bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Taket förunderlaget för pensionsavgiften och taket för underlag för pensionsrätten kandärför enligt vad som beräknats 1998 komma att skilja 4 %.Överensstämmelse kommer däremot att råda mellan taken för underlaget för denallmänna egenavgiften till sjukförsäkringen och taket för sjukpenninggrundandeinkomst. Att det senare taket sänks framöver medan taket för pensionsgrundandeinkomst är reellt oförändrat kan förstärka skillnaderna ytterligare närpensionsrätter skall beräknas på s.k. bakomliggande inkomsterinom sjukpenningsystemet m.m. och staten skall betala avgifter på såvälsocialförsäkringsersättningar som på vissa fiktiva inkomster.Utskottet är väl medvetet om behovet av besparingar även inomsocialförsäkringsområdet och motsätter sig inte heller att sådana görs.Regeringens förslag avser endast en reglering av basbeloppet för år 1995.Utskottet tillstyrker därför att förslaget genomförs. Utskottet anseremellertid att finansutskottet bör överväga om inte lagändring bör göras så atti vart fall taket för de allmänna egenavgifterna kan beräknas efter sammaoreducerade "basbelopp" som föreslagits för beräkning av taket förpensionsgrundande inkomst. Lagändringen kan enkelt ske genom att man i 3 § iden nya lagen om allmänna egenavgifter efter orden "detvid årets ingång gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring" läggertill "ökat med det belopp som följer av 1 kap. 6 § sista stycket samma lag". Ensådan ändring skulle dessutom förstärka de offentliga finanserna. Utskottetanser också att finansutskottet bör föreslå att begär att regeringeninför kommande förslag om beräkning av basbeloppet för gör en djupareanalys av effekterna för olika samhällsområden av förändringar ibasbeloppsberäkningen. I detta sammanhang bör också indexeringen av taket försjukpenninggrundande inkomst övervägas. Regeringen bör också analysera om enbättre besparingseffekt kan uppnås genom en mer riktad indexering för olikaområden.Utskottet har vid granskningen av regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring (bil. 1 s. 8 och 9) uppmärksammat att iövergångsbestämmelserna anges att äldre bestämmelser tillämpas på pension somavser tid före ikraftträdandet. Frånsett att lagändringen som inledningsvisredovisats får betydelse för mycket annat än "pension", anser utskottet attsista meningen är överflödig och bör utgå eftersom ändringen 1 kap. 6 § endastavser basbelopp och sista stycket inte har någon självständigbetydelse.Utskottet tillstyrker således regeringens lagförslag 6 i bilaga 1 med denändring utskottet föreslagit och avstyrker bifall till motionerna Fi2 yrkande14 och Fi6 yrkande 1 i denna del.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om en förbättring av detsärskilda bostadstillägget för pensionärer, vilket innebär att motionerna Fi1yrkande 5 och Fi6 yrkande 1 i denna del avstyrks. Enligt propositionensberäkningar skulle pensionärerna genom en uppräkning av den skäligalevnadsnivån inom SBTP kompenseras med ett högre belopp änvad pensionsförmånerna minskas med. Beräkningen baserar sig emellertid på enjämförelse mellan pensioner och bostadstillägg beräknade basbelopp.Räknat på ett reducerat basbelopp minskar skillnaden och kan relativt snartkomma att jämnas ut. Det finns därför anledning för regeringen att som begärtsi motion Fi4 yrkande 14 följa utvecklingen. En sådan uppföljning bör emellertidinte begränsas till att avse enbart levnadsnivån för de sämst ställdapensionärerna. Utskottet anser att det finns ett behov av en analys som tarsikte på levnadsnivån för hela pensionärskollektivet. Därvid bör inte enbartinkomstförhållandena analyseras utan även ökningen av levnadskostnaderna pågrund av olika extra behov som följer med åldrandet. börföreslå ett tillkännagivande härom till regeringen. Med det anförda tillgodosesmotion Fi4 yrkande 14. Yrkande 12 i motion Fi2 och yrkande 23 i motion Fi5 samtyrkande 4 i motion Fi6 avstyrks i den mån inte också dessa yrkanden kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.Vad avser motion Fi4 yrkande 13 anser utskottet att detta är tillgodosettgenom vad som anförts i propositionen (s. 36) om att metoden att pris- ochföljsamhetsindexera pensionerna skall ersätta uppräkning med basbeloppet.Förtidspension och sjukförsäkringUtredningsarbeteEn interdepartemental arbetsgrupp har avlämnat promemorian Rättentill förtidspension och sjukpenning (Ds 1994:91). I promemorian föreslås bl.a.