bet · GH01LU32 · 1994-05-26 00:00:00 — Svenska medborgareoch företag kan etablera sig fritt inom detta område, ochutländska rättssubjekt med hemvist inom EES-området har fullfrihet att etablera sig här. Det kan enligt utskottets meninginte råda någon tvekan om att den rörlighet sometableringsfriheten syftar till främjas om lagstiftningen pådetta område är likartad. Ett annat skäl, som berörtsinledningsvis, är att EG:s bolagsrättsliga direktiv utformatsmed hänsyn till att det finns två olika kategorier avaktiebolag. Flera av direktiven gäller enbart för den enabolagsformen eller bolagskategorin och är särskilt utformade medhänsyn till de krav som kan och bör ställas på sådana bolag. Omnågon kategoriindelning inte kommer till stånd harAktiebolagskommittén bedömt det nödvändigt att höja det lägstatillåtna aktiekapitalet till ett belopp som är betydligt högreän motsvarande 25 000 ecu för alla svenska aktiebolag. Vidaremåste beaktas framtida, ännu inte beslutade direktiv. Ettexempel på ett sådant framtida direktiv är förslaget till detfemte bolagsdirektivet, det s.k. strukturdirektivet. Direktivetär utformat med den tyska aktiebolagslagen som förebild. är det tveksamt om de i direktivetföreslagna bestämmelserna beträffande bolagets organisation ochledning passar för små och medelstora bolag i . påpekat finns det också anledning att räknamed liknande svårigheter i fråga om förslag som kan komma attpresenteras i framtiden.Utskottet delar också regeringens uppfattning att det ärnaturligt att regelsystemet utformas så att den enabolagskategorin kommer att omfatta större bolag med storspridning på aktierna, medan den andra kategorin omfattarföreträdesvis små bolag med ett begränsat antal delägare.Härigenom uppnår man likhet med vad som gäller i dekontinentaleuropeiska länderna samt i och Irland.Ett utmärkande drag hos de bolag som utgör alternativ tillaktiebolaget inom de kontinentaleuropeiska länderna är nämligenatt de till skillnad från de större bolagen inte har möjlighetatt vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning.Andelsbevisen får inte ställas till innehavaren och kan ipraktiken inte göras till föremål för allmän handel. IStorbritannien och uppnås motsvarande resultat genom attprivate companies i motsats till public companies inte fårinbjuda allmänheten att teckna eller förvärva aktier i bolaget.Utskottet tillstyrker således bifall till propositionen i nubehandlad del. Ställningstagandet innebär att vad som yrkas imotion Sk352 (yrkande 5) om införande av en ny bolagsform förmindre företag tillgodoses.När det gäller de båda bolagskategoriernas firmor återkommerutskottet till dessa spörsmål under hösten 1994.4 Minsta aktiekapitalI propositionen föreslås att aktiekapitalet för de publikaaktiebolagen skall uppgå till . De privataaktiebolagen skall enligt regeringens förslag ha ettaktiekapital om minst 100 000 kr.I motion L203 av och (båda s) yrkas att det minsta aktiekapitalet i de privatabolagen skall vara åtminstone . I motionen anförs attdet nuvarande minsta aktiekapitalet , som infördes år1973, i dagens penningvärde motsvarar omkring 275 000 kr.Motionärerna menar bl.a. att det ökande antalet konkurser harett uppenbart samband med ett alltför lågt kapitalkrav iaktiebolagen. Vidare hänvisar motionärerna till att det minstaaktiekapitalet för danska anpartsselskap är 200 000 danskakronor.I motion Ju811 av m.fl. (s) yrkas, utanangivande av något belopp, att minsta tillåtna aktiekapital börhöjas (yrkande 12 delvis).Utskottet kan konstatera att en anpassning av den svenskalagstiftningen för de publika aktiebolagen till EG:skapitaldirektiv kräver att aktiekapitalet uppgår till minst230 . I de olika EG-medlemsstaterna föreskrivs som regelatt ett aktiebolag skall ha ett högre aktiekapital. För etttyskt AG gäller sålunda att aktiekapitalet måste uppgåtill minst 100 000 tyska mark (ca ). I ett brittisktpublic company är motsvarande belopp (ca 575 000kr) och i ett danskt aktieselskab (ca590 ). Det norska