bet · GH01JuU19 · 1994-03-22 00:00:00 — Regeringen avser enligtjustitieministern att tillse att de förstärkningar i fråga omRikskriminalpolisens verksamhet som bedöms nödvändiga kommertill stånd i avvaktan på resultatet av den parlamentariskautredningen om den centrala polisorganisationen. I sammanhangetanförs vidare att utbyggnaden av sambandsmannaverksamheten måstefortsätta och att detta i största möjliga utsträckning bör skeinom ramen för ett nordiskt samarbete. -- Här kan nämnas att enpolissambandsman är placerad i medden enda uppgiften att bevaka frågor rörande sexuella övergrepppå barn.Utskottet anser att frågan är angelägen och utskottetförutsätter att utredningar av brottslighet av det slag som tasupp i motion K445 vid behov blir föremål för mellanstatligtpolisiärt samarbete i lämplig form. Något uttalande av riksdageni denna fråga är inte erforderligt. Motionen avstyrks.Gränskontroll m.m.I motion Ju233 (m) begärs ökade befogenheter förtulltjänstemän när det gäller att ingripa mot misstänktstöldgods. Vidare tas upp frågan om frivillig märkning avstöldbegärlig egendom.Mot bakgrund av ett svenskt medlemskap i tillsatteregeringen en interdepartemental arbetsgrupp,Gränskontrollgruppen, med uppgift att utreda frågor omgränskontroller och gränsformaliteter i ettEG/EU-medlemskapsperspektiv. I arbetet har deltagit såväldepartement som myndigheter som berörs av gränskontrollfrågorna.Arbetsgruppen redovisade en slutrapport medförslag till åtgärder på en mängd områden, bl.a. avseende denyttre gränskontrollen.Gränskontrollgruppens förslag ledde till att regeringen idecember 1993 tillkallade en särskild utredare (dir. 1993:130)med uppgift att bl.a. utreda hur som EU-medlem börorganisera den yttre gränskontrollen. Enligt direktiven bör mandärvid behålla den grundläggande arbetsfördelningen mellanberörda myndigheter. Myndigheterna bör dock öka sin samverkanmed varandra och med andra berörda organ.Regeringen har vidare tillkallat en parlamentarisk kommitté(dir. 1993:131) med uppgift att bl.a. överväga formerna för att,inom ramen för vad som är tillåtet enligt det internationellaregelverket, upprätthålla en kontroll när det gäller varor somförs över en gräns mot ett annat EU-land. I direktiven anges attkontrollen i första hand bör avse narkotika och handeldvapensamt att det bör vara en uppgift för tullen att i samarbete medpolisen svara för kontrollen.Det pågående utredningsarbetet bör enligt utskottets meningavvaktas innan ställning tas till frågan om tulltjänstemännensbefogenheter. När det gäller frivillig märkning av stöldgods ärutskottets inställning rent principiellt positiv. Det behövsdock inget initiativ av i denna angelägenhet. MotionJu233 avstyrks.TrafikpolisenI motion Ju810 (nyd) anförs att polisens trafikövervakningäven bör vara regionalt organiserad. I motion T224(s) förordas ökade befogenheter för på dettaområde.Trafikpolisutredningen lämnade i sitt betänkande (SOU 1992:81)Trafikpolisen mer än dubbelt bättre ett stort antal förslag isyfte att reformera polisens trafikövervakning. Förslagen byggdepå förutsättningen att trafikpolisen även skall varaknuten till den regionala och lokala polisen. När det gällerRikspolisstyrelsens roll i reformarbetet anförde den särskildeutredaren i betänkandet (s. 195) att de krav på eneffektivisering av polisens trafikövervakning som ställs upp ibetänkandet förutsätter att ges en pådrivanderoll innefattande det nationella ansvaret för åtgärdsprogrammetsgenomförande. Utredaren föreslog därför att regeringen skallmeddela föreskrifter av innebörd att på dennationella nivån skall svara för åtgärdsprogrammets genomförandeoch i sin tillsynsfunktion aktivt följa utvecklingen på denregionala nivån.Med anledning av betänkande uppdrogregeringen åt att verka förgenomförandet av reformeringen av polisens trafikövervakningsamt att vara sammanhållande när det gäller uppföljning ochutvärdering av reformen. I uppdraget