åtgärder inom sjukförsäkringen och förtidspensioneringen för att bryta denfortgående ökningen av förtidspensionärer. Bland de åtgärder som föreslås kannämnas en uppstramning av begreppen sjukdom och arbetsoförmåga ochförtydliganden av vissa bestämmelser om sjukpenning, fördjupad bedömning avrätten till sjukpenning senast efter fyra veckors sjukdomsfall, bättreberedningsunderlag för bedömning av rätten till sjukpenning och förtidspension,att bedömningen av arbetsförmågan sätts i relation till normalt heltidsarbeteoch att den s.k. äldreregeln slopas, enligt vilken arbetsmarknadsmässiga skälför personer som fyllt vägs in vid pensionsbedömningen. Beträffandetilläggspension vid förtidspension föreslås en förändrad beräkning av s.k.antagandepoäng. Arbetsgruppen räknar med att åtgärderna skall kunna leda besparing på ca för förtidspensioneringen och 1miljard kronor för sjukförsäkringen.Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall lämna förslag till en ny ordning förlagfästa försäkringsersättningar vid sjukdom och arbetsskada som innebär attförsäkringsutgifterna inte ingår i statsbudgeten. Beredningen bör enligtdirektiven (dir. 1993:44 och 119) också överväga om ansvaret förförtidspensioneringen skall läggas över på arbetsmarknadens parter, antingeninom ramen för en ny ordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkring, eller påannat sätt, eller bibehållas inom den allmänna pensionsförsäkringen enligtnuvarande regler. Beredningen haravgivit rapporten , arbetsskada och förtidspension --förutsättningar och erfarenheter (SOU 1994:72).PropositionenRegeringen aviserar i propositionen att förtidspension skall utges först näralla möjligheter att återge den försäkrade arbetsförmågan har prövats.Förtidspensionen skall renodlas i syfte att utgöra ersättning vid nedsattarbetsförmåga av medicinska orsaker. En proposition i syfte att bl.a. förbättraberedningen av beslut om sjukpenning och förtidspension skall föreläggasriksdagen så att den kan behandlas under våren 1995.Regeringen avser att ge Sjuk- och arbetsskadeberedningen tilläggsdirektiv medinnebörd att pröva grunderna för och beräkningen av förtidspension ochsjukersättning. Bl.a. bör övervägas ändrade kvalifikationsvillkor och förändradberäkning av s.k. antagen inkomst vid förtidspension.I samband med beredningen av förslagen från Sjuk- och arbetsskadeberedningenkommer regeringen att bedöma om och i så fall vilka ytterligare regeländringarsom behövs 1998 minska utgifterna för förtidspensionering med ennettoeffekt på 3 miljarder kronor.MotionernaI motion Fi1 (m) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att arbetsgruppensförslag som redovisats i Ds 1994:91 bör träda i kraft . Vidarebegär motionärerna i yrkande 9 ett tillkännagivande om att förtidspensioner istörre utsträckning än vad som är fallet skall följas upp och omprövasmed jämna mellanrum. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att sjukbidragi stället för förtidspension bör användas för nytillkommandeförtidspensionärer.Motionärerna i Fi2 (c) föreslår att regeringen skall lägga fram förslag omdels en sänkning av taket i föräldraförsäkring, sjukförsäkring ocharbetsskadeförsäkring från 7,5 till 5 basbelopp, dels en förlängdsjuklöneperiod från 14 , dels en förstärkt arbetslinje sommedverkar till att höja den faktiska pensionsåldern med (yrkande 16). Ianslutning härtill begär motionärerna ett tillkännagivande om behovet av ettsärskilt försäkringssystem för de allra minsta företagen vid en förlängdsjuklöneperiod (yrkande 17). Vidare föreslår motionärerna ett tillkännagivandeom att Sjuk- och arbetsskadeberedningen i stället för att ges tilläggsdirektivom att överväga grunderna för beräkning av förtidspension och sjukersättningskall få i uppdrag att ta fram förslag till en obligatoriskarbetslivsförsäkring i vilken de olika statliga försäkringar som ersätterinkomstbortfall förts samman (yrkande 10). Iyrkande 9 tar motionärerna även upp frågan om inriktningen på det framtidabarnstödet. