bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Men sker inte budgetsaneringen nukan de ekonomiskt svaga grupperna i samhället komma att drabbas mycket hårt.Utskottet konstaterar att god överensstämmelse råder vad gäller deövergripande riktlinjerna för den ekonomiska politiken mellan regeringen ochVänsterpartiet.Det finns emellertid en rad punkter där skiljaktigheterna är betydande.Utskottet återkommer till dessa frågor senare i betänkandet.Även om den nu föreliggande propositionen främst behandlar åtgärder för attpå kortast möjliga tid få till stånd en budgetsanering måste de långsiktigamålen uppmärksammas.Mer långsiktigt är det nödvändigt att den ekonomiska politiken än merinriktas på att inte bara få ner arbetslösheten, utan också på en ekologiskthållbar utveckling, jämnare inkomstfördelning och ökad jämställdhet.Konsekvenserna av de beslut som föreslås i både föreliggande och kommandeekonomisk-politiska propositioner måste värderas utifrån ettregionalpolitiskt,ett fördelnings-, ett miljö- och ett kvinnoperspektiv.En grundläggande tankegång i propositionen kan sägas vara att de nyaarbetstillfällena i första hand skall komma i den privata sektorn och att deninvesteringsuppgång som krävs för detta främst skall genom den sänktaränta som följer av sanerade statsfinanser. I propositionen står: "Sverigeskall engagera sig i arbetet med att forma en ny, aktiv politik för tillväxtoch mot arbetslöshet i . Målen för sysselsättning och välfärd måste blilika ambitiösa som målen för finansiell stabilitet" (propositionen s. 17).Utskottet kan i huvudsak instämma i vad som sägs i propositionen på dennapunkt. Det hade emellertid varit bättre om sysselsättningsmålet hade utpekatssom överordnat. Men det krävs också en tydligare framtidsstrategi, en viljatill politiska strukturreformer med sikte på en fördjupad ekonomisk demokrati,ekologiskt mer hållbar utveckling, höjd utbildningsnivå, rättvisare fördelningoch en omfördelning av arbetstiderna med sikte på kortare arbetsdag.Exportindustrins devalveringsvinster är utmanande för löntagare som längefått se sina reallöner stagnera. De ökar risken för större löneskillnader ochdärav följande spänningar. De stora vinsterna kan också skapa en ny finansiellspekulationsbubbla som . Det finns mot denna bakgrund starka skälför regeringen att återkomma till frågan om en framtidsfond, avseddattstyra övervinsterna till framtidsinvesteringar. Härmed skapas möjligheter kompetenshöjning som förutsättningarna för en solidarisklönepolitik blir bättre.Vad gäller utformningen av finans- och penningpolitiken vill utskottet anföraföljande.Det är nu under den internationella konjunkturuppgången för sent att bedrivaen generell efterfrågestimulerande politik. I stället måste åtgärderna motarbetslösheten riktas dit där de ger maximal utdelning i form av nya arbetenper satsad krona. Pengar måste flyttas från dem som lägger dem på hög till demsom sätter dem i produktiv rotation. För det krävs skattehöjningar, stramfinanspolitik och sänkta räntor.I propositionen förklaras uppgången i tioårsräntan på sedanbottennoteringen med "en mindre uppgång i de internationellaräntorna, men framför allt av en oro för den ekonomiska utvecklingen iSverige". Som utskottet ser det innebär detta en undervärdering av deinternationella faktorerna. Utskottet kan heller inte dela regeringensuppfattning att huvuduppgiften för penningpolitiken skall vara "-- -- -- attsäkerställa en låg inflation på europeisk nivå" och inte heller det förenkladepåståendet att det inte kan finnas en "motsättning mellan prisstabilitet ochhög sysselsättning".Det är utskottets uppfattning att det behövs en mer aktiv penningpolitik somsamordnas med finanspolitiken och som har bekämpningen av arbetslösheten somöverordnat mål. Att låta landets riksbank agera "självständigt" utifrån ettstelbent