bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — I detföreslagna programmet skulle också ingå att underlätta förutländska företag att investera i Sverige.Staten bör ta initiativ till att det över hela landet bildasnätverk, där småföretag kan samarbeta om försäljning,dataservice, forskning och utveckling, anförs det i motion1993/94:N281 (v). De små företagen saknar ofta resurser för attkunna konkurrera på Europamarknaden, sägs det i motionen. Imotsats till de stora företagen kan de små företagen normaltinte ha egna försäljningskontor inom EU, påpekar motionärerna.Riksdagen avslog ett motionsyrkande (v) liknandedet i sistnämnda motion. Utskottet anförde (bet. 1992/93:NU25)att det är mycket viktigt att på olika sätt underlätta försmåföretagen att komma ut på den europeiska marknaden. Medhänvisning till de åtgärder i denna riktning som regeringen hadevidtagit och som redovisades i betänkandet ansåg utskottet inteatt det fanns något behov av ett riksdagsbeslut i saken. I enmotivreservation (s) hänvisades till det näringspolitiskaprogram som företrädarna för Socialdemokraterna i utskottet hadeföreslagit i en annan reservation. Motionsyrkandet följdes upp ien meningsyttring (v).I årets budgetproposition sägs att den ökadeinternationaliseringen ytterligare skärper kraven på den svenskaekonomin och politiken. Dessa krav förstärks av Sverigesanknytning till EU:s inre marknad genom EES-avtaletsikraftträdande. Det innebär, sägs det, att svenska företag ochsvenska konsumenter kan dra nytta av den europeiska inremarknadens ökade utbud och avsättningsmöjligheter.I propositionen redovisas att sedan februari 1993deltar i Euro-Info , som är en del av EU:ssmåföretagsprogram. Projektet syftar till att ge de europeiskasmåföretagen information om EU. Vid finns ett s.k. EuroInformation Correspondence Center, som i sin tur samordnaraktiviteter vid 14 regionala informationscentra i landet.Inom ramen för anslaget till småföretagsutveckling finansierasbl.a. medverkan i EU:s småföretagsprogram och andrafrågor som rör internationalisering.Förutom arbetet med , som det redogörs för ibudgetpropositionen, är också engagerat i (BC-net). Detta är ett program som bygger pådatoriserad informationsöverföring och syftar till att ökasamarbetet mellan företag i olika länder och regioner.Vidare utför utvecklingsfonderna konsekvensanalyser för attbelysa möjligheter och hot för enskilda företag i samband medSveriges integration med EU. Vissa insatser genomförs också avSveriges exportråd. Regeringen har gett ochArbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag att genomföra pilotprojektet"exportsäljare att hyra". Ett begränsat antal arbetslösaexportsäljare har erbjudits sex månaders anställning mot vissersättning i små och medelstora företag för att utveckla derasexport. Den teknisk-vetenskapliga attachéverksamheten (se vidarei ett senare avsnitt) har till uppgift att följa den tekniskautvecklingen inom olika industrinationer och rapportera tillsvenska företag, myndigheter och forskningsorganisationer omdenna utveckling. Information om som investeringsland,som tas upp i motion 1993/94:N305 (s), är en uppgift förStyrelsen för Sverigebilden.Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att påolika sätt underlätta för småföretagen att komma ut på deneuropeiska marknaden. Som har framgått av den lämnaderedovisningen har regeringen också vidtagit åtgärder i dennariktning. Något behov av ett särskilt program, som föreslås imotion 1993/94:N305 (s), eller ett uttalande av , avden typ som begärs i motion 1993/94:N281 (v), finns därför inte.Motionerna avstyrks alltså i berörda delar.Regeringen bör anmodas att inom ramen för anslagetSmåföretagsutveckling och/eller olika Europaprogram avsätta 4miljoner kronor för stöd till produktcertifiering, anförsdet i motion 1993/94:N272 (c). Enligt kommer attgälla beträffande maskintillverkning att alla maskiner somlevereras efter måste uppfyllasäkerhetsbestämmelserna i , påpekarmotionären. För att inte en stor del