bet · GH01KrU28 · 1994-04-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas vissa av de förslag under avsnittet om massmedierm.m. som regeringen lagt fram i budgetpropositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning till Statensbiografbyrå (), Stöd till svensk filmproduktion m.m.(), Stöd till filmkulturell verksamhet (61 000 000kronor), Stöd till fonogram och musikalier (),Litteraturstöd (), Stöd till kulturtidskrifter (19 500 000kronor), Stöd till bokhandel (), Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket (), Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk (),Bidrag till och (3 219 000kronor), Utbyte av TV-sändningar mellan och (27 810 000kronor) samt Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen och till europeisktmediesamarbete ().Totalt föreslås således i betänkandet en medelsanvisning på 328 118 000kronor.Utskottet föreslår en ändring av konstruktionen av anslaget Stöd tillfilmkulturell verksamhet som innebär att i viss utsträckningsjälvt får avgöra medelsfördelningen till olika bidragsändamål. För denverksamhet som riktar sig till barn och ungdom skall dock lägst 21 miljonerkronor användas nästa budgetår. Utskottet understryker även betydelsen av attden verksamhet som avser främjande av spridning och visning av film i områdenutanför i möjligaste mån skyddas mot nedskärningar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om Talboks- ochpunktskriftsbibliotekets beställningsbemyndigande och om avtal omutnyttjande av masterbandsarkiv. Utskottet tillstyrker även två ipropositionen framlagda lagförslag, ett som rör vissa ändringar i lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram och ett som rörfortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning avfinländska televisionsprogram.Utskottets ställningstagande beträffande regeringens budgetförslag innebäratt motionsförslag som avser dessa avstyrks. Utskottet avstyrker ävenmotionsyrkanden som syftar till att ett regionalt stöd till filmproduktionskall inrättas. Likaledes avstyrks ett yrkande om att åter tillåtaFilminstitutet att importera vuxenfilm. Slutligen avstyrks ett yrkande omfrågan om fonogramdistribution.Till betänkandet har fogats åtta reservationer och en meningsyttring. Regeringen har i proposition 1993/94:100 bilaga 12 ()under C. Massmedier m.m. avsnitten Film m.m., Litteratur och tidskrifter samtRadio och televisiondels under punkt C 1 (s. 119--121) föreslagit att1. anta ett i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram,2. till för /95 anvisa ett ramanslag på7 ,dels under punkt C 2 (s. 122--123) föreslagit att till Stödtill svensk filmproduktion m.m. för /95 anvisa ettreservationsanslag på ,dels under punkt C 3 (s. 124--127) föreslagit att till Stödtill filmkulturell verksamhet för /95 anvisa ettreservationsanslag på ,dels under punkt C 4 (s. 127--129) föreslagit att till Stödtill fonogram och musikalier för /95 anvisa ettreservationsanslag på ,dels under punkt C 11 (s. 139--140) föreslagit att tillLitteraturstöd för /95 anvisa ett reservationsanslag på41 ,dels under punkt C 12 (s. 141) föreslagit att till Stöd tillkulturtidskrifter för /95 anvisa ett reservationsanslag på19 ,dels under punkt C 13 (s. 142--143) föreslagit att till Stödtill bokhandel för /95 anvisa ett reservationsanslag på8 ,dels under punkt C 15 (s. 145--147) föreslagit att1. godkänna vad i propositionen anförts om Talboks- ochpunktskriftsbibliotekets avtal om utnyttjande av masterbandsarkiv,2. medge att regeringen lämnar Talboks- och ettbeställningsbemyndigande på för /96,3. till Talboks- och för /95 anvisaett ramanslag på ,dels under punkt C 16 (s. 148--150) föreslagit att till Bidragtill för produktion av videogram på teckenspråk /95 anvisa ett reservationsanslag på ,dels under punkt C 17 (s. 150--151) föreslagit att till Bidragtill och för /95anvisa ett förslagsanslag på ,dels under punkt C 20 (s. 167--169) föreslagit att1. anta ett i propositionen framlagt förslag till lag om fortsatt giltighetav lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram,2. till Utbyte av TV-sändningar mellan och för budgetåret1994/95 anvisa ett förslagsanslag på ,dels under punkt C 21 (s. 170--171) föreslagit att till Bidragtill dokumentation av medieutvecklingen och till europeiskt mediesamarbete /95 anvisa ett reservationsanslag på 16 310 000 kr.Lagförslagen har intagits i bilaga till betänkandet. 