angavs särskilt att fleraav förslag kan genomföras utanstatsmaktsbeslut och att genomförandet av dessa i första hand ären uppgift för länsstyrelserna i egenskap av högsta polisorgan ilänet.Rikspolisstyrelsen inkom med en första redovisningav uppdraget. Efter en andra särskild redovisning i mars 1994kommer redovisningen av uppdraget att ske inom ramen förRikspolisstyrelsens ordinarie verksamhetsredovisning.I budgetpropositionen (s. 101) anför justitieministern attRikspolisstyrelsen har tagit initiativ för att verka i enlighetmed uppdraget och att länen kommit väl i gång med sitt arbete.Polisens aktivitet i fråga om trafikövervakning har ökat. Detär, anför justitieministern, allmänt omvittnat att polisenssynlighet på vägarna har varit hög. Polisensalkotester tyder också på att nykterheten på vägarna har ökat.En minskning av antalet trafikolyckor har skett. Även omminskningen av trafikolyckorna kan ha flera samverkande orsakerär det enligt justitieministern knappast något tvivel om att enav dessa orsaker är vitaliseringen av polisens insatser itrafiken. Arbetet med att utveckla trafikövervakningen går nuenligt justitieministern vidare i enlighet med de riktlinjer somriksdag och regering har lagt fast.Utskottet avstyrkte liknande motionsyrkanden föregående vår(1992/93:JuU21 s. 19 f) med hänvisning till det ovan nämndauppdrag som regeringen lämnat till Rikspolisstyrelsen.Utskottet står fast vid sin tidigare redovisade uppfattningoch avstyrker bifall till motionerna Ju810 och T224.Lokalförsörjning inom polisväsendetI motion Ju214 (s) anförs att det behövs ett nytt hus förpolis och åklagare i , och i motion Ju217 (s) begärs attdet byggs ett polishus i anför i budgetpropsitionen (s. 105) när detgäller lokalbehovet i att förutsättningarna harförändrats till följd av den förändrade organisation av länetspolis som redogjorts för ovan. Det finns därför enligtjustitieministern inte skäl att i budgetpropositionen taställning till lokalförsörjningsprojekt som avser Stockholmslän. Justitieministern anför vidare att regeringen med hänsyntill det statsfinansiella läget inte kan föreslå att nya medelavsätts för de kostnadsökningar som nya lokaler skulle medföra.Kostnadsökningar för nya projekt bör därför enligt hennefinansieras inom givna medelsramar genom omprioriteringar ellerytterligare rationaliseringar. Det faller enligtjustitieministern i första hand på att taställning till dessa frågor.Utskottet har avstyrkt motionsönskemål omnya polishus på olika håll i landet med hänvisning till att detinte är möjligt för utskottet att prioritera ett eller fleraangelägna projekt framför andra (se bl.a. 1992/93:JuU21 s. 26f).Utskottet vidhåller denna uppfattning och hänvisar i övrigttill vad som anförs i budgetpropositionen i frågan. MotionernaJu214 och Ju217 avstyrks.Anslag till m.m.Regeringen föreslår ett ramanslag till på464 528 000 kr.I motionerna Ju809 (s) och Ju811 (s) begärs en ökning avanslaget med sammanlagt varav 50 miljoner förbekämpning av ekonomisk brottslighet och förutvidgat internationellt polisarbete i frågan. I den sistnämndamotionen föreslås även ett anslag om för ennationell upplysnings- och informationskampanj om ekonomiskbrottslighet. I motion Ju810 (nyd) begärs en anslagsökning om 90miljoner kronor för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Imotion Ju612 (v) slutligen förordas en anslagsökning om 100miljoner kronor för samma ändamål.Som framgått i det föregående (s. 18 f och 20 f) anserutskottet att polisen behöver ökade resurser och en förbättradorganisation för bekämpning av ekonomisk brottslighet. uppfattning bör därför den ekonomiska ramen förRikspolisstyrelsen ökas med utöver vadregeringen föreslagit. Detta medelstillskott skall avRikspolisstyrelsen användas såväl centralt som i den regionalaorganisationen för en utbyggnad av verksamheten och åtgärder iövrigt för att höja kompetensen och effektiviteten när detgäller att bekämpa ekonomisk brottslighet. Därvid skall särskiltbeaktas vad utskottet i det föregående anfört om organisationenav ekobrottsbekämpningen. skall särskiltavsättas för polissambandsmän med inriktning på ekonomiskbrottslighet som har anknytning till östra angetts ovan (s. 25 f) förordar utskottet också attregeringen ges i uppdrag att genomföra en nationell upplysnings-och informationskampanj om ekonomisk brottslighet. Utskottetföreslår ett reservationsanslag om 10 miljoner under andrahuvudtiteln för detta ändamål.