av den svenskamaskintillverkningen skall riskeras att slås ut som enkonsekvens av detta är det, anser hon, nödvändigt med ettstatligt stöd . Detta stöd skulleanvändas för att ge maskintillverkare möjlighet att köpa kunskapom europeiska säkerhetsregler genom att få sina produkterbedömda av kompetenta organ.Enligt vad utskottet har erfarit innebar EES-avtaletsikraftträdande ingen större förändring vad gäller kravet påsäkerhet hos maskiner. En svensk företagare som vill få uppgiftom vilka säkerhetskrav som ställs på de maskiner som tillverkaskan, på samma sätt som före ikraftträdande, läsasig till detta i de föreskrifter som Arbetarskyddsstyrelsenutfärdar. Generellt gäller att berörda myndigheter till följd avEES-avtalet införlivar i sina föreskrifter. Degrundläggande säkerhetskraven för maskiner är i princip desammasom fanns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter.Det som skiljer sig från vad som gällde före EES-avtaletsikraftträdande är främst hur själva kontrollen av attprodukterna är säkra skall gå till. I stället för det tidigaresystemet med kontroll utförd av riksprovplatser och godkännandeav en myndighet kommer det framöver att vara ett system medackrediterade fristående företag som i konkurrens med varandraprovar produkters säkerhet på uppdrag av tillverkaren.Utskottet delar motionärens syn på att i siginte får utgöra ett hinder för att småföretag i olika branscherskall kunna verka på marknaden. Som framgår av den tidigareredovisningen bör dock detta inte vara fallet i det här aktuellasammanhanget. Motion 1993/94:N272 (c) avstyrks sålunda.DesignForm/Design Center i bör tillföras ytterligare medel,föreslås det i motionerna 1993/94:N205 (s) och 1993/94:N280 (v).Form/Design Center i är enda designcenter, sägsdet i den förstnämnda motionen. Verksamheten har finansieratsdels genom ett kommunalt verksamhetsbidrag, dels genomutställaravgifter; statligt stöd har utgått i mycket litenomfattning. En statlig satsning är, enligt motionären, nödvändigför att skall få ett designcenter i paritet med dem somfinns i de nordiska grannländerna. , och Norgehar designcentra som uppbär statligt stöd på 9--15 miljonerkronor, framhåller motionären. Han refererar till ett tidigareuttalande av utskottet om att det borde ankomma på attavgöra hur tillgängliga medel skall fördelas. Mot bakgrund avatt Form/Design Center i är enda designcenter bördetta, anser han, betraktas som en nationell institution avriksintresse. I motionen föreslås att skall beslutaatt det inom ramen för anslaget Småföretagsutveckling skallanvisas till designcentret i den andra motionen föreslås ett statligt stöd på 2 miljonerkronor. Detta stöd ingår i den utökning av anslagetSmåföretagsutveckling med som Vänsterpartiethar föreslagit i sin partimotion 1993/94:N281 och som behandlasi det följande. God design är ett allt viktigarekonkurrensmedel, särskilt för små och medelstora företag, sägermotionären och erinrar, även han, om att , ochFinland har designcentra som får betydande statliga stöd. Utandet begärda stödet riskerar att som enda land i Nordenstå utan designcentrum, anförs det.Riksdagen avslog ett yrkande (s) liknande de häraktuella. Utskottet anförde (bet. 1992/93:NU25), som redanantytts, att det borde ankomma på att inom ramen föranvisade medel och enligt de allmänna riktlinjer somstatsmakterna ställer upp, göra erforderliga avvägningarbeträffande hur medlen skall fördelas. I en motivreservation (s)erinrades om att Socialdemokraterna förordade ett högre anslagtill småföretagsutveckling än regeringen och att det utökadeanslaget bl.a. skulle användas för ökade insatser inomindustridesignområdet.För designfrämjande åtgärder anvisas under innevarandebudgetår medel från anslaget Småföretagsutveckling, vilketdisponeras av . I regleringsbrevet för innevarande budgetårhar angetts att för insatser för att främja design i små ochmedelstora företag genom främst Stiftelsen Svensk Industridesignoch sådana utvecklingsfonder som samverkar med stiftelsen fårett