1993/94:Kr257 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om västsvensk filmproduktion.1993/94:Kr281 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslagspostenPublikationer och information under C 3 Stöd till filmkulturell verksamhet.1993/94:Kr282 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till regionalfilmproduktion.1993/94:Kr283 av () vari yrkas att för budgetåret1994/95 beslutar anslå utöver regeringens förslag på anslaget C3 Stöd till filmkulturell verksamhet.1993/94:Kr284 av m.fl. (s, c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attvisarorganisationerna tillförsäkras nödvändiga medel ur budget,i syfte att bevara och utveckla biografkulturen också på små orter i helalandet.1993/94:Kr289 av m.fl. (v) vari yrkas16. att till Stöd till filmkulturell verksamhet för budgetåret1994/95 anvisar utöver vad regeringen föreslagit i enlighet medvad i motionen anförts.1993/94:Kr302 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalfilmproduktion.1993/94:Kr307 av m.fl. (s) vari yrkas10. att beslutar att till C 11 Litteraturstöd, till En Bok , för /95 anvisa utöver regeringens förslag,11. att beslutar att till C 3 Stöd till filmkulturell verksamhetför /95 anvisa utöver regeringens förslag,15. att beslutar att till C 12 Stöd till kulturtidskrifter /95 anvisa utöver regeringens förslag,23. att beslutar att till C 4 Stöd till fonogram och musikalier,anslagsposten Stöd till fonogramproduktion, för /95 anvisa500 utöver regeringens förslag,66. att med ändring av sitt tidigare beslut uttalar attFilminstitutet skall ha rätt att importera film för vuxenpublik,70. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distribution av fonogram.1993/94:Kr309 av m.fl. (nyd) vari yrkas12. (del) att beslutar om oförändrat anslag för /95i förhållande till förra årets budget för följande anslag under elftehuvudtiteln, nämligen C 11--13 och C 15--17, C 20--21.1993/94:A40 av m.fl. (s) vari yrkas26. att till Nordiska dokumentationscentralen förmasskommunikationsforskning (NORDICOM) vid i anvisar1 utöver vad regeringen föreslagit för statistik och utredningarom jämställdhetsaspekter inom massmedieområdet.1993/94:A816 av m.fl. (s) vari yrkas3. att till Nordiska Dokumentationscentralen förmasskommunikationsforskning (NORDICOM) vid anvisar1 utöver vad regeringen föreslagit för statistik och utredningarom jämställdhetsaspekter inom massmedieområdet, anslaget C 21.Motionerna 1993/94:A40 yrkande 26 och 1993/94:A816 yrkande 3 har överflyttatstill kulturutskottet från arbetsmarknadsutskottet resp. utbildningsutskottet. (C 1)skall enligt lagen (1990:886) om granskning och kontrollav filmer och videogram samt enligt sin instruktion (1990:994) granska filmeroch videogram avsedda för offentlig visning. Byrån skall också varatillsynsmyndighet för videogrammarknaden. Målet för byrån är att minskaförekomsten av rörliga bilder som kan verka förråande eller vålla barn ochungdom psykisk skada. Byråns granskning skall leda till dels att offentligvisning av filmer med förråande innehåll förbjuds, dels att barn och ungdominte får tillträde till filmer som kan vålla psykisk skada. Vidare skalltillsynen över videogrammarknaden hindra att videogram med olagavåldsskildringar säljs eller hyrs ut. Byråns granskning bekostas med avgifter.I budgetpropositionen föreslås vissa ändringar av lagen (1990:886) omgranskning och kontroll av filmer och videogram. Med hänvisning till attresurserna för byrån kan minskas något, eftersom granskningen av filmer harmindre