förslaget till nyaktiebolagslagstiftning innebär att aktiekapitalet i ettoffentligt aksjeselskap skall uppgå till minst en miljon norskakronor (ca ). I det motsvarande finska förslaget angeslägsta tillåtna aktiekaptital för ett publikt aktiebolag till500 000 finska mark (ca ).När det gäller privata aktiebolag blir, såsom tidigareredovisats, kapitaldirektivet inte tillämpligt. Bestämmelser omminsta tillåtna aktiekapital för de privata bolagen kan därförfritt beslutas i den nationella lagstiftningen. I måsteett GmbH ha ett kapital om minst 50 000 mark (ca ).För danska anpartsselskab gäller att kapitalet inte fårunderstiga (ca ). För ettbrittiskt private company finns inte något krav på minstainsatskapital. I föreslås en höjning från nuvarande15 000 finska mark till 50 000 (ca ) och i Norgefrån nuvarande 50 000 till (ca 160 000kr).Vid bestämmandet av det minsta aktiekapitalets storlek för depublika aktiebolagen i måste beaktas att dessa bolag,till skillnad från de privata, kommer att kunna vända sig tillallmänheten med inbjudan om att teckna eller förvärva aktiereller andra av bolaget utgivna värdepapper. Denna omständighettalar för att aktiekapitalet sätts förhållandevis högt. Somanförs i propositionen underlättar ett högt aktiekapital en välfungerande handel med bolagets aktier hos allmänheten. Enordentlig kapitalbas och ett förhållandevis stort antal aktier ibolagen kan t.o.m. vara en förutsättning för en fungerandeaktiemarknad. En annan utgångspunkt måste vara intresset attunderlätta kapitalanskaffningen för de inom denna bolagskategorimindre och medelstora bolagen och främja företagens möjligheteratt konkurrera internationellt. Som framhålls i propositionen ärdet inte önskvärt att rätten att vända sig till allmänheten föratt sprida aktier förbehålls enbart de allra störstaaktiebolagen med mycket höga aktiekapital. Det är angeläget attockså medelstora och något mindre bolag får möjlighet attanvända sig av nyemissioner till allmänheten som ett medel föratt skaffa ytterligare riskkapital till företagen. Det minstatillåtna aktiekapitalet får därför inte sättas så högt så attmöjligheten för ett byte av bolagskategori omöjliggörs.Förslaget såvitt gäller de publika aktiebolagens minstaaktiekapital föranleder ingen erinran från utskottets sida.När det sedan gäller de privata bolagen konstaterar utskottetatt anpassningen till EG:s bolagsdirektiv, men hänsyn till denuppdelning i två olika bolagskategorier som utskottet ovantillstyrkt, inte nödvändigtvis kräver en höjning avaktiekapitalet. Enligt utskottets mening är det emellertid nuefter med ett minsta aktiekapital på tid atthöja beloppet. Utskottet har också tidigare vid ett flertaltillfällen med anledning av motionsyrkanden utgått från attfrågan om en höjning av aktiekapitalets storlek skulle komma attövervägas i detta sammanhang (se bl.a. bet. 1990/91:LU2).Liksom när det gäller frågan om minsta aktiekapital för depublika bolagen måste övervägandena i samma fråga när det gällerde privata bolagen ske från olika utgångspunkter. Syftet medbestämmelserna om det minsta aktiekapitalet är att skyddaborgenärerna. Aktiekapitalets funktion är att utgöra ett slagsgaranti för bolagets fordringsägare. En avsevärd höjning avgränsen för lägsta tillåtna aktiekapital skulle därför, somockså anförs i propositionen, innebära en förstärkning avskyddet för borgenärerna. Detta skulle i sin tur komma bolagensjälva till del på så sätt att det skulle bli lättare förbolagen att erhålla kredit. En väsentlig höjning avaktiekapitalet skulle också motverka det missbruk avaktiebolagsformen som förekommer. Å andra sidan måstekonstateras att aktiekapitalets storlek inte är helt avgörandeför borgenärernas skydd. Ett aktiekapital på medför inte att borgenärer i många fallavstår från att kräva personlig säkerhet från ägaren. En kraftighöjning av aktiekapitalets storlek torde inte heller innebäranågon garanti för att aktiebolagsformen inte skulle komma attmissbrukas. Vidare skulle en alltför