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet medanledning av propositionen och motionerna Ju612 och Ju810tillstyrker bifall till motionerna Ju809 och Ju811.Anslag till SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 482 630 000 kr.I motion Ju808 (v) förordas att anslaget minskas med 200miljoner kronor.Utskottet har i särskild ordning inhämtat informationom Säkerhetspolisens verksamhet och det säkerhetspolitiskaläget. Utskottet delar inte den uppfattning om medelsbehovet somkommer till uttryck i motion Ju808. Utskottet tillstyrkerjustitieministerns förslag till medelstilldelning och avstyrkermotionen i här behandlad del.Anslag till lokala polisorganisationenRegeringen föreslår ett ramsanslag på 9 641 611 000 kr.I motion Ju225 (s) och So447 (kds) framförs krav på ökaderesurser till polisen i län.Detta är en fråga som det ankommer på , somansvarar för fördelningen av tilldelade medel mellan länen, attavgöra. Någon anledning till ett uttalande finnsinte. Utskottet avstyrker motionerna Ju225 och So447.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Övriga anslagAnslag till PolishögskolanRegeringen föreslår ett anslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till föreslår ett ramanslag på 47 427 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till utlänningsärendenRegeringen föreslår ett förslaganslag på 89 000 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Övriga polisfrågorUtbildningI motion Ju220 (fp) föreslås att den parlamentariskapolisutredningen skall få i uppdrag att överväga ompolishögskoleutbildning bör bedrivas, förutom vid Polishögskolani , även på andra platser i landet. I motion Ju809 (s)begärs att samma utredning skall göra en översyn avpolisutbildningen och bl.a. överväga om den bör knytas närmaretill det övriga högskoleväsendet och om en viss lägstaomfattning på utbildningen bör läggas fast av statsmakterna. Imotion Ju810 (nyd) anförs att minst 500 nya polisaspiranterårligen bör tas in på under resten av 1990-talet.Av direktiven för den beslutade parlamentariskautredningen om den centrala polisorganisationen (dir. 1994:19)framgår bl.a. att utredningen skall överväga frågan om hurPolishögskolans samverkan med det övriga högskoleväsendet kanstärkas samt lägga fram de förslag på förändringar i övrigt avgrundutbildningen och systemet för att försörja polisväsendetmed polismän som kan behövas. Utredningen skall även övervägamöjligheterna att förlägga vissa teoretiska delar igrundutbildningen till flera orter ute i landet. I denna delskall ett delbetänkande redovisas före utgången av juni 1994.Justitieministern anför i budgetpropositionen (s. 109) att enutgångspunkt är att polismyndigheterna skall anställa de polisersom behövs inom polisdistriktet. skallbestämma hur många elever som skall tas in tillgrundutbildningen mot bakgrund av en egen prognos rörande länensoch de lokala myndigheternas förutsedda behov av nya poliser ochmed hänsynstagande till intresset att hålla en såvitt möjligtjämn antagningsnivå mellan åren. Anställning som polis börenligt justitieministern kunna sökas och erhållas först isamband med grundutbildningens avslutande. Med en sådanutformning av grundutbildningssystemet kan verksamheten, anförjustitieministern, bedrivas på samma sätt som vid andrahögskolor och hållas på en relativt jämn nivå trots tillfälligavariationer i fråga om efterfrågan på nya poliser från denlokala