bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Huvudsyftet skall vara attfrämja ekonomisk utveckling eller social välfärd.Biståndsbegreppet är föremål för diskussioner inom DAC. Enkomplicerad, men viktig, fråga är vilka nya former av resursöverföring som börinkluderas i DAC:s definition av bistånd, bl.a. diskuteras om stöd tillfredsbevarande operationer och asylkostnader skall inkluderas i definitionen avbistånd. DAC:s lista över biståndsmottagare är också föremål för enomfattande revidering. DAC-listan som kom till omfattar ännu intede östeuropeiska stater, som upplever svåra omställningsproblemi samband med strukturomvandlingsprocessen.DAC-statistiken visar att de totala biståndsflödena tillutvecklingsländerna ökade till jämfört med 57miljarder US dollar föregående år. Detta motsvarar i reala termer en ökning med0,. Det multilaterala biståndet uppgick till ,dvs. av det totala biståndet. Detta innebär en relativ ökning av detmultilaterala biståndet, från 1991. Biståndets relativa andel av de totalaresursflödena till utvecklingsländerna minskade dock jämfört med40 % 1991. Den viktigaste förklaringen till minskningen var en rejäl uppgång iprivata flöden till de mer utvecklade u-länderna.Fördelningen på de olika biståndsgivarna visar att , som traditionelltvarit den störste biståndsgivaren i världen räknat i absoluta termer, behöllsin förstaplats. Totalt utbetalades i bistånd från denamerikanska statsbudgeten. , som ökatbiståndsinsatserna, var den näst största biståndsgivaren med . hamnade på nionde plats bland DAC:s medlemsländer medutbetalningar på 2,5 miljarder US dollar.Tabell 1. Biståndsutbetalningar från DAC:s medlemsländer år 1992Biståndets andel Biståndets storlekav BNI (%) (miljoner US dollar)(1992) (1992)DAC-länder totalt 2) 0,33 60 589Norge 1,16 1 273Danmark 1,03 1 408Sverige 1,03 2 463Nederländerna 0,86 2 748Frankrike 0,63 8 288Finland 0,62 644Canada 0,46 2 518Schweiz 0,46 1 140Belgien 0,38 842Australien 0,37 1 017Tyskland1) 0,36 7 002Italien 0,31 3 778Portugal 0,31 267Storbritannien 0,31 3 202Japan 1) 0,30 11 149Österrike 1) 0,29 529Luxemburg 0,29 40Spanien 0,28 1 615Nya 0,26 97USA 1) 0,20 11 656Irland 0,16 691) Inkluderar skulder som ej är definierade som (OfficialDevelopment Assistance) enligt följande: - Exportkrediter: 5 miljonerUS dollar, , . -Militärskulder: 894 miljoner US dollar.2) I denna totalsumma är exportkrediter och militärskulder enligt ovanexkluderade.Den genomsnittliga relativa biståndsnivån för DAC-medlemmarna uppgick ,liksom , till av BNI. Det är således långt kvar tillFN:s målsättning om att av BNI i de industriellt utveckladeländerna skall avsättas till utvecklingssamarbete. uppnådde detta målredan år 1974. 1992 utbetalades av BNI till bistånd och Sverigevar därmed ett av de fyra länder som uppfyllde volymmålet. Övriga länder somuppnådde 0,7 %-målet var , och . betalade utstörst andel av BNI, . Kraftiga minskningar av biståndet kan urskiljas inågra länder, främst i , , , , , Belgienoch Canada.Under 1990-talet förutskickas i propositionen ökande finansieringsbehov ochstagnerande biståndsresurser.Under och i synnerhet har behoven avkoncessionell eller mjuk finansiering ökat långt utöver de ca som industriländerna sammantaget mobiliserar i bistånd.Orsakerna till de växande behoven är flera och av olika karaktär. Dessutom harunder en rad "nytillkomna" finansieringsbehov lagts på toppenav de "hittillsvarande" behoven.De "nytillkomna" finansieringsbehoven kan ses som en följd av dels de senasteårens världspolitiska förändringar, bl.a. ochförändringarna i , dels den alltmer utbredda insikten om miljöhotensglobala karaktär.Mål och förutsättningar för det svenska utvecklingssamarbetetSammanfattning av propositionen (s. 58--64).Det svenska utvecklingssamarbetet måste bedrivas inom ramen för ensammanhållen u-landspolitik, i den meningen att de frågor aktivt driveri internationella fora och våra direkta bidrag samverkar med och stöderu-ländernas egna ansträngningar till utveckling.Samarbetet måste