omfattning, föreslås att tidsavgiften för granskning av film skallsänkas . Vidare föreslås att arrangörer avfilmfestivaler eller annat konstnärligt eller ideellt evenemang, därframställningar förekommer som godkänts för visning för personer under femtonår, bör kunna medges befrielse från avgiften för granskning.För nästa budgetår föreslås ett ramanslag på 7 726 000 kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Utskottettillstyrker även regeringens förslag till medelsanvisning.Stöd till svensk filmproduktion m.m. (C 2)Ett sexårigt film- och videoavtal som träffats mellan staten, olikabranschföreträdare, och trädde ikraft . Avtalet innebär att parterna skall lämna bidrag tillSvenska på mindre ochmedelstora orter, för samarbete mellan film- och videobranschen och TV-bolagen,för internationellt samarbete samt för produktionsstöd. Enligt avtalet skallstödet till svensk filmproduktion uppdelas på ett förhandsstöd och ettefterhandsstöd. Beslut om förhandsstöd fattas av efterförslag av filmkonsulenter. Efterhandsstöd skall utgå i proportion till hurmånga besökare filmen får.I propositionen föreslås att anslaget för nästa budgetår förs upp med61 500 000 kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottet tar inledningsvis upp frågor som rör konsekvenser av film- ochvideoavtalets konstruktion. Utskottet har uppmärksammat den allmännadiskussion som förts rörande förhållandet mellan de i det föregående nämndastödformerna för filmproduktion, nämligen förhandsstödet och efterhandsstödet.Enligt filmavtalet skall av produktionsstödet användas till förhandsstödav såväl långfilm som kortfilm och till efterhandsstöd som endast avserlångfilm. Efterhandsstödet får uppgå till högst per film. Föratt efterhandsstöd skall kunna utgå till en film skall den efterbiografpremiären ha setts av minst 30 000 betalande biografbesökare. Närfilmen uppnått detta besöksantal utgår stöd på . Stödet ökarsedan successivt till högst vid 110 000 betalande besökareinom från premiären. Om fordringarna på efterhandsstöd överstiger detillgängliga medlen och annan finansiering inte kan ordnas får Filminstitutetsstyrelse använda medel som annars skulle ha använts för förhandsstöd för atttäcka bristen.Filminstitutet har i sin anslagsframställning anfört att prognosen förinnevarande budgetår pekar på att kravet på efterhandsstöd kommer att blibetydligt högre än av disponibla medel. Därigenom reduceras övrigastödmedel väsentligt i förhållande till vad som avsetts i filmavtalet.Filminstitutets ledning har vid en uppvaktning inför kulturutskottet iår informerat utskottet om att prognosen tyder på att under innevarandeverksamhetsår av produktionsstödet kommer att användas tillförhandsstöd och resten till efterhandsstöd.Enligt filmavtalet har de parter som står bakom filmavtalet möjlighet att,sedan avtalet varit i kraft , dvs. /95, påkallaöverläggningar om villkoren i avtalet. Utskottet utgår från att regeringen nogaföljer den här redovisade frågan och -- om risk alltjämtföreligger för en alltför stor urholkning av förhandsstödet -- begäröverläggningar i syfte att motverka sådan urholkning.Företrädare för har vid uppvaktning införutskottet framhållit att vissa filmer visas för ett antal personer utan attdetta kommer till uttryck i biografstatistiken, t.ex. då filmer visas i skolor,på daghem och i slutna sällskap. Utskottet anser därför att det också finnsskäl för regeringen att överväga om det är motiverat att då det gällerefterhandsstöd begära överläggningar med övriga avtalsparter om hur antaletbetalande biografbesökare skall beräknas.Utskottet övergår till att behandla tre motioner som rör regionalfilmproduktion. Samtliga motioner syftar till att ett regionalt stöd tillfilmproduktion skall inrättas.I motion Kr302 (s) framhålls att filmproduktionen i vårt land är koncentreradtill och att möjligheterna för filmare att finansiera sina projektoch arbeta utanför har varit mycket små. Den regionala