polisorganisationens sida. Det kan enligtjustitieministern förutses att ett system med sådan inriktningkommer att införas /95.Motion Ju809 får med hänsyn till den förestående utredningenanses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen. Den i motion Ju220 väckta frågan om polisutbildning påolika platser i landet kommer att belysas i utredningsarbetet.Detta bör inte föregripas. Utskottet avstyrker bifall även tillmotion Ju220.Utskottet instämmer i justitieministerns uppfattning attRikspolisstyrelsen bör bestämma hur många elever som skall tasin till grundutbildningen vid . Motion Ju810avstyrks i denna del.Polisens befogenheter m.m.I motion Ju212 (fp) anförs att en arbetsgrupp bör tillsättasför att tillsammans med utarbeta förslag omanvändandet av modern teknik och moderna metoder ibrottsbekämpningen. I motion Ju809 (s) begärs en översyn av denrättsliga regleringen av polisens arbetsmetoder. I motion Ju810(nyd) framförs att polisen måste få möjlighet att använda sig avhemlig avlyssning, s.k. buggning och av dold övervakningskamera.I samma motion anförs att "ytlig kroppsvisitation" bör kunnautföras av såväl manliga som kvinnliga poliser oavsett denvisiterades kön. Vidare begärs att användande av kräkmedel ochmagpumpning på misstänkta narkotikasmugglare skall tillåtassåsom en form av kroppsbesiktning.Polisrättsutredningen har i sitt avlämnadebetänkande (SOU 1993:60) Polisens rättsliga befogenheter gjorten bred översyn av lagregleringen rörande polisens befogenheter.Betänkandet bereds i Justitiedepartementet.Utredningen fortsätter nu sitt arbete enligt tilläggsdirektiv(1993:33) med en översyn av reglerna om beslag, husrannsakankroppsvisitation och kroppsbesiktning. Ett slutbetänkande skallavlämnas senast den 1 december 1994.Frågan om användning av dold mikrofon och dold kamerabehandlades av i dess slutbetänkande (SOU1990:51) Säkerhetspolisens arbetsmetoder, personalkontroll ochmeddelarfrihet. Enligt kommitténs förslag skall hemligavlyssning med dold mikrofon och övervakning med fjärrstyrdkamera tillåtas som arbetsmetoder för SÄPO.Utskottet fann i ett ärende (1993/94:JuU4 s. 7) attberedningen av förslag borde avvaktas. Utskottetförutsatte att regeringen skulle lägga fram ett förslagför , och avstyrkte de föreliggande motionerna omanvändandet av dolda mikrofoner och kameror i polisarbetet.Justitieministern anför i budgetpropositionen (s. 41 f) attdet är angeläget att se över regler om hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning, dels i belysning avden ytterst snabba tekniska utveckling som äger rum påteleområdet, dels mot bakgrund av att telemarknaden har öppnatsför fler operatörer genom den nya telelagen (1993:597). Enligtjustitieministern överväger regeringen att tillsättaen utredning om dessa frågor. En sådan utredning bör enligthenne föregå ett ställningstagande till den fortsattaberedningen av frågorna om en lagreglering av hemlig tekniskavlyssning och om användning av övervakningskameror ibrottsutredande verksamhet. Också frågan om en eventuellpermanentning av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål aktualiseras enligtjustitieministern i sammanhanget.Mot bakgrund av det pågående och förestående utredningsarbetetfår önskemålen i motionerna Ju212 och Ju809 i allt väsentligtanses vara tillgodosedda, och motionerna avstyrks.När det gäller yrkandet i motion Ju810 om ytligkroppsvisitation kan konstateras att utskottet för kort tidsedan i ett betänkande (1993/94:JuU7 s. 5) gjorde klart attdetta begrepp inte förekommer i RB och att någon sådan regleringsom motionärerna efterfrågar således inte behövs. De övrigaspörsmål som aktualiseras i motion Ju810 bör mot bakgrund av detredovisade utredningsläget inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Motionen avstyrks i här aktuella delar.Polisskydd inom socialtjänstenI motion Ju230 (s) begärs bättre möjligheter för personal inomsocialtjänsten att få