belopp om högst anvisas.Ett motsvarande yrkande om särskilda medel till Form/DesignCenter i finns i motion 1993/94:KrU202 (c, fp).Motionärerna vill att Form/Design Center skall få deerforderliga medlen (1,5--) från anslaget tillStatens kulturråd. kommer senare under våren1994 att behandla denna motion.Utskottet ser ingen anledning för att nu göranågot annat ställningstagande i den aktuella frågan än vad somgjordes , då ett liknande yrkande avslogs. Utskottetsinställning är alltjämt att det är uppgift att, inomramen för anvisade medel och enligt de allmänna riktlinjer somstatsmakterna ställer upp, göra erforderliga avvägningarbeträffande hur medlen skall fördelas. Därmed avstyrkerutskottet motionerna 1993/94:N205 (s) och 1993/94:N280 (v).Kompetensutveckling för företagareOlika frågor rörande kompetensutveckling för företagare tasupp i sju motioner.Kompetensutvecklingsmöjligheterna för små- och ensamföretagareär ett område som måste bli föremål för insatser och ändraderegelverk, anförs det i motion 1993/94:N219 (s). Under enlågkonjunktur och i tider med hög arbetslöshet är olikautbildningsinsatser ett vanligt arbetsmarknadspolitiskt medel.Den möjligheten finns inte för den enskilde företagaren medmindre än att företaget sätts i konkurs och upphör och attföretagaren blir arbetslös, säger motionärerna. De menar attmedel bör avsättas för stöd till utbildningsinsatser förföretagare för att möjliggöra en övervintring av företaget.I motion 1993/94:A456 (s), med rubriken , föreslås att regeringen skall låta utredamöjligheten att som stöd för små och medelstora företag iStockholm inrätta dels ett projekt -- "teknikimportchef atthyra", dels en organisation för hemmabaserat kunskapsmäklarskap.Det förstnämnda stödet, som skall ses som en motsvarighet tillExportrådets verksamhet med "exportchef att hyra", skulle,enligt motionärerna, ge företagen en möjlighet att välja mellanatt bygga upp egen kompetens och att anlita extern expertis. Detsistnämnda stödet skall ses om en slags mäklarfunktion iStockholm som komplement till de inrättningar som finns iBryssel och andra centra utomlands.Det behövs insatser för företagsutveckling i små ochmedelstora företag genom ökad kunskaps- och kompetensutveckling,anförs det i motion 1993/94:A450 (s). I motionen, som särskilttar sikte på förhållandena i , föreslås också ett programmed inriktning mot exportsatsningar för att stärka småföretagensställning på den internationella marknaden. Det är, ansermotionärerna, angeläget att efter ikraftträdandestärka de små och medelstora företagens internationellakonkurrenskraft genom förbättrade kunskaper i språk,marknadsföring, internationell handelsrätt och teknologi.Det bör -- inom ramen för de av regeringen föreslagnabudgetramarna -- avsättas medel till den utbildning,Företagarnas utbildning, som bedrivs av , anförs det i motion 1993/94:N225 (m, fp, c,kds). För att rätt utbildning för de små och medelstoraföretagen skall komma till stånd måste, enligt motionärerna, deutbildningsarrangörer som satsar på denna kategori av företagprioriteras.Småföretagare saknar ofta företagsutbildning, sägs det imotion 1993/94:N226 (fp, kds). Ett sätt att få företagare attutbilda sig vore, enligt motionärerna, att införa vikariepoolerför företagare, t.ex. som arbetslivsutvecklingsprojekt (ALU).Ett annat sätt vore att låta regeringens förslag om"utbildningscheck" för arbetslösa även omfatta företagsekonomi,grundläggande kunskaper om företagande och språkutbildning. Deföreslagna åtgärderna bör finansieras inom ramen förarbetsmarknadsresurserna, anser motionärerna.Riksdagen bör uttala sig för att praktisk rådgivning omföretagande och rådgivning för både nya och etableradeföretagare skall få ökat stöd, anförs det i motion 1993/94:L313(fp). Därigenom skulle, hävdar motionären, många ekonomiskaproblem i företagen kunna åtgärdas. Han anser att sådanrådgivning bör göras lättillgänglig och hänvisar till ett arbetevid Utvecklingsfonden i län.I den sista här aktuella motionen, motion 1992/93:Ub401 (kds),föreslås att skall uttala sig för att svenska företagi större utsträckning skall ta till vara invandrarnas kunskaperi sina ansträngningar att finna nya exportmarknader.Invandrarnas kunskaper om sina gamla hemländers språk, kulturoch affärsseder bör kunna utnyttjas av företagen, ansermotionären.Riksdagen har under en följd av år avslagit yrkanden liknandedet i motion 1993/94:N225 (m, fp, c, kds) om stöd tillFöretagarnas utbildning. Vid det senaste tillfället, (bet. 1992/93:NU25), redovisade utskottet att /92 hade anvisat tillFöretagarnas riksorganisation för deras utbildningsverksamhetoch att det för /93 inte hade anvisats någramedel. Vidare erinrades om att det i budgetpropositionen 1992hade uttalats att omfattningen av central upphandling från olikautbildningsproducenter skulle reduceras. Slutligen påpekadeutskottet att Företagarnas utbildning hos regeringen hade ansöktom bidrag med för /93 försådana utbildningsinsatser som avses i motionen och attregeringen hade avslagit denna ansökan.När det gäller den generella frågan om kompetensutveckling försmåföretagare kan noteras att det inom Utbildningsdepartementetbedrivs ett arbete, Agenda 2000 -- kunskap och kompetens förnästa århundrade, med syfte att utveckla en sammanhållenkompetensstrategi. Arbetet inbegriper såväl mera traditionellautbildningsfrågor som sådana frågor som berör förutsättningarnaför kompetensutvecklingen, men som ligger utanför det omedelbarautbildningsområdet. Inom ramen för detta arbete har ScandinavianInstitute for Research in Entrepreneurship () särskiltstuderat småföretagens kompetensbehov. I utredningsrapportenLära för småföretagare (1994:6) dras bl.a. slutsatsen attutbildning av etablerade företagare måste vara självorganiseradoch självfinansierad. Statens ansvar för småföretagsutbildningenbör, enligt , i första hand avse individer som ännu inte ärverksamma i småföretag och bedrivas inom skol- ochhögskoleväsendet. Mer handfast kompetens för den dagligaverksamheten borde förmedlas av privata konsultbolag och på denoffentliga sidan av utvecklingsfonderna. Regeringen planerar atttill redovisa ett program för hur den långsiktigakompetensutvecklingen i skall främjas.Utskottet vill också erinra om det projekt som , påregeringens uppdrag, har bedrivit för att ge små och medelstoraföretag möjlighet att anställa arbetslösa civilingenjörer somutvecklingsingenjörer. Projektet, som tilldelades 3 miljonerkronor, har haft till syfte att åstadkomma förnyelse ochkompetensutveckling hos de berörda företagen.Utskottet anser att de frågor som tas upp i de härredovisade motionerna och som rör kompetensutveckling förföretagare är mycket viktiga. Om de svenska små och medelstoraföretagen skall kunna hävda sig, såväl på den svenska som på deninternationella marknaden, krävs en ständigt pågåendekompetensutveckling hos företagen.Den typ av allmänna uttalanden från sida somefterfrågas i en del av motionerna skulle dock inte, menarutskottet, föra frågan framåt. Inte heller anser utskottet attriksdagen skall detaljstyra olika myndigheters eller organsverksamhet. De aktuella myndigheterna, t.ex. , bör istället ges ansvar att inom ramen för anvisade medel och enligtde allmänna riktlinjer som statsmakterna ställer upp göraerforderliga avvägningar.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella motionernai berörda delar.Regional näringslivs- och företagsutvecklingI detta avsnitt behandlar utskottet fem motioner som tar uppolika näringslivs- och företagsutvecklingsprojekt, ofta medkoppling till någon speciell region.Det behövs insatser för att skapa lokala och regionalakraftcentra, anförs det i motion 1993/94:N269 (s). I motionenhänvisas det till en utredningsrapport -- Kommunalnäringspolitik i (SOU 1993:112)-- framtagen på uppdragav (C 1992:01) och enligt vilken dedanska kommunerna har vidare ramar för sitt näringspolitiskaengagemang än vad de svenska har. Motionärerna anser att deregionala utvecklingsbolagens och länsstyrelsernas möjligheteratt stödja nya