kraftig höjning avaktiekapitalets storlek innebära svårigheter för nuvarande ägareav mindre bolag att införskaffa ytterligare kapital och kunnadriva verksamheten vidare i bolagsform. Nyetableringen avaktiebolag skulle dessutom försvåras.Nuvarande minsta tillåtna aktiekapital, , torde uppräknat med konsumentprisindex visserligen,såsom anförts i motion L203, motsvara . Dethör emellertid ockå till saken att äldre bolag hade att uppfyllakraven på i aktiekapital först vid utgången av år1981 och att en övervägande majoritet av dessa bolag utnyttjadedenna möjlighet.Utskottet finner vid en samlad bedömning att den ipropositionen föreslagna minimigränsen för aktiekapitalet i ettprivat bolag, , är väl avvägd och bör godtas. Vad somyrkas i motion Ju811 yrkande 12 får därigenom ansestillgodosett. Ställningstagandet innebär att utskottettillstyrker propositionen i nu behandlad del och avstyrkerbifall till motionerna L203 och Ju811 yrkande 12 i denna del.I propositionen föreslås vidare att det skall vara möjligt förett bolag att byta bolagskategori. Ett aktiebolag som tillhörden ena bolagskategorin skall således enligt förslaget medbibehållen juridisk identitet kunna omvandlas till aktiebolag avden andra kategorin. För att ett publikt aktiebolag skall kunnabli ett privat förutsätter förslaget beslut av bolagsstämman.Ett sådant beslut skall vara giltigt endast om det har biträttsav samtliga på stämman närvarande aktieägare företrädande niotiondelar av aktierna (17 kap. 2 §). Även för att ett privataktiebolag skall kunna byta bolagskategori skall krävas beslutav bolagsstämman. Ett sådant beslut skall för att vara giltigtha biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl deavgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna (17 kap.1 § och 9 kap. 14 §).Vad som sålunda föreslås om förutsättningarna för byte avbolagskategorier föranleder ingen erinran från utskottets sida.5 Övergångsbestämmelserna m.m.De nya bestämmelserna är avsedda att träda i kraft den 1januari 1995. Ett aktiebolag som avser att bli publikt skallemellertid kunna besluta om att från den 1januari 1995 vara ett publikt aktiebolag. Förslaget bygger påatt bolagen skall ha möjligheter att före den 1 januari 1995vidta nödvändiga övergångsåtgärder. Några hinder för att enbolagsstämma fattar beslut om att bolagetfrån skall vara publikt uppställs inte.Ett aktiebolag som har bildats före skallenligt förslaget anses som ett privat aktiebolag, såvida detinte har beslutat att det i stället skall varapublikt och har erhållit registrering av detta beslut.För ett privat aktiebolag som har bildats före den 1 januari1995 innebär förslaget att kravet på minsta tillåtnaaktiekapital skall gälla först från . aktiekapital vid den sistnämnda tidpunkten inte uppgårtill , skall bolaget avföras frånaktiebolagsregistret och därmed vara upplöst.Sveriges Industriförbund har i en skrivelse till utskottet den20 och vid en uppvaktning inför utskottet den 3 maj1994 föreslagit att tillför förslaget en särskildbestämmelse som anger att alla bolag som vid lagensikraftträdande är aktiemarknadsbolag automatiskt är publikabolag. Härigenom undanröjs enligt förbundet väsentliga kostnaderoch besvär för aktiemarknadsbolagen, som helt enkelt måste varapublika för att handel skall kunna ske i deras fondpapper. Mångabolag har inte hunnit med att ta upp frågan om att bli publikapå de ordinarie stämmorna . Propositionenöverlämnades till först . Åtskilligaaktiebolag anser det också olämpligt att på en ordinarie stämmanu i vår ta upp en fråga som ännu inte har behandlats avriksdagen. Att behöva anordna en extra bolagsstämma föratt behandla enbart frågan om ett aktiemarknadsbolag skall varapublikt är enligt förbundets mening inte rimligt med tanke påbl.a. de kostnader detta förorsakar bolagen.Utskottet konstaterar att det norska förslaget innehåller ensärskild övergångsbestämmelse som innebär att aktiebolag som ärbörsnoterade automatiskt blir "offentlig aksjeselskap". mening talar