. Det gäller bl.a. utrikespolitiken, som enligtmotionärerna vinner på att hanteras i ett helhetsperspektiv,varför utrikesutskottet bör ha hela ansvaret vad gällerriksdagens arbete i dessa frågor. Eftersom hållning iutrikespolitiken i EU-sammanhang är att den bör förbli nationellär detta också en viktig markering från gentemotsvenska folket som visar att landet avser att fortsätta med ensjälvständig utrikespolitik även som EU-medlem. Motionärernaanser att samverkan mellan och regeringen inför besluti såvitt gäller utrikespolitiska ärenden skall ske iutrikesutskottet. Motionärerna anser vidare attjordbrukspolitiken är ett område som är genomreglerat och mycket"snårigt", där det knappast är möjligt för ledamöterna iEU-nämnden att inhämta den kompetens som krävs för att hanteradessa frågor. De anser därför att samverkan mellan ochregeringen inför beslut i såvitt gällerjordbrukspolitiska ärenden skall ske i vederbörande utskott.Utskottets bedömningFrågan om innebörden av samverkan har behandlats i föregåendeavsnitt.Konstitutionsutskottet erinrar om att utrikesnämndensställning och uppgifter är reglerade i regeringsformen ochberörs inte av att en inrättas. Både i propositionenoch i arbetsgruppens förslag påpekas att viktigare frågor på detutrikes- och säkerhetspolitiska området under alla förhållandenkommer att behandlas i utrikesnämnden. Det får därmedförutsättas att frågor som skall tas upp i Europeiska rådetoftast kommer att behandlas i utrikesnämnden. Därutöver kan debehandlas i vill vidare erinra om att bestämmelserom utskottens ställning och uppgifter finns i riksdagsordningen.Inte heller i fråga om utskottens befogenheter sker någonförändring genom att inrättas. Utskotten skall somtidigare bereda remitterade ärenden inom sina områden och harfull möjlighet att inom dessa områden ta sådana initiativ som deanser påkallade.EU-nämnden kommer således inte att överta någon av utskottensuppgifter, utan nämndens område avser samrådsfrågorna. Imotionerna 1994/95:K5, 1994/95:K6, 1994/95:K7 och 1994/95:K9begärs att detta samråd på den del av det utrikespolitiskaområdet som inte sker i utrikesnämnden skall ske iutrikesutskottet. I motion 1994/95:K7 begärs att också samverkaninom det jordbrukspolitiska området skall ske inom det berördautskottet.