mål -- konsumentpriserna (KPI) får inte stiga -- kan fåtill följd att återhämtningen av ekonomin försvagas. Det kan t.ex. inte vararimligt att penningpolitiken stramas åt på grund av att vi är medlemmar i kan nämligen komma att innebära att KPI ökar med nära 0,5procentenheter som en konsekvens av högre tullar och indirekta skatter.Avslutningsvis vill utskottet understryka vikten av att de åtgärder, sommåste vidtas inom skatteområdet, utformas på ett sådant sätt att de aktivtbidrar till en bättre miljö.Vad utskottet här framfört innebär en god överensstämmelse med utformningenav de riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motion Fi4 (v)yrkande 1.dels att den del av utskottets yttrande under här nämnda rubrik sombörjar med "Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet" och slutar med"yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Sammanfattningsvis föreslår utskottet att med bifall tillmotion Fi4 (v) yrkande 1 och med anledning av propositionens förslag på dennapunkt avstyrker motionerna Fi1 (m) yrkande 1, Fi2 (c) yrkandena 1, 4, 6 och7, Fi3 (fp) yrkandena 1 och 2, Fi5 (mp) yrkandena 1, 2 och 27 samtFi6 (kds) yrkandena 1 och 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med anledning av proposition 1994/95:25 yrkande 1(avsnitten 1--4) och med bifall till motion 1994/95:Fi4 yrkande 1 samt medavslag på motionerna1994/95:Fi1 yrkande 1,1994/95:Fi2 yrkandena 1, 4, 6 och 7,1994/95:Fi3 yrkandena 1 och 2,1994/95:Fi5 yrkandena 1, 2 och 27 samt1994/95:Fi6 yrkandena 1 och 2godkänner vad utskottet förordat samt som sin mening ger regeringen detta tillkänna,3. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken oppositionspartiernas förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken som börjar med "I motionerna Fi1 (m), Fi2 (c),Fi3 (fp) och Fi6 (kds) hävdas" och slutar med "Fi6 (kds) yrkandena 1 och 2"bort ha följande lydelse:Den proposition som behandlas i detta betänkande behandlar främst budget- ocharbetsmarknadspolitikens frågor. Utskottet väljer mot denna bakgrund attendastkortfattat kommentera propositionens yrkande 1 om riktlinjer för denekonomiska politiken. Utskottet avser i anslutning till den kommandebudgetpropositionen att återkomma till en mer ingående behandling av deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.Utskottet delar den uppfattning som framförs i propositionen ochpartimotionerna att det är synnerligen angeläget att en sanering skyndsamtgenomförs av den offentliga sektorns finanser. I detta sammanhang nämnspliktskyldigast såväl i propositionen som i de borgerliga motionerna ochVänsterpartiets motion de ekologiska frågorna. De får emellertid i deredovisade förslagen till åtgärder knappast något genomslag alls.I likhet med vad som uttalas i motion Fi5 (mp) vill utskottet bestämtavvisa en sådan inriktning av den ekonomiska politiken. Även på kort siktmåstet.ex. åtgärder inom skatteområdet ges en klar miljöpolitisk profil. Detsammagäller utformningen av de investeringsstimulanser som föreslås ipropositionen.Utskottet återkommer senare i betänkandet till en mer utförlig behandling avdessa frågor.Utskottet vill avslutningsvis här framhålla vikten av att den i fleraavseenden hårdhänta budgetsanering som måste komma till stånd är ekologisktoch socialt väl genomtänkt. Det är självfallet ohållbart att ränteutgifternaskenar i väg på det sätt som sker. Arbetslösheten som måste dras ner,främstav sociala skäl, kostar innevarande år ca . Ett sätt attförhindra att den nuvarande situationen permanentas på arbetsmarknaden är attanpassa normalarbetstiden så att arbetslösheten tvingas ner från den i dagorimligt höga nivån. Genom en sänkt normalarbetstid tvingas marknaden ta ettstörre ansvar. Normalarbetstiden bör därför sänkas i enlighet med förslaget imotion Fi5 (mp) yrkande 27.Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrker utskottet motionFi5 (mp) yrkandena 1, 2 och 27. Propositionens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken avstyrks av utskottet. Detsamma gäller motionerna Fi1 (m)yrkande 1, Fi2 (c) yrkandena 1, 4, 6 och 7, Fi3 (fp) yrkandena 1 och 2,Fi4 (v) yrkande 1 samt Fi6 (kds) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1994/95:25 yrkande 1 (avsnitten1--4) och motionerna1994/95:Fi1 yrkande 1,1994/95:Fi2 yrkandena 1, 4, 6 och 7,1994/95:Fi3 yrkandena 1 och 2,1994/95:Fi4 yrkande 1 samt1994/95:Fi6 yrkandena 1 och 2bifaller motion 1994/95:Fi5 yrkandena 1, 2 och 27 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken (mom. 3), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken arbetsmarknadspolitiken börjar med "delararbetsmarknadsutskottets" och slutar med "Fi4 (v) yrkande 26" bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottets mening finns nu förutsättningar att komma tillrätta med strukturproblemen i ekonomin och lägga grunden för en god balanseradtillväxt och en ökad sysselsättning. Regeringens förslag i denna ochnärliggande propositioner om drastiskt ökade skatter på företagande skulleemellertid -- om de bifalls -- allvarligt öka belastningen påarbetsmarknadspolitiken. Regeringens politik leder till färre jobb iutvecklingskraftiga företag än vad som skulle vara möjligt att uppnå.Enligtutskottets mening behövs åtgärder mot arbetslösheten även framgent. Åtgärderbör vidtas framför allt för att öka rörligheten på arbetsmarknaden samt inomarbetsmarknadsutbildningen.Propositionens förslag innebär ökade kostnader med över 3 miljarder kronorför arbetsmarknadspolitiska åtgärder med blygsam om ens någonsysselsättningseffekt. I fråga om inriktningen vill utskottet understrykabetydelsen av sådana åtgärder som ökar den enskildes intresse av att aktivtsöka nya tillfällen till arbete. En sådan inriktning ökar förutsättningarnaföratt minska arbetslösheten och bidrar därmed också till en minskad belastningpåstatsbudgeten.Finansutskottet tillstyrker således motion Fi1 yrkande 40 i denna del. I denmån övriga behandlade yrkanden inte tillgodoses genom utskottetsställningstagande avstyrker utskottet dessa.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken att medbifall till motion1994/95:Fi1 yrkande 40 i denna delsamt med avslag på motionerna 1994/95:Fi2 yrkandena 48 och 53, 1994/95:Fi3yrkande 12 i denna del och 1994/95:Fi4 yrkande 26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken arbetsmarknadspolitiken börjar med "delararbetsmarknadsutskottets" och slutar med "Fi4 (v) yrkande 26" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi2 (c) i dennadel att propositionsförslagen inte är tillräckligt beredda.Enligt utskottets uppfattning är förutsättningarna nu goda för att komma tillrätta med strukturproblemen i ekonomin och lägga grunden för tillväxt och ökadsysselsättning.Politiken bör med kraft inriktas på att skapa goda förutsättningar för ennäringslivsledd expansion. Speciellt viktigt är att alla möjligheter tillutveckling och expansion i små och medelstora företag tas till vara. Inteminstviktigt är att arbetsrättsliga regler är småföretagsanpassade och leder tillfler arbetstillfällen. I hela landet måste förutsättningarna för ett expansivtnäringsliv utvecklas. Detta innebär bl.a. att man ej bör ge flyttbidrag tilldem som söker sig från glesbygdsregionerna till stora befolkningscentrum.Propositionsförslaget om ungdomsåtgärder och kraftig minskning av ALU-platseravvisas av utskottet. Den anpassning som stegvis bör ske under innevarandebudgetår kan ske genom de omprioriteringar som harmöjlighet att göra lokalt, regionalt och centralt.Vidare anser utskottet att sådana investeringar som främjar en utveckling motett kretsloppsanpassat samhälle skall stimuleras. Dessa investeringar bidrartill en industriell förnyelse och utveckling samt skapar förutsättningar förett stort antal arbeten inom de gröna sektorerna av ekonomin.Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottet ansluter sig till densyn på arbetsmarknadspolitikens inriktning som kommer till uttryck iCenterpartiets motion Fi2. Utskottet tillstyrker således motion Fi2 (c)yrkandena 48 och 53. I den mån övriga behandlade yrkanden inte tillgodosesgenom utskottets ställningstagande avstyrker utskottet dessa.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer för arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkandena 48 och 53 samt medavslag på motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 40 i denna del, 1994/95:Fi3yrkande 12 i denna del och 1994/95:Fi4 yrkande 26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken arbetsmarknadspolitiken börjar med "delararbetsmarknadsutskottets" och slutar med "Fi4 (v) yrkande 26" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi3 (fp) attpropositionen är ett hastverk där ett ordentligt ekonomiskt underlag saknas.Kampen mot arbetslösheten bör sättas främst. Under de föregående åren har engod grund lagts för en stark uppgång. Vad som krävs nu är en strategi förexpansion av näringslivet samt bättre möjligheter att skapa företag runtuppfinningar och innovationer. Det är önskvärt att de nya arbetena kommer tilli små och nya företag. Denna inriktning måste också uppmärksammas t.ex. vidförändringar inom arbetsrätten.Enligt utskottets uppfattning kan den föreslagna omfördelningen till dyrareåtgärder inte gagna de uppsatta målen. Utskottet ifrågasätter ocksåpropositionens beräkningar av antalet nya arbetstillfällen som följer avåtgärdsförslagen. Det är inte heller säkert att arbetslösheten sjunker såmycket som regeringen förutsätter, bl.a. därför att de tillkommande personersom nu kommer att kunna erbjudas utbildning kanske inte är de allra meststudiemotiverade personerna.Finansutskottet tillstyrker med det anförda motion Fi3 (fp) yrkande 12 idenna del. I den mån övriga behandlade yrkanden inte tillgodoses genomutskottets ställningstagande avstyrker utskottet dessa.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer för arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1994/95:Fi3 yrkande 12 i denna del samtmed avslag på motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 40 i denna del, 1994/95:Fi2yrkandena 48 och 53 och 1994/95:Fi4 yrkande 26 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken arbetsmarknadspolitiken börjar med "delararbetsmarknadsutskottets" och slutar med "Fi4 (v) yrkande 26" bort haföljande lydelse:Om skall komma ur den statsfinansiella kris som landet nu befinnersig i är arbetsmarknadsfrågorna nyckeln. För att arbetsmarknadspolitiken skallkunna fungera krävs vid sidan om offensiva satsningar på näringslivet eninsiktom att den offentliga sektorn är en del av arbetsmarknad. Besparingarinom den offentliga sektorn måste därför alltid konsekvensbeskrivas ursysselsättningssynpunkt.Sveriges kommuner lever under ett extremt besparingstryck.Redan i dag sysselsätts 40 000 människor i kommuner och landsting med hjälpav medel för utbildning i företag. Avtalen för dessa 40 000 löper successivtut för att sedan upphöra. står landets kommuner ochlandsting inför ytterligare besparingar. Regeringen har dessutom aviserat attkommunerna ej kan tillåtas växa i takt med den allmänna inkomsttillväxten.Detta innebär sammantaget att mängder av arbetstillfällen hotas i kommuner ochlandsting.Vad finansutskottet saknar i regeringens proposition är synen på denoffentliga sektorn som en del av svensk arbetsmarknad och förslag för attbehålla sysselsättningsgraden inom denna viktiga sektor. Det är nödvändigt attomfördela resurser inom samhällsekonomin så att den offentliga sektorn tillåtsexpandera efter de behov som kan