bygga på ömsesidigt förtroende för parternas krav ochförpliktelser. I propositionen understryks att det fria handelsutbytets värdesom utvecklingsmotor bör betonas mer i svensk u-landspolitik. Som ett led ikampen mot den rika världens protektionism måste enligt propositionen handelnmed jordbruksprodukter liberaliseras.De totala finansiella flödena från till och östländer bestårförutom biståndet på ca under innevarande år även av andraresursöverföringar. Dessa omfattar vårt samarbete med Öst- och ,bidrag till FN, fredsbevarande insatser samt satsningar på miljöområdet ochuppgår totalt till /år. Om asylkostnader som avser stödtill flyktingar från och östländer räknas in i biståndet blir desammanlagda insatserna till och östländer ca 25 miljarder kronorårligen.I propositionen erinras om att enligt regeringsdeklarationerna åren 1991 och1992 skall biståndet uppgå till av BNI. Det faktiska utfallet för 1992blev av BNI. Den ekonomiska krissituationen ledde till enuppgörelse mellan regeringen och socialdemokraterna, vilken bl.a. innebar attbiståndet /94 sänktes med . Detta fick tillföljd att biståndsbudgeten kom att utgöra av BNI. förklaraderegeringen att enprocentsmålet inte övergetts och att biståndsnivån skullehöjas till så snart den ekonomiska situationen medgav detta.Enprocentsmålet kvarstår alltså som ett riktmärke för det svenska biståndet.I takt med att den svenska ekonomin förstärks bör enligt propositionen nivån påbiståndet successivt kunna höjas, så att det når upp procent av BNI.För att biståndet skall bli verkningsfullt krävs emellertid att rimligaförutsättningar föreligger vad gäller utvecklingspolitiken i de enskildaländerna. Biståndet bör enligt propositionen inriktas på insatser som stärkerländernas förmåga till ett gott styrelseskick, "good governance".Biståndsgivningen skall ta hänsyn till hur demokratin utvecklas, hur mänskligarättigheter respekteras, hur den ekonomiska politiken och marknadsekonominfungerar och hur effektivt biståndsresurserna används i mottagarländerna. I detsistnämnda kriteriet skall budgetens resursanvändning i sin helhet --militärutgifterna i synnerhet -- beaktas.Jordbruket som är ryggraden i de fattiga ländernas ekonomier bör ges högprioritet i mottagarländernas utvecklingsstrategi. Biståndet inom denna sektorbör ägnas åt att på olika sätt skapa förutsättningar för fungerande marknaderoch inte åt att subventionera produktion.Arbetslöshet och undersysselsättning drabbar i första hand de fattiga.Åtgärder mot arbetslöshet och undersysselsättning, särskilt hos de unga, måstedärför få ökad uppmärksamhet i utvecklingssamarbetet.Kampen mot analfabetismen och satsningar på utbildning är verkliga uppgifterför utvecklingssamarbetet.I avsnittet Bistånd i samverkan betonas att bör driva frågan omintegrering av utvecklingsperspektiven i handelspolitiska överväganden. Ökadfrihandel skulle innebära en framgång för och ge bättreförutsättningar för att uppnå ekonomisk tillväxt.I arbete på att få till stånd en ökad samverkan mellan handel ochbiståndssamarbete måste svenskt näringsliv involveras. Inom ramen för principenom att gåvobistånd skall vara obundet och upphandling ske i öppen konkurrensbör den svenska resursbasen i form av svenskt kunnande och svenska produktertillvaratas. Så sker också i hög utsträckning avseende det bilateralabiståndet. Ungefär hälften av det bilaterala biståndet går tillbaka tillSverige i form av upphandling av produkter eller tjänster. Vad gäller detmultilaterala biståndet, är motsvarande siffra låg. Biståndet måste samverkamed mottagarländernas egna ansträngningar. Det svenska biståndet bör vara ettstöd för förändringar som syftar till att utforma en effektivare och rättvisareutvecklingspolitik.Biståndet måste därför utformas så att det underlättar en mobilisering avlandets egna resurser och ha en sådan inriktning att det inte snedvriderinvesteringspolitiken i mottagarländerna. Biståndet bör särskilt inriktas påstöd till utveckling av bärkraftiga institutioner och program som