och etablerade företag bör utökas. Vidare bordekommunernas möjligheter att stödja företag med marknadsföringoch produktutveckling, t.ex. i form av utvecklingsbolag,utredas. Regeringen bör även på andra sätt bidra till skapandetav lokala och regionala kraftcentra, anser motionärerna.Den nämnda utredningsrapporten till Lokaldemokratiutredningeningår som en del av det material som ligger till grund för denproposition om tjänsteexport och biståndsverksamhet somCivildepartementet avser att lägga fram i mars 1994.Beträffande synpunkten om att de regionala utvecklingsbolagenbör ges ökade möjligheter att tillhandahålla företagsstöd kannoteras att dessa har till uppgift bl.a. att lämna den typ avstöd till nya och befintliga företag som motionärernaförespråkar.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1993/94:N269(s).Det bör ges fortsatt finansiellt stöd till ettföretagsutvecklingsprojekt i län, anförs det imotionerna 1993/94:N216 (s) och 1993/94:N260 (c). I nämnda länhar pågått ett projekt i samarbete mellansmåföretagarnas organisation i länet, ochNUTEK med syfte att förebygga företagskonkurser. Detta arbetebör, enligt motionärerna, fortsätta. Genom projektet skallsamtliga tillverkande företag med fler än fem anställda ochunderleverantörer till dessa erbjudas en kostnadsfriföretagsanalys. På basis av denna analys skall en åtgärdsplanutarbetas. Programmet bör ledas av en styrgrupp medrepresentanter för arbetsmarknadens parter och länsorgan,föreslås det.Riksdagen avslog ett liknande yrkande (s).Utskottet hänvisade (bet. 1992/93:NU25) till att den typ avföretagsanalyser som efterlystes utförs av de regionalautvecklingsfonderna. När det är fråga om mer omfattande analyserdebiteras oftast en avgift.Utskottet ser ingen anledning för att nu intanågon annan ståndpunkt än vad som gjordes . Motionerna1993/94:N216 (s) och 1993/94:N260 (c) avstyrks sålunda.Riksdagen bör enligt vad som föreslås i motion 1993/94:N294(s) uttala sig för att det etableras ett Business and InnovationCenter -- BIC-center i . Motionärerna anser attUddevalla har alla förutsättningar att bli ett bra säte för ettBIC-centrum. En etablering av ett sådant centrum i Uddevallaskulle, enligt motionärerna, innebära en långsiktig satsning påindustriell förnyelse i regionen.Riksdagen avslog ett motsvarande yrkande (m).Utskottet redovisade (bet. 1992/93:NU25) att i en särskildrapport, Business and -- ett europeisktprogram för regional näringslivsutveckling (T 1992:47), hadeanalyserat BIC-systemet. Konceptet Business and InnovationCentres har utvecklats i syfte att förbättra ekonomin ispeciellt utsatta regioner i . Syftet med BIC är att genominnovationer skapa nya industriella aktiviteter, nya företageller utveckling av befintliga företag. Utskottet angav vidareatt regeringen inte hade några planer på att avsätta resurserför skapandet av BIC och ansåg att det inte fanns skäl förriksdagen att ta något initiativ i frågan.Utskottet finner ingen anledning för att nuändra uppfattning i frågan. Motion 1993/94:N294 (s) avstyrkssåledes.Motion 1993/94:N247 (fp) har till syfte att uppnå ökatregionalt självstyre i . bör göra ettuttalande om det skånska näringslivet med innebörd att Skånesprofil som tillväxtregion skall klargöras, anförs det imotionen. Vidare borde uttala sig för en ökad ochsamordnad användning av näringspolitiska medel på statlig,regional och lokal nivå och för att får ställning somnäringspolitisk friregion.Riksdagen avslog en liknande motion om Skånesnäringsliv från samma motionärer. Utskottet anförde (bet.1992/93:NU25) att den typ av regionala samverkansprojekt somtogs upp i den aktuella motionen, liksom i tre andra motioner omliknande projekt i andra delar av landet, är exempel påverksamheter som bör kunna ha en positiv effekt pånäringslivsutvecklingen. Utskottet ansåg dock att samverkan böringå som en naturlig del av olika näringslivsorgans verksamhetoch att det inte fanns något behov av ett uttalande avriksdagen.Civilminister besvarade enfråga av () om bildandet