starka skäl för att en motsvarandeordning införs i . Detta kan lämpligen ske på så sätt attpunkt 2 i övergångsbestämmelserna kompletteras med en särskildbestämmelse som innebär att aktiebolag som ärnoterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats, dvs. sådanabolag som avses i 2 § insiderlagen (1990:1342)(aktiemarknadsbolag), och vars aktiekapital uppgår till minst500 skall anses vara publika bolag. börsbolag att med automatik bli publika. Några extrabolagsstämmor behöver således inte anordnas om sådana bolagockså efter vill att allmän handel skall skei deras fondpapper. Den av utskottet förordade bestämmelseninnebär att frågan om bolagskategori inte behöver tas upp ens påen ordinarie bolagsstämma efter lagens ikraftträdande.Med den av utskottet sålunda förordade övergångsbestämmelsenuppkommer spörsmål om någon särskild ordning skall gälla för deaktiemarknadsbolag som med automatik blivit publika men som avnågon anledning inte vill vara det efter lagens ikraftträdande.Om någon ytterligare övergångsbestämmelse inte införs kommer detpå grund av vad som föreslås i 17 kap. 2 § första stycket andramening att krävas att beslutet har biträtts av samtliga vidstämman närvarande aktieägare företrädande nio tiondelar avaktierna. gäller att ett beslut om att ett börsnoteratföretags aktier inte längre skall vara noterade på börsen kanfattas av styrelsen eller av bolagsstämman med enkel majoritet.Enligt utskottets mening bör det mot den bakgrunden tillskapasen särskild ordning som gör det möjligt för de bolag somautomatiskt blir publika bolag att under en övergångstid fåbesluta om byte av bolagskategori med lägre majoritet än vad somföljer av propositionens förslag. En sådan övergångslösning kanlämpligen tillskapas genom att låta 17 kap. 2 § första stycketandra meningen träda i kraft först . Dettainnebär att beslut om att ett aktiemarknadsbolag skall bliprivat kan fattas med två tredjedels majoritet under år 1995.Enligt utskottets mening talar den aktieägande allmänhetensintressen för att majoritetskravet inte sätts lägre.I övrigt föreslår utskottet, såsom framgår av bilaga 1,vissa ändringar i övergångsbestämmelserna som sammanhänger medatt de i propositionen föreslagna bestämmelserna om aktiebolagsfirma m.m. inte nu behandlas.När det gäller förslaget till lag om ändring i lagen(1976:240) om förvärv av eldistributionsanläggningar m.m.(lagförslag 12) har regeringen i proposition 1993/94:162 omhandel med el i konkurrens föreslagit att lagen skall upphävasvid utgången av . Eftersom beslutatatt anta näringsutskottets förslag i betänkandet 1993/94:NU22 omlagens upphävande skall propositionen i den delen avslås(rskr. 358).Utöver det anförda föranleder propositionen inga erinringarfrån utskottets sida.6 Andra aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt under skilda rubriker demotioner som väckts under den allmänna motionstiden medförslag om ytterligare ändringar i aktiebolagslagen och annanlagstiftning som gäller aktiebolag.6.1 Bolagsorganens ansvar, m.m.I aktiebolag som har ett aktiekapital överstigande 1 miljonkronor skall finnas fyra bolagsorgan, nämligen bolagsstämma,styrelse, verkställande direktör och revisorer. I mindre bolagbehöver inte verkställande direktör utses. Aktiebolagenskompetensfördelning mellan bolagsorganen är avsedd attåstadkomma en balans mellan bolagens olika organ samt mellan åena sidan majoriteten bland aktieägarna och å andra sidanminoriteten och enskilda aktieägare. Bolagsstämman är detöverordnande organet, i sista hand det beslutande organet.Styrelsen väljs normalt av bolagsstämman och har till uppgiftatt svara för bolagets organisation och den övergripandeförvaltningen av bolagets angelägenheter. Bolagets verkställandedirektör, som väljs av styrelsen, skall under styrelsen skötaden löpande förvaltningen av bolaget. Revisorerna har tilluppgift att granska styrelsens och verkställande direktörensförvaltning och bolagets räkenskaper. Revisorerna utses normaltav bolagsstämman.I