uppstå. Detta gäller i synnerhet kommuner ochlandsting där behoven är stora.Det är viktigt att tillskapa arbetstillfällen i näringslivet men det hjälperinte upp sysselsättningsgraden i stort om det skapas hundratusentals nyaarbetstillfällen i näringslivet om det försvinner lika många fråndenoffentliga sektorn. Det går inte att rädda sysselsättningen om vi inteinkluderar den offentliga sektorn som en del av den svenska arbetsmarknaden.Detta är enligt utskottets mening en viktig arbetsmarknadspolitisk frågasamtidigt som det är en jämställdhetsfråga. Den offentliga sektorn är i storten kvinnlig arbetsmarknad; det är kvinnors arbetstillfällen som hotas.Arbetsmarknadspolitiken har en viktig fördelningspolitisk uppgift att stödjade grupper som har det besvärligt på arbetsmarknaden. Vid sidan av deprioriterade grupperna av ungdomar, utomnordiska invandrare och äldrearbetslösa krävs också insatser för att deltidsarbetslösa, ca 150 000personer, skall kunna erbjudas heltidsanställningar. Ett första steg i denriktningen är att lagstifta så att deltidsanställda ges företrädesrätt tillanställningar med fler arbetstimmar när sådana finns lediga hos arbetsgivaren.Finansutskottet ifrågasätter förslaget om införandet av s.k. arbetsföretag.Förslaget bygger på att man skall kunna rekrytera korttidsvikarier utan attbehöva ta något arbetsgivaransvar. Detta får till konsekvens attarbetstagarnasrättigheter urholkas. Vidare minskas kravet på arbetsgivarna att samordnaarbetstillfällen så att tillsvidareanställningarna ökar.Utskottet menar att de i betänkandet redovisade stödåtgärderna måste få enregionalpolitisk prägel samt att arbetsmarknadspolitiken utöver de redovisadeinsatserna också måste bli ett effektivt verktyg för att stimuleranäringslivetatt ta miljömässig hänsyn och skapa fler jobb inom gröna sektorer.Finansutskottet tillstyrker därmed motion Fi4 (v) yrkande 26. Övrigabehandlade motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer för arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1994/95:Fi4 yrkande 26 samt med avslagpå motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 40 i denna del, 1994/95:Fi2 yrkandena 48 och53 och 1994/95:Fi3 yrkande 12 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8. Direktavdrag (mom. 4)(), (), (), LennartHedquist (m), (), (), och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDirektavdrag börjar med "har inget" och slutar med "börockså antas" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det föreslagna direktavdraget förbyggnadsinvesteringar kan ses som något som syftar till att begränsadei övrigt negativa effekterna av regeringens ekonomiska politik. Med denekonomiska politik som vi förordar erfordras inget direktavdrag förbygginvesteringar. Direktavdrag för vissa investeringar i byggnader ochmarkanläggningar innebär en kraftig skattestimulans för investeringar som ändåskulle genomföras.Finansutskottet tillstyrker motionerna Fi1 (m) yrkande 23, Fi2 (c) yrkande21, Fi3 (fp) yrkande 9 och Fi5 (mp) yrkandena 25 och 26 samt avstyrkerpropositionens förslag om direktavskrivningar. Vad utskottet här anfört börgesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande direktavdragatt med bifall till motionerna1994/95:Fi1 yrkande 23,1994/95:Fi2 yrkande 21,1994/95:Fi3 yrkande 9 och1994/95:Fi5 yrkande 25avslår motion 1994/95:Fi5 yrkande 26 och det i proposition 1994/95:25 avsnitt8 yrkande 1 framlagda förslaget till lag om direktavdrag för byggnader m.m.samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Direktavdrag (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDirektavdrag börjar med "Finansutskottethar inget" och slutar med "bör också antas" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det direktavdrag som regeringen föreslår inteär tillräckligt motiverat med hänsyn till konjunkturuppgången