polisskydd.En arbetsgrupp inom BRÅ har utifrån forskning och övrigkunskap om våld och hot mot befattningshavare inom rättsväsendetoch vårdsektorn kartlagt och analyserat befintliga och möjligaåtgärder för att minska våldet. Arbetsgruppens överväganden harpublicerats i promemorian (BRÅ-PM 1993:1) Våld motbefattningshavare inom rättsväsendet och vårdsektorn.Arbetsgruppen framhåller i promemorian att den lokalapolismyndigheten i varje enskilt fall måste göra en rentoperativ bedömning av om det finns behov av särskilt polisskydd.Arbetsledningen inom verksamhetsområden där våld eller hot kanförväntas bör enligt promemorian ta kontakt med polisen på ortenoch lägga upp rutiner för hur man skall handla i en visssituation. Åtgärder för att göra det möjligt att snabbt nåpolisen bör alltid vidtas.Arbetsgruppen lämnar förslag på en rad förebyggande åtgärderinom olika sektorer. För del förordararbetsgruppen bl.a. att personalen får internutbildning ikonfliktpsykologi och information om nödvärnsrätt. Vidareföreslås att arbetslokalerna vid behov utformas med bl.a.bemannad reception, separat personalutgång, särskilda besöksrummed nödutgång samt larmanordningar. Vid hembesök och liknandedär det finns risk för våld eller hot om våld bör alltid tvåtjänstemän delta. Arbetsgruppen pekar vidare på behovet av fastaoch välkända rutiner på varje arbetsplats för hur man skallagera i våldssituationer.I syfte att öka skyddet för bl.a. poliser och personal inomsocialtjänsten föreslås i den avlämnade propositionen(prop. 1993/94:165) Några frågor om sekretess en bestämmelse i 7kap. 11 § sekretesslagen (1980:100) som innebär attbostadsadresser och hemtelefonnummer för anställda hos sådanamyndigheter där personalen särskilt kan riskera att utsättas förvåld får röjas endast om det står klart att det kan ske utanfara för den anställde eller någon honom närstående.Utskottet kan för sin del konstatera att de åtgärder somföreslås i den nyssnämnda främst handlar omlämpliga rutiner i risksituationer. Utskottet kan för närvarandeinte finna något behov av lagstiftning på området utöver deföreslagna ändringarna i sekretesslagen. Motion Ju230 börsåledes inte föranleda någon åtgärd. Den avstyrks.Övriga frågorÖversyn av den straffrättsliga lagstiftningenI motion Ju809 (s) begärs en samlad översyn av denstraffrättsliga lagstiftningen. Motionärerna menar attstrafflagarnas systematik och förhållande till varandra börövervägas. Även enskilda gärningsbeskrivningar i framför alltbrottsbalken bör ses över. Särskilt bör prövas omspecialstraffrättsliga lagar skall föras in i BrB.Utskottet behandlade ett likalydande motionsyrkande senasthösten 1993 och redogjorde då utförligt för pågåendeutredningsarbete m.m. beträffande den straffrättsligalagstiftningen (se 1993/94:JuU2 s. 7 f). Utskottet anförde iärendet att det arbete som pågick i allt väsentligt fick ansestillgodose motionärernas önskemål och att något ytterligareutredningsarbete i de aktuella frågorna inte borde initieras avriksdagen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju809 i här behandlad del.Brott med vapenI motion Ju611 (c) förordas att alla brott där vapen använtsskall bedömas som grova brott.Utskottet kan konstatera att brott som förövas med vapen oftabedöms som grova av domstolarna. Så är fallet med exempelvisbrottsbalksbrotten våldtäkt (6 kap. 1 §), stöld (8 kap. 1 och 4§§) och rån (8 kap. 5 och 6 §§). Det ankommer emellertid pådomstolarna att vid bedömandet av ett brotts svårhetsgrad göraen sammanvägning av samtliga omständigheter i målet av vilkafrågan om vapen kommit till användning är en betydelsefullomständighet. Utskottet finner inte skäl att frångå den angivnaordningen, och utskottet avstyrker bifall till motion Ju611.Olaga hotI motion Ju617 (nyd) efterfrågas skärpta straff för falskabeskyllningar och olaga hot.Falska beskyllningar kan vara straffbara som förtal enligt 5kap. 1 § BrB. Straffet för förtal är böter. För