aktiebolagslagen finns särskilda bestämmelser om styrelsensoch verkställande direktörens befogenheter och skyldigheter.Styrelsen eller annan företrädare för bolaget skall sålundabl.a. visa lojalitet mot bolaget och får enligt den s.k.generalklausulen i 8 kap. 13 § inte fatta beslut som är ägnatatt bereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annan tillnackdel för bolaget eller annan aktieägare. Styrelseledamöternaoch verkställande direkören är vidare skyldiga att i förhållandetill enskilda aktieägare samt bolagets borgenärer och andrautomstående iaktta bestämmelserna i aktiebolagslagen ochbolagsordningen. Enligt 15 kap. 1 § aktiebolagslagen är bl.a.styrelseledamot och verkställande direktör, som vid fullgörandeav sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget,skyldiga att ersätta den uppkomna skadan. Detsamma gäller närskada vållats aktieägare eller annan genom överträdelse avaktiebolagslagen eller bolagsordningen. Ett motsvarandeskadeståndsansvar åvilar enligt 15 kap. 2 § bolagets revisorer.Också bolagets aktieägare kan ådra sig skadeståndsskyldighet.Enligt 15 kap. 3 § aktiebolagslagen gäller sålunda attaktieägare är skyldig att ersätta skada som han genom attmedverka till överträdelse av aktiebolagslagen ellerbolagsordningen uppsåtligen eller av grov oaktsamhet tillfogaraktieägare eller annan.Skadeståndsansvaret för aktieägare, styrelseledamöter m.fl.kan enligt 15 kap. 4 § aktiebolagslagen jämkas efter vad som ärskäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet, skadansstorlek och omständigheterna i övrigt.Bengt () anför i motion L313 att det behövsett skärpt företagaransvar. Företagaren måste känna att hanvid misskötsel av företaget löper en reell risk att drabbas avsanktioner av det ena eller andra slaget. Enligt motionärensmening måste man verka för att gällande regler iaktiebolagslagen tillämpas oftare eller -- om reglerna uppfattassom tandlösa -- skärps på lämpligt sätt. Vidare bör enligtmotionärens mening en översyn göras av reglerna för att ökaåklagarens möjligheter att snabbare och säkrare uppnå ettdomstolsavgörande. Även ett personligt betalningsansvar förföretagets skulder måste allt oftare aktualiseras. I motionenyrkas att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om företagares skadeståndsansvar(yrkande 6), om straffrättslig lagstiftning mot företagare(yrkande 7) och om personligt betalningsansvar för företagare(yrkande 8).I motion L211 vill () ha till stånd etttillkännagivande från sida om en utredning rörandestyrelsers ansvar enligt bl.a. aktiebolagslagen. Motionärenanser att styrelsens ansvar för bolagets skötsel måste skärpas.Ingvar m.fl. (s) anför i motion Ju811 att det finnsbehov av en översyn av aktiebolagslagen i flera avseenden.Således behöver enligt motionärerna reglerna om låneförbud ocholovlig vinstutdelning ses över liksom bestämmelserna om skyddetför aktiekapitalet. Likvidationsförfarandet måste snabbas uppväsentligt. Vidare bör enligt motionärerna preskriptionsreglernases över. I motionen yrkas att som sin mening skall geregeringen till känna vad som sålunda anförts om behovet avändringar i aktiebolagslagen (yrkande 12 delvis).Utskottet vill erinra om att det i Aktiebolagskommitténskvarstående uppdrag ingår att överväga frågor som bl.a. röraktiebolagets organisation och aktieägarnas minoritetsskydd. Närdet gäller aktiebolagets organisation bör enligt direktiven(dir. 1990:46) kommittén överväga om den nuvarandeorganisationen av aktiebolaget och kompetensfördelningen mellanbolagsorganen åstadkommer åsyftad balans. Kommittén bör därvidsärskilt uppmärksamma revisorernas roll och ansvarsfördelningenmellan styrelse och verkställande direktör. Vidare bör kommitténenligt direktiven överväga om aktiebolagslagens regler omtillsättande och entledigande av styrelseledamöter och revisorerär utformade så att de befrämjar att dessa utför sina funktionermed självständighet och integritet. Kommittén skall ocksåklarlägga vad aktiebolagslagen innebär