och den kostnaddet medför för staten. I enlighet med motionerna Fi5 (mp) yrkande 25, Fi1 (m)yrkande 23, Fi2 (c) yrkande 21 och Fi3 (fp) yrkande 9 bör regeringens förslagavslås.Däremot bör direktavskrivningar för miljöinvesteringar införas för attstimulera miljöanpassningen i den begynnande högkonjunkturen. Avdrag börmedgesmed av de utgifter som --läggs nerpå ny-, till- eller ombyggnadsarbeten som medför minskade utsläpp av miljö-eller hälsofarliga ämnen m.m. i enlighet med vad som anförs i motion Fi5 (mp)yrkande 26. bör hos regeringen begära skyndsamt förslag om sådanaregler.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande direktavdragatt med bifall till motion1994/95:Fi5 yrkandena 25 och 26 samt med anledning avmotionerna1994/95:Fi1 yrkande 23,1994/95:Fi2 yrkande 21 och1994/95:Fi3 yrkande 9avslår det i proposition 1994/95:25 avsnitt 8 yrkande 1 framlagda förslagettill lag om direktavdrag för byggnader m.m.och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omdirektavskrivningar för miljöinvesteringar,10. Nuvärdesavskrivning (mom. 5), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenDirektavdrag börjar med "Utskottet kan inte" och slutar med "avstyrks avutskottet" bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen i motion Fi1 (m) yrkande 32 attregeringen bör få i uppdrag att utarbeta ett förslag till s.k.nuvärdesavskrivning vad gäller såväl byggnadsinvesteringar sominventarieanskaffning. En nuvärdesavskrivning medför inga varaktigastatsfinansiella konsekvenser men kan möjliggöra för företag med storavinstmedel att öka säkerheten beträffande finansieringen av investeringen.Finansutskottet föreslår att bifaller motion Fi1 (m) yrkande 32 ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omnuvärdesavskrivning.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande nuvärdesavskrivningatt med bifall till motion1994/95:Fi1 yrkande 32som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omnuvärdesavskrivning,11. Arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram (mom. 6), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenArbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram börjar med"tillstyrker i" och slutar med "samt Fi19 (s) bör avslås"bort ha följande lydelse:Med anledning av förslaget i propositionen och i vissa motioner om ettarbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram vill utskottet hänvisa till vad iavvikande meningar (m) förts fram i bostadsutskottets yttrande 1994/95:BoU1ymen också i avvikande meningar (m) till skatteutskottets yttrande1994/95:SkU3y.I den avvikande meningen (m) till yttrandet BoU1y anförs bl.a. följandebeträffande investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäder.Produktionen av bostäder och satsningarna på ROT-åtgärder inom sektorn harunder varierat starkt. Genom omfattande statligasubventioner och regleringar har marknaden påverkats i olika riktningar. Dettahar i sin tur lett till att byggbranschen och dess anställda inte itillräckligt hög grad anpassat sig till de långsiktiga förutsättningarna. Denavreglering som den tidigare regeringen inledde inom bostadssektorn medverkadeemellertid till att bostadsmarknaden i betydligt större utsträckning äntidigare börjat anpassas efter konsumenternas efterfrågan och inte tillutformningen av de olika subventioner som kunnat utgå. De kvarvarandesubventionerna har utformats så att fastighetsägarna blivit medvetna omproduktionskostnadernas betydelse för det långsiktiga fastighetsekonomiskautfallet. Detta har i sin tur lett till att byggkostnaderna hållits tillbakaoch i vissa fall sjunkit under de senaste åren.Den nya regeringen föreslår nu att antalet subventionsformer inombostadssektorn åter skall ökas. Ett bifall till dessa förslag skulle riskeraatt kostnadskontrollen inom bygg- och bostadssektorerna åter försämras.