grovt förtalenligt 5 kap. 2 § BrB är straffet böter eller fängelse i högsttvå år.För olaga hot dömes enligt 4 kap. 5 § BrB till böter ellerfängelse i högst . I ett ärende beslutaderiksdagen att införa en särskild straffskala, fängelse lägst sexmånader och högst , för olaga hot som är att bedöma somgrovt brott (prop. 1992/93:141, JuU16, rskr. 220).Utskottet anser att det saknas anledning att nu ändra denämnda straffskalorna och avstyrker bifall till motion Ju617.Grov stöldI motion Ju810 (nyd) anförs att stölder ur fritidshus ochandra obevakade byggnader regelmässigt bör bedömas som grovstöld.Straffet för grov stöld är enligt 8 kap. 4 § BrB fängelselägst och högst . Vid bedömande av om brottetär grovt skall särskilt beaktas om tillgreppet skett efterintrång i bostad, om det avsett sak som någon bar på sig, omgärningsmannen varit försedd med vapen, sprängämne eller annatdylikt hjälpmedel eller om gärningen eljest varit av särskiltfarlig eller hänsynslös art, avsett betydande värde ellerinneburit synnerligen kännbar skada.Bestämmelsen ändrades då rekvisitet om intrångi bostad infördes (prop. 1987/88:14, JuU16, rskr. Utskottetunderströk i det sammanhanget att i det aktuella lagrummetendast anges exempel på sådana omständigheter som kan göra atten stöld bör bedömas som grov och att frågan om en stöldssvårhetsgrad bör avgöras efter en allsidig bedömning av samtligaomständigheter.Under hösten 1993 behandlade utskottet en motion om bl.a.rekvisiten för grov stöld (1993/94:JuU2 s. 4). Utskottet fann dåatt vad det anförde ärende alltjämt ägde giltighetoch att något behov av ändring inte förelåg.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrkerbifall till motion Ju810 i denna del.Osant intygandeI motion Ju609 (s) anförs att osant intygande som består ianvändandet av falska fakturor bör bedömas som grovt brott.I 15 kap. 11 § BrB stadgas att lämnar någon i intyg ellerannan urkund osann uppgift om vem han är eller om annat än egnaangelägenheter eller upprättar någon för skens skull urkundrörande rättshandling dömes, om åtgärden innebär fara ibevishänseende, för osant intygande till böter eller fängelse ihögst . Är brottet med hänsyn till att det innefattarmissbruk av tjänsteställning eller eljest att anse som grovtbrott, skall dömas till fängelse i högst två år.Enligt utskottets uppfattning skulle det föra för långt attregelmässigt bedöma varje användande av falska fakturor somgrovt brott. Här liksom i andra fall måste, som anförts, enallsidig bedömning av samtliga omständigheter göras. MotionJu609 avstyrks.Våld mot tjänstemanI motion Ju606 (fp) begärs ett förtydligande av bestämmelsenom våld mot tjänsteman enligt 17 kap. 1 § BrB så att detuttryckligen framgår att den omfattar också brott som består iatt försätta någon i vanmakt eller annat sådant tillstånd.I 17 kap. 1 § BrB anges att den som med våld eller hot om våldförgriper sig å någon i hans myndighetsutövning eller för atttvinga honom till eller hindra honom från åtgärd däri ellerhämnas för sådan åtgärd, dömes för våld eller hot mot tjänstemantill fängelse i högst eller, om brottet är ringa, tillböter eller fängelse i högst sex månader.Med uttrycket att med våld förgripa sig å någon åsyftas enligtvad som kan utläsas ur den juridiska doktrinen detsamma som meduttrycket våld å person, som är rekvisit i bl.a. bestämmelsen områn i 8 kap. 5 § BrB. I detta rekvisit torde enligt vad som kaninhämtas ur samma källor kunna inrymmas förfaranden som består iatt försätta någon i vanmakt eller annat sådant tillstånd.Härmed avses exempelvis att med hjälp av en drog försätta någoni yrsel eller sömn (se bl.a. m.fl., Kommentar tillBrottsbalken II, sjätte upplagan, s. 317 f samt Jareborg,Brotten I, andra upplagan, s. 267 och 312 och Brotten II, andraupplagan, s. 74 och 85 -- jfr även rättsfallet NJA 1977 s. 329).Utskottet anser inte att det behövs något initiativ avriksdagen med anledning av motion Ju606.