beträffande styrningenmellan bolagen och dessas bolagsorgan i koncernförhållanden ochutifrån denna analys överväga om det föreligger behov av attsärskilt reglera dessa frågor i aktiebolagslagen. När det gällerminoritetsskyddet framhålls i direktiven att det föreligger ettnära funktionellt samband mellan minoritetsskyddet ochansvarsförhållandena i bolaget samt lagens regler om straff,skadestånd och vite. Det kan finnas anledning att i dettasammanhang mera generellt överväga om sanktionssystemet ärutformat på ett sådant sätt att lagens materiella regler får detgenomslag som har varit avsett. Även valet av påföljd för olikaåsidosättanden av lagens regler kan behöva övervägas på nytt.Enligt direktiven bör kommittén förutsättningslöst analyseradessa frågor och lägga fram de förslag till lagändringar somkommittén anser vara motiverade. Kommittén är vidare oförhindradatt ta upp även andra frågor avseende aktiebolagsrätten än desom särskilt nämnts i direktiven i den mån utredningsarbetetföranleder det. återstående arbeteberäknas vara slutfört /95.Mot bakgrund av vad som anförts i motion Ju811 kan vidareupplysas att i en promemoriatill regeringen () den 29 mars 1994föreslagit bl.a en ändring i 13 kap. 4 a § första stycketaktiebolagslagen som innebär att likvidation skall kunnabeslutas när ett aktiebolag saknar till aktiebolagsregistretanmäld behörig revisor. Promemorian är nu föremål förremissbehandling.Enligt utskottets mening ryms de nu väckta önskemålen imotionerna L211, L212 och L313 väl inom ramen förAktiebolagskommitténs kvarstående uppdrag. Utskottet anser sigkunna utgå från att frågorna kommer att uppmärksammas iutredningsarbetet och det efterföljande beredningsarbetet. Någrasärskilda tillkännagivanden är därför inte nödvändiga. Också vadsom begärs i motion Ju811 innefattas i det pågående arbetet.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna L211,L212, L313 yrkandena 6, 7 och 8 samt Ju811 yrkande 12 i dennadel.En annan fråga som berör kvarståendeuppdrag tas upp i motion L213 av (). I motionenbegärs med hänvisning till ett särskilt fall etttillkännagivande om att reglerna för ett utländskt moderbolagsinlösen av utestående aktier i marknadsnoterat svensktdotterbolag bör behandlas av med förtur.Som framgått av redovisningen ovan ingår många angelägnafrågor i återstående arbete. Någon närmarebedömning av angelägenhetsgraden i de olika kvarstående frågornatorde knappast kunna göras. Att , omkring innanarbetet är slutfört, genom ett tillkännagivande påskyndaförslaget såvitt gäller en viss specifik fråga anser utskottetinte bör komma i fråga. Utskottet avstyrker därför bifall ocksåtill motion L213.I detta avsnitt behandlar utskottet även motion L217 avReynoldh Furustrand och Axel (båda s) som gällerekonomiska föreningar. I motionen yrkas tillkännagivande omåtgärder för att lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ocksåskall EG-anpassas.Utskottet konstaterar att någon EG-rätt som specifikt gällerekonomiska föreningar ännu inte antagits. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion L217.6.2 AnsvarsgenombrottFrån den i aktiebolagslagen inskrivna grundprincipen attdelägarna inte har något personligt betalningsansvar förbolagets förpliktelser finns några undantag. Sålunda gällerenligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen under vissa förutsättningarett personligt betalningsansvar för styrelseledamöter och andra-- t.ex. aktieägare -- som inte iakttar sina förpliktelser dåförutsättningar för likvidation av bolaget föreligger. Förbolagets obetalda skatter kan den som företräder bolaget blipersonligen betalningsansvarig enligt särskilda författningar.Vid sidan av de nämnda lagreglerna har i rättspraxis ettpersonligt betalningsansvar ålagts aktieägare i några enstakafall.Krav på regeländringar som innebär att aktieägare i vissasituationer skall kunna bli solidariskt betalningsansvariga förbolagets skulder (ansvarsgenombrott) framförs av BengtSilfverstrand och (båda s).