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att en parlamentariskutredning om förändrad inriktning av familjestödet skall tillsättas. Syftet meddenna skall vara att de olika delarna i nuvarande stöd, föräldrapenning,barnbidrag och vårdnadsbidrag, läggs samman till ett barnkonto.I motion Fi4 (v) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att de besparingarsom med nödvändighet måste göras inom området förtidspensionering enbart skallske genom satsningar på rehabilitering, kraftig markering avarbetsgivaransvaret, kraftiga satsningar på arbetsmiljön och andra förebyggandeåtgärder, där förändringar i arbetsorganisationen och ett ökande inflytande ochdeltagande i arbetsprocessen är av särskild betydelse. Motionärerna betonar atten särskild satsning på kvinnors arbetsmiljö är nödvändig om man vill komma åtorsakerna till den ökande frekvensen förtidspensioner hos kvinnor.I motion Fi6 (kds) yrkande 5 begärs en höjning av ersättningsnivån från 70till vid sjukdomsfall som varat mer än ett år.Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om att frågor om hur ohälsotalet skall kunna minskasoch arbetslinjen kunna hävdas på ett bättre sätt haft hög prioriteti utskottets arbete. I flera av utskottets betänkanden under föregåenderiksmöte behandlades sådana frågor och utskottet höll offentliga utfrågningar isaken. Utskottet föranstaltade också om en utredning på forskarnivå om varförantalet förtidspensionärer ökade. Resultatet finns redovisat i betänkande1993/94:SfU26. Utskottet kommer även i fortsättningen att noga pröva allaförslag som kan leda till en minskning av utgifterna för sjukförsäkringen ochförtidspensioneringen.De frågor som tagits upp i yrkandena 16 och 17 i motion Fi2 berör nära Sjuk-och arbetsskadeberedningens arbete. Eftersom denna beredning är parlamentarisktsammansatt utgår utskottet från att frågorna kommer att bli föremål förprövning inom beredningen. Motionsyrkandena påkallar därför inte någon åtgärdfrån sida.Beträffande yrkandena 9 och 10 i motion Fi1 vill utskottet hänvisa till attutskottet senast i betänkande 1993/94:SfU14 erinrat om de möjligheter somföreligger för försäkringskassorna att ompröva beslut om förtidspension ochbetonat vikten av att så sker när förutsättningar föreligger. Utskottet harsamtidigt framhållit att tidsbegränsat sjukbidrag oftare borde beviljas istället för förtidspension. Utskottet, som vidhåller sin tidigare inställning,vill erinra om att frågorna ligger inom ramen för såväl den pågåendeberedningen av promemorian Ds 1994:91 som Sjuk- och arbetsskadeberedningensarbete. Motionsyrkandena påkallar enligt utskottets uppfattning ingenriksdagens åtgärd.Vid 1992/sänktes kompensationsnivån vid s.k. längre sjukfall(prop. 1992/93:31, SfU9, rskr. Sjukpenning utgör numera av densjukpenninggrundande inkomsten för tiden efter den 365:e dagen i en sjukperiod.Den nivån gäller även om en person under de närmast föregående haftsjukperioder som sammanlagt uppgår . 