verksamhet somnu kommit till stånd har inneburit en ändring i detta avseende. Det finnsenligt motionären starka skäl för att även den statliga filmpolitiken tar siktepå insatser på regional nivå.I motion Kr282 (s) hänvisas till den verksamhet som bedrivs av den ideellaföreningen , där enskilda individer, föreningar,organisationer och myndigheter är medlemmar. Från Filmpool lämnasekonomiskt, tekniskt och konstnärligt stöd för filmare bosatta i länsom vill genomföra filmprojekt i sina lokala miljöer. Motionären anser attförutsättningar bör ges för regional filmproduktion.Motionärerna bakom motion Kr257 (s) framhåller att svensk filmproduktion ihuvudsak är lokaliserad till och att statliga insatser bör vidtas föratt förbättra produktionen av film i (yrkande 7).Regionalt baserad filmproduktion har vuxit fram på flera ställeni landet med början i där Filmpool Nord i tillkom /92, bl.a. i syfte att ekonomiskt, tekniskt, administrativt,juridiskt och konstnärligt stödja Norrbottensfilmare och kort- ochdokumentärfilm med och som utgångspunkt. Verksamhetensom finansieras genom i , länslandsting, i , och Luleåkommun beskrevs närmare i utskottets betänkande 1992/93:KrU7. Liknandeverksamhet bedrivs numera även i vid Filmpool iÖstersund, i vid Filmpool i samt vid Västernfilmi med en verksamhet som avser både och och Bohuslän.Utöver den verksamhet som bedrivs vid de här uppräknade s.k. filmpoolerna börnämnas att planer finns på några ställen i landet på att inrätta regionalafilmfonder. Sålunda pågår t.ex. i diskussioner mellan Götafilm ,, och , och inom AB.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden med liknande syfte som de nuaktuella. konstaterade utskottet att frågan om fördelningen avproduktionsstödet i enlighet med film- och videoavtalet ankommer påFilminstitutets styrelse efter förslag från filmkonsulenterna. Vidare framhöllutskottet att film- och videoavtalet inte ger utrymme för en fördelning avproduktionsstöd där produktionsorten tillmäts betydelse för beslut om stöd.Utskottet ansåg att det är angeläget att det finns goda förutsättningar förfilmproduktion i regioner utanför och förutsatte attmöjligheterna till sådan produktion tas till vara (bet. 1992/93:KrU7 s. 9).Utskottet vidhöll sitt ställningstagande (bet. 1992/93:KrU26 s. 5).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt i denna fråga. Utskottet villframhålla betydelsen för det lokala och regionala kulturlivet av att regionaltbaserad filmproduktion kommer till stånd. Vidare vill utskottet erinra om attden kulturpolitiska utredning som regeringen tillsatte på initiativav , den s.k. , enligt sina direktiv har i uppgiftatt göra en utvärdering av kulturpolitikens hittillsvarande inriktning medutgångspunkt kulturpolitiska mål (dir. 1993:24). Utredningen skallsärskilt ägna uppmärksamhet åt decentraliseringsmålet. Utskottet finner detnaturligt att utredningen i det sammanhanget behandlar frågan om enregionaliserad filmproduktion. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaKr257 yrkande 7, Kr282 och Kr302.Stöd till filmkulturell verksamhet (C 3)Under anslaget beräknas medel för arkivverksamhet, publikationer ochinformation, verksamhet riktad till barn och ungdom, främjande av spridning ochvisning av värdefull film, och ledning samtadministrativ service. Vidare beräknas under anslaget medel förKonstnärsnämndens filmstöd.I budgetpropositionen konstateras att inte hunnit genomföraden översyn av den filmkulturella verksamheten som regeringen uppdragit åtFilminstitutet att redovisa i institutets fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95--1996/97. Regeringen utgår från att resultatet av översynenkommer att presenteras i nästa anslagsframställning.Regeringen anför vidare att det ansträngda statsfinansiella läget har gjortdet nödvändigt att se över besparingsmöjligheterna inom filmområdet. Regeringenerinrar om de tre utgångspunkter för den filmkulturella verksamheten som angavsi proposition 