förbättrarmottagarlandets förmåga att häva fattigdomen.Biståndet bör enligt propositionen ge stöd till uppbyggnad av en fungerandemarknadsekonomi som skapar växande resurser för utveckling. Småföretagsamhet ären viktig utvecklingspotential, inte minst för att kunna öka sysselsättningen.Ett fungerande näringsliv kräver också utveckling av en ansvarsfull ocheffektiv offentlig sektor och samhälleliga institutioner som sätter ramar ochfastställer spelregler. Det är viktigt att bevaka hur biståndet påverkarutvecklingen av staten, marknaden och samhället.Biståndet bör ge viktiga bidrag till uppbyggnaden av ett pluralistisktsamhälle. De enskilda organisationernas insatser framhålls i propositionen.Folkrörelsernas och enskilda organisationers biståndsverksamhet har storbetydelse genom deras speciella möjligheter till direkta kontakter medmänniskor på lokal nivå i . Det är därför viktigt att beaktaförutsättningarna för deras verksamhet och arbetsvillkor i mottagarländerna.Det är vidare angeläget att följa hur de kraftigt ökade anslagen till derasverksamhet påverkat arbetet och vilka möjligheter och begränsningar som deenskilda organisationernas framtidsperspektiv rymmer.I propositionen betonas betydelsen av en förtroendefull dialog mellanbiståndsgivare och biståndstagare rörande prioriteringar och avvägningar ibiståndet. Det kan t.ex. röra sig om landets prioriteringar av offentligaresurser inkl. militärutgifter, subventionering av verksamhet som har ringabetydelse för utvecklingen, satsningar på hälsovård, utbildning och miljö.Biståndsdialogen måste också bli ett verksamt instrument för att främjademokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna. Det måste också ståklart för mottagaren att biståndets omfattning och inriktning påverkas av hurde mänskliga rättigheterna, demokratifrågan och de ekonomiska reformprogrammenutvecklas samt av hur effektivt biståndet används. har denpolitiska konditionaliteten i biståndet ökat. De ökade politiska kraven måste istörre utsträckning tillämpas i det praktiska biståndssamarbetet. Främsthandlar det om ökade krav på mottagarländerna i fråga om demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter samt rimliga militärutgifter.Den mängd biståndsprojekt som ett mottagarland har att hantera bör begränsasgenom ökad givarsamordning. Enklare och bredare överföringsformer som olikatyper av sektorstöd och villkorade programbistånd samt betalningsbalansstödtill länder som genomför marknadsorienterade ekonomiska reformprogram börväljas.Stöd till processer och breda sektorsprogram kräver effektivare samverkaninte bara mellan givare och mottagare utan också mellan givarna. Mottagarnaskall ha ansvaret för samordningen och det är viktigt att stärka deraskapacitet för detta. Koncentration till färre eller mindre antal insatser ochutveckling av breda sektorsstöd, krav på större enhetlighet i rapportering,samverkan i analys och utvärderingar är exempel på åtgärder som kan underlättaför mottagarländerna.För ett effektivare bistånd spelar även vår egen berednings- ochbeslutsprocess roll, anförs i propositionen. Regeringens insatser tar bl.a.sikte på att formulera övergripande krav och kriterier för biståndet samt attförbättra styrningen och samordningen i biståndet.För biståndsverksamheten i stort är det enligt propositionen viktigt att detfinns en stark opinion för biståndet och folklig biståndsvilja. Regeringenutformar därför en ny informationsstrategi och förstärker insatserna påinformationsområdet.Biståndsanslagen m.m.Sammanfattning av propositionen (s. 80--84)Regeringens förslag innebär att det samlade biståndet för /95skall uppgå till . Beloppet utgör en ökning med 400miljoner kronor, i jämförelse med innevarande budgetår. Ökningen sker ienlighet med regeringens ambitioner att återavsätter en procent av BNI till internationellt utvecklingssamarbete.Den föreslagna ökningen av biståndsramen är i huvudsak jämnt fördelad över deolika anslagen. Sedvanlig pris- och löneomräkning har skett av myndigheternasförvaltningsanslag.I enlighet med beslut (prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr.1992/93:342) föreslås en ny struktur av anslagen under littera C. Förändringeninnebär att anslaget C 3. Andra biståndsprogram delas upp i anslagen C 4. Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättnad, C 5. Utvecklingssamarbete genomBeredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), C 7.U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC),C 9. Näringslivsbistånd genom (SwedeCorp) och och slutligen delar av C 13.Projektbistånd till vissa länder m.m. Varje myndighets verksamhetsanslag följsav dess administrationsanslag.Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder slås samman meddet importstöd som tidigare redovisats i några av programländernas s.k.landramar under det hittillsvarande anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genomSIDA till ett nytt anslag som kallas C 4. Stöd till ekonomiska reformer ochskuldlättnad. Styrelsen för u-landsutbildning i () hartidigare budgetår erhållit medel under två anslag. Dessa sammanförs nu till ettanslag så att även elevförmåner och utbildningsbidrag anslås under myndighetensordinarie ramanslag. Ett nytt anslag föreslås och benämns C 13.Projektbistånd till vissa länder m.m. Hit har förts olika typer av insatsersom inte naturligt hör hemma under något av de andra anslagen.De multilaterala bidragen under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram ökar med och uppgår till totalt . Det totala multilaterala biståndet är dock större eftersomstora bidrag till internationella organisationer även ges från de andraanslagen inom biståndsramen. Sammantaget uppgår de svenska bidragen avseendemultilateralt utvecklingssamarbete till ca en tredjedel av det totala svenskabiståndet.Övergången till ny budgeteringsteknik för bidrag tillInternationella utvecklingsfonden () innebär att medel numera inte anslåsförrän drar på en skuldsedel. Detta medför att reserverade medel underanslagposten för täckande av lagda skuldsedlar successivt minskar. utgjorde sålunda det totala skuldsedelsbeloppet under anslagetdrygt medan reserverade medel för kommande utbetalningaruppgick till . Av den ingående reservationen på ca 940miljoner kronor för övriga ändamål är allt utom drygt 70 miljoner kronorreserverat genom beslut eller utfästelser.Av medlen som budgeterats som täckning för skuldsedlar somutfärdats för IDA:s räkning men ännu ej utbetalats har regeringen efterriksdagens godkännande under /91 beslutat att disponera 125miljoner kronor för multilaterala insatser i samt 220miljoner kronor för katastrofinsatser, under /92 ytterligare 125miljoner kronor för multilaterala insatser i samt /utan att åtaganden gentemot IDAinskränks.Anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA beräknas sammanlagt till vilket innebär en ökning med 130,5 miljoner kronor.Icke utnyttjade medel i form av anslagsreservationer under resp. C 1--C 3avslag redovisas i propositionen (s. 81--82).Utgifter för biståndsverksamhet, som i statsbudgeten belastar andra anslag änbiståndsanslagen, bör beaktas vid summeringen av det samlade biståndet. /93 uppgår dessa utgifter till varav 665miljoner kronor hänför sig till avräkningar för vissa asylkostnader.Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår av nedanstående sammanfattandetabell.Tabell 2. Biståndsanslagen 1991/92--1994/95 (mkr)1)Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändr.1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1993/94--1994/95C 1. Bidrag till interna-tionella biståndsprogram 3 319,4 3 566,1 3 148,4 3 295,0 146,6C 2. Utvecklingssamarbetegenom Styrelsen för 7 300,0 7 517,0 6 699,5 6 290,0 -409,5internationell utveckling(SIDA)C 3. Styrelsen för interna-tionell utveckling (SIDA) 269,6 293,8 297,4 314,7 17,3C 4. Stöd till ekonomiskareformer och skuldlättnad 500,0 700,0 500,0 1 000,0 500,0C 5. Utvecklingssamarbete 815,0 110,5genom Beredningen förtekniskt--ekonomiskt sam-arbete (BITS)Tekniskt samarbete ochinternationella kurser 315,0 324,5 304,5U-krediter 400,0 420,0 400,0C 6. Beredningen för inter-nationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 14,6 18,7 20,6 20,7 0,1C 7. U-landsforskning genomStyrelsen för u-lands- 395,0 425,0 405,0 425,0 20,0forskning (SAREC)C 8. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) 21,0 25,4 26,7 27,5 0,8C 9. Näringslivsbistånd genomStyrelsen för internationelltnäringslivsbistånd (SwedeCorp)och 135,0 -25,0Näringslivsfrämjande 125,0 160,0 135,0Investeringsfrämjande 24,5 25,0 25,0C 10. (SwedeCorp) 34,4 35,5 29,0 -6,5C 11. Styrelsen för u-lands-utbildning i () 54,9 23,0 24,9 32,3 0,3Utbildningsbidrag ochelevförmåner 6,8 7,1 7,1C 12. 5,7 6,0 5,5 6,1 0,6C 13. Projektbistånd tillvissa länder m.m. 66,9 29,4Projektbistånd till vissa 200,0 40,0 20,0länderUtredningar m.m. 8,0 10,0 7,5Gäststipendie- och utbytes-program genom 5,5 10,0 10,0Biståndskostnader somfinansieras över andrahuvudtitlar eller anslag 206,0 188,9 215,0 237,8 22,8Avräkning för vissa asyl-kostnader 700,0 665,0 665,0 665,0 0Ofördelat belopp på grund avtekniska justeringar påmyndigheternas förvaltningsanslag 7,4TOTALT:13 871,0 14 460,0 12 960,0 13 360,01) En ny anslagsstruktur föreslås för /95 varförtabellen inte blir helt jämförbar över åren.Enprocentsmålet och biståndsanslagenSammanfattning av motionernaI partimotioner från Socialdemokratiska partiet, och Nydemokrati förs fram synpunkter och förslag rörande enprocentsmålet.I partimotionen U212 yrkande 2 föreslår Socialdemokraterna attenprocentsmålet möjligt bör återuppnås. Motionärerna betonar attbiståndet ansatts hårt. Å ena sidan har en värld i snabbförändring ställt långt större krav på ökade resurser och nya ändamål. Å andrasidan har biståndets volym urgröpts genom krisuppgörelsen ,utnyttjandet av biståndets resurser till vissa flyktingkostnader och förÖsteuropasamarbete samt genom att dess reala storlek sänkts avsevärt genomkronans minskade värde. De erinrar om att när det gäller satsningar påbistånd internationellt sett har legat högt. För många som argumenterar förbättre bistånd i sina egna länder är det enligt motionärerna viktigt vadSverige gör.I motionen anförs vidare följande. av BNI skulle /95 ha gett . Biståndsnivån ligger på 12 457 miljoner kronorvilket motsvarar . Inklusive avräkning för vissa asylkostnader stigernivån till . Den höjning av biståndsanslaget som återfinns i åretsbudget innebär inte att biståndsbudgeten har kommit närmare enprocentsnivån.Det ligger på samma nivå som förra året.Sverige måste, anför motionärerna, internationellt arbeta för att ökavärldens samlade bistånd. På om miljö och utveckling förbandsig i-länderna med undantag för att uppfylla 0,7-procentsmålet. Sverigetillsammans med de länder som uppnått FN:s biståndsvolym om måstefortsätta att arbeta för att också andra länder ökar sitt bistånd (yrkande 3).Vänsterpartiet betonar i motion U210 att länge har varit ettföregångsland i fråga om bistånd till de fattiga i tredje världen. Under senareår har dock det svenska biståndet skurits ned och förändrats i sådan omfattningatt epitetet föregångsland knappast längre kan användas. Regeringens förslag ärenligt motionärerna ytterligare ett steg mot en alltmer egoistisk ochaffärsmässig biståndspolitik.Motionärerna anser att asylkostnader och bidrag till FN:s fredsbevarandeverksamhet inte kan betraktas som utvecklingsbistånd. De föreslår därför attdessa två poster skall lyftas ur biståndsanslaget (yrkande 1). Biståndet börenligt motionen åter uppgå till en procent av BNI. I ettförsta steg föreslås därför för /95 en höjning av det reellabiståndet i förhållande till regeringens förslag från 12,5 miljarder kronortill . Härmed skulle uppnås ett bistånd som utgör 0,94 %av BNI (yrkande 2 delvis).I motion U216 framhåller Ny demokrati att bör ha det av FNfastställda målet av BNI som långsiktigt riktmärke för biståndet. Medhänsyn till våra bedrövliga finanser bör vi, säger motionärerna, i avvaktan påen budget i balans sänka vår ambitionsnivå. De föreslår