30 dagars uppehåll mellansjukperioder bryter denna sammanläggningsregel. Utskottet var redan närnivåsänkningen företogs kritiskt till förslaget, som grundade sig på den s.k.krisuppgörelsen, och senast genom initiativ av utskottet (1993/94:SfU12, rskr.289) har lagändringar företagits i syfte att mildra verkningarna för vissakategorier långtidssjuka. Utskottet anser att så snart det ekonomiska lägetmedger det bör kompensationsnivån höjas till tidigare . kanutskottet inte tillstyrka att så sker, och utskottet avstyrker därför bifalltill motion Fi6 yrkande 5.Vad avser yrkande 15 i motion Fi4 anser utskottet att motionen tar upp fleraviktiga frågor. Utskottet vill erinra om att de synpunkter som framförts imotionen ligger väl i linje med det förslag till program för förebyggande ochrehabiliterande insatser som lagts fram i motion 1993/94:Sf39 (s) och sombehandlats i betänkande 1993/94:SfU19. Motionen föranledde ett tillkännagivandetill regeringen om ett samlat åtgärdsprogram för rehabilitering och ettklargörande av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar. I samma betänkandebehandlades motioner om kvinnors ohälsa och möjligheter till rehabilitering. redovisning som utskottet lämnade i betänkandet framgick att kvinnors hälsaoch arbetsmiljö uppmärksammats i många sammanhang. Utskottet, som förutsatteatt försäkringskassorna ser till att kvinnor och män har samma möjligheter tillrehabilitering, ansåg att motionerna inte påkallade något uttalande frånriksdagens sida.Med hänvisning till det ovan anförda anser utskottet att någon åtgärd medanledning av yrkande 15 i motion Fi4 inte är påkallad.Regeringen har som nämnts -- med utgångspunkt i promemorian Ds 1994:91 Rättentill förtidspension och sjukpenning -- aviserat förslag till omåtgärder i syfte att förbättra beredningen av beslut om sjukpenning ochförtidspension. Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall få tilläggsdirektiv medinnebörd att pröva grunderna för och beräkningen av förtidspension ochsjukersättning.Utskottet har ingen anledning att ifrågasätta regeringens bedömning att desenare frågorna bör övervägas ytterligare inom Sjuk- ocharbetsskadeberedningen, och utskottet avstyrker därför bifall till yrkande 8 imotion Fi1.Utskottet kan inte heller tillstyrka att tilläggsdirektiven får deninriktning som föreslagits i motion Fi2, yrkande 10, varför utskottet avstyrkerbifall även till denna motion.De frågor om familjepolitikens inriktning som tagits upp i motion Fi2 yrkande9 berör även socialutskottets beredningsområde och utskottet yttrar sig härbara om föräldraförsäkringen. Frågan om barnkonto för denna försäkrings del harunder förekommit i den allmänna debatten. Utskottet kan emellertidkonstatera att de senare årens lagändringar inom föräldraförsäkringens områdehar gått i motsatt riktning, mot en hårdare styrning av i vilka situationer somförsäkringen får utnyttjas. Detta har motiverats av såväl besparingsskäl somjämställdhetsskäl. Utskottet kan av samma skäl inte förorda ett mera frittuttag av den samlade summan av föräldrapenningförmånerna. Utskottet avstyrkersålunda bifall till motion Fi2 yrkande 9 i denna del.Omläggning och höjning av allmänna egenavgifter m.m.BakgrundFör närvarande tas avgift ut av enskilda personer i form av dels en allmänsjukförsäkringsavgift, dels en allmän avgift för finansiering avkontantförmåner vid arbetslöshet. Underlaget för uttag av avgifterna ärinkomster som avses i 11 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäkring upp tillsammanlagt 7,5 basbelopp. Den allmänna sjukförsäkringsavgiften utgör avdetta underlag och avgiften för finansiering av kontantförmåner vidarbetslöshet utgör för och fr.o.m. år 1995.I proposition 1994/95:41 Förändringar i finansieringen av det allmännapensionssystemet, m.m. föreslås att en allmän egenavgift i form avpensionsavgift införs fr.o.m. . Avgiften skall för år 1995vara av avgiftsunderlaget. Pensionsavgiften skall tillsammans med denallmänna sjukförsäkringsavgiften regleras i en ny lag om allmänna egenavgifter.Socialförsäkringsutskottet har denna dag tillstyrkt propositionen (bet.1994/95:SfU6).I proposition 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersättningen, som beredsav arbetsmarknadsutskottet, föreslås att den allmänna avgiften för finansieringav kontantförmåner vid arbetslöshet avskaffas fr.o.m. år 1995.PropositionenI förevarande