1992/93:10 Film- och videoavtalet och statens stöd tillfilmkulturell verksamhet. I budgetpropositionen anges dessa i sammanfattningenligt följande.A. Den filmkulturella verksamhetens inriktning bör bestämmas av vad som frånstatlig filmpolitisk utgångspunkt är motiverat. Verksamheter som kan betecknassom branschfrämjande eller som ansvarsmässigt hör hemma hos andra myndigheterskall inte bedrivas av såvida inte finansiella resurser försådan verksamhet kan tillföras utifrån.B. Sådan kommersiell filmverksamhet som bedriver och som kananses ligga utanför det statliga filmpolitiska området, t.ex. studioverksamhet,filmlaboratorier och biografverksamhet skall vara självfinansierande.C. bör inte bedriva sådan filmkulturell verksamhet som innebäratt man konkurrerar med andra organisationer och institutioner inom filmområdetsom bedriver liknande verksamhet.Regeringen föreslår att anslaget skall minska med förnästa budgetår och sammanlagt uppgå till . Förslaget innebäratt totalt skall anvisas för filmkulturellaverksamhet medan bidraget till filmstöd oförändrat skalluppgå till . Regeringens fördelning av besparingen på olikaanslagsposter framgår av följande uppställning.1993/94 Beräknad ändring1994/95Regeringens förslag1. Arkivverksamhet 18 000 000 - 1 000 0002. Publikationer och information 8 500 000 - 3 000 0003. Verksamhet riktad till barn och ungdom 22 000 000 - 1 000 0004. Främjande av spridning och visning avvärdefull film 12 000 000 - 1 500 0005. Styrelse och ledning 4 000 000 - 200 0006. Administrativ service 1 570 000 - 598 0007. Bidrag till filmstöd 2 228 000 of. 68 298 000 - 7 298 000Utskottet redovisar inledningsvis två motioner som rör konstruktionen avanslaget och förslag rörande prioriterade bidragsändamål. Därefter redovisastre motionsyrkanden rörande medelsanvisningen under anslaget.Motionären bakom motion Kr281 (fp) anser att regeringens förslag tillbesparing på anslaget innebär att tidningen , som finansieras frånanslagsposten 2, hotas av nedläggning. Enligt motionären bör Filminstitutetsstyrelse få avgöra hur nedskärningar inom det filmkulturella området skallgöras.I motion Kr284 (s, c) påpekas att bidraget till visningsorganisationerna, somfördelas av , under det senaste budgetåret minskat med 10 %.Motionärerna anser att visningsorganisationerna skall tillförsäkras nödvändigamedel för att bevara och utveckla biografkulturen i hela landet.I tre motionsyrkanden behandlas frågor som rörmedelsanvisningen under förevarande anslag. Motionärerna bakommotion Kr289 (v) motsätter sig den av regeringen föreslagna besparingen sombl.a. sägs innebära att tidskriften och visningsverksamheten för barnoch ungdom hotas (yrkande 16). Motionärerna föreslår att anslaget skalltillföras sammanlagt utöver regeringens förslag. Samtligaanslagsposter bör enligt motionärerna vara oförändrade i förhållande tillinnevarande budgetår utom anslagsposten 3. Verksamhet riktad till barn ochungdom, som -- i förhållande till innevarande budgetår -- bör räknas upp med 1miljon kronor till sammanlagt . Resursökningen bör enligtmotionärerna förstärka skolbioverksamheten, stödja medieverkstäder och användasför att utarbeta medie- och filmpedagogiskt material.I motion Kr307 (s) anförs att den föreslagna besparingen särskilt drabbarverksamheten för barn och ungdom, främjandeverksamheten ochpublikationsverksamheten, bl.a. tidningen (yrkande 11). I motionenföreslås att anslaget skall tillföras utöver regeringensförslag samt att självt skall få avgöra hur dessa medel skallanvändas.I motion Kr283 (s) yrkas att utöver regeringens förslagskall tillföras anslaget och att därvid ingen besparing skall göras påanslagsposten Verksamhet riktad till barn och ungdom. Vidare bör enligtmotionären besparingen på anslagsposterna 2. Publikationer och information och4. Främjande och spridning av värdefull film begränsas.Utskottet har -- som framgår av ett tidigare avsnitt i detta betänkande --vid beredningen av ärendet uppvaktats av företrädare från sominformerat om institutets filmkulturella verksamhet samt framfört synpunkter påregeringens förslag till nedskärningar m.m. Därvid har framkommit bl.a.