att det totalabiståndet till utvecklingsländer och till östsamarbetet skall uppgå till 7,4miljarder kronor (yrkande 1 delvis).Enligt motion U220 (fp) är enprocentsmålet ett moraliskt bindande åtagandefrån sida gentemot de fattiga människorna i de fattiga länderna.Motionärerna anför att en återgång till en biståndsnivå som motsvarar enprocent av BNI måste anses vara en högt prioriterad ambitionshöjning och attenprocentsmålet bör uppnås senast /96.I motion Fö334 (s) förordas en rad nedskärningar av försvarsutgifterna isyfte att frigöra resurser för en bättre och modernare försvars- ochsäkerhetspolitik. Motionärerna menar att en omprioritering från militärutgiftertill en offensiv och modern säkerhetspolitik skulle ge en bättresäkerhet . Till viss del skulle dessa härigenom frigjorda resurser kunnaanvändas för biståndsinsatser. Nivån på den svenska u-hjälpen skulle därmedsnarast kunna komma upp till enprocentsnivån (yrkande 7).I den socialdemokratiska partimotionen U212 avvisas den i propositionenföreslagna nya strukturen för biståndsanslagen under littera C.Motionärerna framhåller att importstöd och betalningsbalansstöd är stora ochviktiga komponenter i de s.k. strukturanpassningsprogram som flera av Sverigessamarbetsländer genomgår. Regeringens förslag om att lägga allt import- ochbetalningsbalansstöd i en stor pott utan närmare angivande av hur dessa medelskall användas och utan uppdrag till SIDA att bereda detta ärotillfredsställande både ur och mottagarländernas perspektiv. Detfinns enligt motionärerna skäl att säkerställa att allt betalningsbalansstödhanteras enligt samma principer. Om allt betalningsbalansstöd läggs samman bördet hanteras inom ramen för SIDA:s samlade bistånd.I motionen föreslås att betalningsbalansstödet läggs som en anslagspost inomanslaget C 2 med uppdrag till SIDA att bereda detta för regeringsbeslut. Någotnytt anslag C 4 benämnt Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad bör inteinrättas. Vidare bör programländernas importstöd inkluderas i resp. landsplaneringsram (yrkande 7 delvis).I samma motion erinrar socialdemokraterna om att en viktig del av det svenskabiståndet har utgjorts av landprogrammerat bistånd genom SIDA. Detta system gavmottagarlandet långsiktig planeringstrygghet och ett viktigt mått avflexibilitet. Genom att ta bort samarbetsavtalen och landramarna och ersättadessa med enbart insatsavtal i särskilda sektorer som har skett kommermottagarländerna i en osäkrare position i förhållande till givaren, sägermotionärerna. Genom att fastställa landramarnas storlek gavs också riksdagenett avgörande inflytande över biståndets inriktning. I motionen föreslås attsamarbetsavtal och landramar återinförs (yrkande 6).I motion U210 föreslår att importstödet skall föras från detnya anslaget C 4 till SIDA:s anslag (yrkande 4 delvis). Motionärerna anser attåtgärden att flytta importstödet till ett nytt anslag är ett led i regeringenspolitik att i högre grad politiskt styra biståndet. Enligt motionärerna innebärförändringen att importstödet fullt ut knyts till och demokrati förordar i motion U216 att alla biståndsanslag samlas under enenda anslagstitel. I motionen anförs att uppdelningen av biståndsanslagen påutvecklingsländer och europeiska länder synes vara ett sätt att vilseleda detsvenska folket till att tro att vi endast lämnar bistånd motsvarande avvår BNI. Det totala biståndet inkl. uppgår till elleröverstiger det s.k. enprocentsmålet (yrkande 1 delvis).Motionärerna avvisar regeringens förslag till medelsanvisning under anslagetC 4. Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad. Vidare anser de attlandramsbiståndet skall slopas (yrkande 1 delvis). I budgetpropositionen föreslås en ökning av biståndsanslaget med 400miljoner kronor i förhållande till innevarande budgetår. Biståndet /95 motsvarar därmed av BNI enligt den beräkning av BNIsom förelåg vid budgetpropositionens framläggande.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget beslöt om ennedskärning av biståndsramen.