proposition föreslås att den allmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift skall utgöra . Regeringen föreslårockså att sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare reduceras med 2,20procentenheter och att arbetsmarknadsavgiften höjs med 2,20 procentenheter.Enligt regeringen bör vidare den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringenhöjas --1998, och i propositionenhemställs om godkännande av detta.I propositionen anförs att det kan vara förenat med problem att genomföra enavgiftsväxling mellan arbetsgivaravgifter och egenavgifter inompensionssystemet i kombination med att den allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen höjs. Det kan enligt regeringen finnas skäl att ytterligareöverväga det samlade uttaget av allmänna egenavgifter, och därmed fördelningenmellan sådana avgifter och arbetsgivaravgifter, när det slutliga resultatet avGenomförandegruppens arbete föreligger. Därvid kan också, enligt vad som anförsi propositionen, den närmare utformningen av egenavgifterna tillsjukförsäkringen fastställas.MotionernaI motionerna Fi1 (m) yrkandena 4, 6, 11 och 12, Fi2 (c) yrkande 11, Fi5 (mp)yrkandena 6--8 och Fi6 (kds) yrkande 1, delvis, yrkas avslag på propositionen idessa delar. Som skäl för avslagen anförs bl.a. följande.I motion Fi1 (m) anför motionärerna att saneringen av statsfinanserna, enligtregeringens förslag, till mer än två tredjedelar skall ske genom höjda skatterpå företagande, sparande, arbete och boende. Detta kan enligt motionärerna inteundgå att få effekter som strider mot de uttalade syftena att förstärkatillväxten, öka investeringarna och antalet arbetstillfällen i den enskildasektorn samt hålla inflationen nere. I motionen anges också att motionärernamotsätter sig regeringens förslag till förändringar iarbetslöshetsförsäkringen.Motionärerna i motion Fi2 (c) anför att gällande bestämmelser innebär attsåväl den enskilde som företagen bidrar till att finansiera kostnaderna förersättningen till de arbetslösa, vilket är ett uttryck för solidaritet mellandem som har arbete och dem som inget har. Däremot bör, anför motionärerna,avgiften tas ut på hela lönesumman. Den avgiftsomläggning som regeringenföreslår är enligt motionärerna omotiverad eftersom de stora underskotten finnsi Arbetsmarknadsfonden.I motion Fi5 (mp) anförs att regeringens förslag om bl.a. höjd egenavgiftinnebär en ökad beskattning av arbete men inte av miljöpåverkande verksamhetereller utsläpp. Därmed motverkas en politik för en bättre miljö. Den relativthöga skatten på arbete motverkar också hög sysselsättningsgrad ocharbetsintensiva verksamheter som återvinning, vård och omsorg. I motionenanförs vidare (yrkande 9) att systemet med egenavgifter missgynnarlåginkomsttagare eftersom avdragsrätten är till fördel för höginkomsttagarna.Motionärerna anser att socialförsäkringssystemet skall vara skattefinansieratpå ett solidariskt sätt och begär ett tillkännagivande om detta.I motion Fi6 (kds) redovisar motionärerna egna förslag till åtgärder påpensionsområdet. Enligt motionärerna kan åtgärderna, för att uppnå enbudgetförstärkning på ca , kombineras med en höjning avegenavgifterna, något som bör kunna genomföras under mandatperioden.Avgiftsomläggningen och avgiftshöjningen berörs också i motion Fi4 (v)yrkande 16. Motionärerna anför att deras principiella inställning är attsocialförsäkringarna skall finansieras med arbetsgivaravgifter och skatter ochatt avgifter skall betalas även på inkomstdelar överstigande 7,5 basbelopp. Medegenavgifter för både sjukförsäkring och pensionsförsäkring kan det samladeuttaget av egenavgifter närma sig av lönesumman för dem som har inkomsterunder 7,5 basbelopp. Ett så stort uttag skulle slå hårt mot dem som har lågainkomster och är därför oacceptabelt. Enligt motionärerna måste utformningen avegenavgifterna omprövas i samband med beslut om det framtida pensionssystemet,och de begär ett tillkännagivande härom.I två motioner väckta med anledning av proposition 1994/95:41, Sf4 av SiggeGodin (fp) och Sf6 av (), begärs att den nya lagen om allmännaegenavgifter även skall omfatta avgift för finansiering av kontantförmån vidarbetslöshet med 2 %.