önskemål dels om att detaljstyrningen av filmkulturellaverksamhet skall upphöra, dels om att utskottet skall omprövabesparingsförslaget.Utskottet har vid sina överväganden funnit att det är motiverat attFilminstitutet inom ramen för tilldelade medel självt i viss utsträckning fåravgöra medelsfördelningen till olika bidragsändamål. Under förevarande anslagbör därför fr.o.m. nästa budgetår de nuvarande anslagsposterna 1--6, vilkasamtliga avser verksamhet, slås samman till en anslagspost,benämnd Filmkulturell verksamhet m.m. Medel för Konstnärsnämndensfilmverksamhet bör även i fortsättningen anvisas över anslagsposten Bidrag tillKonstnärsnämndens filmstöd.När det gäller den nya anslagsposten 1. Filmkulturell verksamhet m.m. villutskottet framhålla följande. Enligt utskottets uppfattning är det angelägetatt inriktningen av det filmkulturella stödet bibehålls. Således bör även ifortsättningen medel avsättas för arkivverksamhet, publikationer ochinformation, barn- och ungdomsverksamhet, s.k. främjandeverksamhet, styrelse,ledning och administrativ service. Vidare bör utgångspunkten för defilmkulturella satsningarna vara de riktlinjer som anges under de i detföregående refererade tre punkterna A--C, som bl.a. innebär att Filminstitutetinte skall konkurrera med andra organisationer och institutioner inomfilmområdet som bedriver liknande verksamhet.Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att medlen avsedda förden verksamhet som riktar sig till barn och ungdom inte understiger den nivåsom regeringen förordat för nästa budgetår. Utskottet anser därför att lägst21 skall användas för nämnda ändamål.När det gäller det i motion Kr284 åsyftade stödet tillvisningsorganisationerna vill utskottet inledningsvis anmärka att stödet förnärvarande utgår från två anslagsposter. Visningsstöd som avser barn och ungdomutgår från anslagsposten 3. Verksamhet riktad till barn och ungdom, medanvisningsstöd som avser vuxna utgår från anslagsposten 4. Främjande av spridningoch visning av värdefull film. Vidare vill utskottet erinra om de riktlinjersom upprättat för det s.k. visningsstödet. Av dessa framgårföljande.Det s.k. visningsstödet är avsett för verksamheter som syftar till att nå enbred publik med kvalitativt bra film visad under goda förhållanden. Stödetdelas ut till visningsorganisationer som på ett nationellt plan verkar fördenna målsättning. Verksamhet riktad till barn och ungdom får en specielltvälvillig behandling vid fördelningen av stödmedlen. Visningsstödet är inte ettallmänt driftsstöd utan ett filmpolitiskt instrument för att uppnå denformulerade målsättningen. Stöd utgår även till filmfestivaler som av olikaskäl kan vara av nationellt filmpolitiskt intresse.Mottagare av visningsstöd är till största delen de rikstäckandeorganisationerna Bio Kontrast som anordnar offentliga visningar avkvalitetsfilm på framför allt Folkets Hus-biografer över hela landet,, , , SverigesFörenade Filmstudios, FilmCentrum och utskottets uppfattning har visningsorganisationernas verksamhet storbetydelse för att stärka filmens roll i det lokala kulturlivet. Med hjälp avdet statliga visningsstödet bidrar organisationerna till att skapa endecentraliserad kulturverksamhet. Utskottet vill med hänvisning till detanförda understryka betydelsen av att den verksamhet som avser främjande avspridning och visning av film i områden utanför i möjligaste månskyddas mot nedskärningar.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionerna Kr281 ochKr284 som sin mening ge regeringen till känna.Då det gäller medelsanvisningen under anslaget tillstyrker utskottetregeringens förslag, vilket innebär att under anslaget bör beräknas 61 miljonerkronor. Filmkulturell verksamhet m.m. skall uppgå till58 och anslagsposten 2.