av ett skånsktregionförbund. I sitt svar (RD 1993/94:64) hänvisadecivilministern till Regionberedningens förslag i betänkandetVästsverige och -- regioner i förändring (SOU 1993:97),vilket innebär att kommuner och landsting i och i denvästsvenska regionen skall få möjlighet att bilda regionförbundför samverkan i regionala utvecklingsfrågor. Vidare meddeladehon att inriktningen för regeringens beredning av frågan är attett förslag skall kunna läggas fram för så attdet skall vara möjligt att tillämpa från den 1 januari 1995.Med hänvisning bl.a. till det beredningsarbete som pågår anserutskottet inte att det finns något behov för attgöra den typ av uttalanden som efterfrågas i motion 1993/94:N247(fp). Motionen avstyrks sålunda i denna del.Anslaget SmåföretagsutvecklingAnslaget Småföretagsutveckling (A 1) disponeras för kostnaderdels för de regionala utvecklingsfondernas verksamhet medinformation, rådgivning, utbildning och finansiering riktad tillsmå och medelstora företag, dels för vissa centrala insatser försmåföretagsutveckling vid , bl.a. inom områdenainternationalisering, nyetablering och industriell design.Regeringen föreslår för nästa budgetår ett anslag på 164miljoner kronor. Huvuddelen bör användas för att finansierainsatser via de regionala utvecklingsfonderna, som, enligt vadsom tidigare nämnts, skall omvandlas till utvecklingsbolag den1 . Såväl som moderbolaget får möjlighet attstimulera verksamheten hos privata organisationer som ger rådoch information till nyföretagare, sägs det i propositionen. Somhittills skall också ha uppgiften att bedriva och samordnavissa projekt på småföretagsområdet.Högre anslag än vad regeringen har föreslagit förordas ipartimotioner från Socialdemokraterna, demokrati ochVänsterpartiet.I motion 1993/94:N305 (s) föreslås att skall anvisaytterligare för stöd tilluppfinnarverksamhet. Av dessa medel skulle, som redan nämnts, 25miljoner kronor användas för att finansiera en utökning avproduktrådens verksamhet och ett ökat stöd till () lokala rådgivare. Vidare föreslås,som också beskrivits i det föregående, att skallbesluta om ökat stöd till kvinnors företagande och ett särskiltprogram för att främja export hos småföretagen. För dessa bådaändamål föreslås 10 resp. . Sammantagetinnebär förslagen i motionen en total ökning av anslagetSmåföretagsutveckling med 75 miljoner kronor.Ny demokrati föreslår i sin partimotion 1993/94:N303, somrefererats i det föregående, en utökning av produktrådensverksamhet och ett ökat stöd till SUF:s lokala rådgivare. Fördessa ändamål föreslås 5 resp. i ökat stöd.Vänsterpartiet förordar i sin partimotion 1993/94:N281 enökning av anslaget Småföretagsutveckling med 100 miljonerkronor. Detta skulle användas för olika typer av selektivainsatser till småföretag -- uppfinnarverksamhet, design (inkl.stöd till Form/Design Center i ), kvinnors företagande ochkompetensutveckling för småföretag (innefattande fortsatt stödtill försök med projektanställning av civilingenjörer ismåföretag).Utskottet har tidigare uttalat sig för att stödet tillproduktrådens verksamhet bör ökas med . Dettainnebär att anslaget Småföretagsutveckling bör uppgå till 169miljoner kronor.Med ett beslut av av denna innebörd blir motion1993/94:N303 (nyd) till en del tillgodosedd. Även motion1993/94:N305 (s) blir delvis i sak tillgodosedd. Utskottetsprincipiella inställning är, som tidigare nämnts, attnäringspolitiken skall föras med generella medel. Detta innbäratt utskottet avvisar de synpunkter om ökat stöd till selektivainsatser som förs fram i motion 1993/94:N281 (v). Denna motionavstyrks sålunda i berörd del.Stöd till kooperativ utvecklingI detta avsnitt behandlar utskottet ett förslag underCivildepartementets huvudtitel (bil. 14 s. 67) om stöd tillkooperativ utveckling.Enskilda småföretag och konsumenter bör genom samverkan iekonomiska föreningar och andra typer av kooperativa företagkunna bedriva ekonomisk verksamhet på likvärdiga villkor medandra aktörer på marknaden, sägs det i propositionen.