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är ställningstagande till förslagen iproposition 1994/95:99 av avgörande betydelse för ställningstagandet till vissaav förslagen i förevarande proposition. Slopandet av den allmänna avgiften förfinansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet måste nämligen anses vara enförutsättning för ett genomförande av höjningen av den allmänna egenavgiftentill sjukförsäkringen resp. omfördelningen av arbetsgivaravgifter frånsjukförsäkringsavgift till arbetsmarknadsavgift.Under förutsättning att den allmänna avgiften för finansiering avkontantförmåner vid arbetslöshet slopas har utskottet inget att erinra mot denämnda förslagen i föreliggande proposition. Utskottet tillstyrker såledespropositionen i denna del och avstyrker bifall till motionerna Fi1 yrkandena 4och 11, Fi2 yrkande 11 i denna del, Fi5 yrkandena 7 och 8 och Fi6 yrkande 1 idenna del. Under denna förutsättning bör också motionerna Sf4 och Sf6 avslås.Med hänsyn till vad i propositionen anförts om att en förnyad prövningbehöver göras av det samlade uttaget av egenavgifter när ställning skall tastill genomförandet av pensionsreformen har utskottet heller inget att erinramot den avgiftshöjning som föreslås ske --1998. Utskottettillstyrker således propositionen även i denna del och avstyrker bifall tillmotionerna Fi1 yrkandena 6 och 12, Fi2 yrkande 11 i denna del, Fi5 yrkande 6och Fi6 yrkande 1 i denna del. Motion Fi4 yrkande 16 får anses tillgodosedd meddet anförda.Utskottet har denna dag i det tidigare nämnda betänkandet 1994/95:SfU6tillstyrkt förslag av regeringen som innebär att de allmänna egenavgifterna iform av pensionsavgift och sjukförsäkringsavgift är avdragsgilla vidbeskattningen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att enligt vad somanförs i propositionen den närmare utformningen av egenavgifterna tillsjukförsäkringen kan fastställas när det slutliga resultatet avGenomförandegruppens arbete föreligger. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Fi5 yrkande 9.VinstandelsstiftelserI propositionen anförs att regeringen avser att efter närmare beredningåterkomma till med förslag om slopande av avgiftsfriheten vad gällersocialavgifter för vissa vinstandelsstiftelser.För åren 1988--1991 var en arbetsgivare skyldig att erläggaarbetsgivaravgifter i form av andra avgifter än sjukförsäkringsavgift ocharbetsskadeavgift för de bidrag som arbetsgivaren lämnade till envinstandelsstiftelse.För att stimulera det sparande som vinstandelssystem innebär slopadesavgiftsskyldigheten fr.o.m. för bidrag till sådan stiftelse(prop. 1991/92:60, SkU10). Därvid angavs att avgifter inte heller skulle utgånär de anställda fick sin andel från stiftelsen. I samband med skattereformengenomfördes en ändring som innebar att även annan person än arbetsgivaren somutgav vissa förmåner blev avgiftsskyldig (prop. 1989/90:110, SkU30, prop.1990/91:54, SkU10). Problem uppstod därför i tillämpningen om vad som skullegälla beträffande ersättning som stiftelsen betalade ut.Genom en lagändring (prop. 1992/93:29, SfU5) slogs fast att avgiftsfrihetengällde för utbetalning från vinstandelsstiftelse fr.o.m. den 1 januari 1992.För avgiftsfrihet fr.o.m. gällde dock att de bidrag somarbetsgivaren lämnat skall ha varit avsedda att vara bundna under minst trekalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del av deanställda.För bidrag från ett fåmansbolag gäller avgiftsfrihet fr.o.m. den 1 januari1993 inte heller ersättning som vinstandelsstiftelsen lämnar till delägareeller till företagsledare som har ett väsentligt inflytande i företaget.Avgiftsfriheten gäller inte heller ersättningar som lämnas till närstående tillsådan företagsledare eller delägare.