bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — Med ettsådant kapitaltillskott skulle fonden enligt motionärerna kunna öka sinutlåning med bibehållen kapitalbas och nå upp till en volym på 250 miljonerkronor i genomsnitt under resten av 1990-talet.I ett annat yrkande (yrk. 24) i partimotion föreslås attriksdagen hos regeringen begär en utredning om återförande av en del avvattenkraftsvinsterna till de vattenkraftsproducerande länen. Vänsterpartietanser att det första årets vinståterförande (beräknat till ca 500 miljonerkronor) skall användas till att förstärka Norrlandsfonden. Yrkandet behandlasoch avstyrks i annat sammanhang i detta betänkande (avsnittet Avgifter förvattenkraftproduktion).I motion A451 (yrk. 1) av och ()eftersträvar motionärerna samma förstärkning av Norrlandsfonden somVänsterpartiet har yrkat i sin partimotion. Även när det gäller tillskottetsfinansiering delar motionärerna uppfattningen i partimotionen att den bör skegenom återföring av vattenkraftsvinster.Nydemokraterna godtar i sin partimotion A67 att Norrlandsfonden förstärks meddet av regeringen föreslagna beloppet men föreslår en delvis annan finansieringän regeringen (yrk. Motionärerna anser att man genom att t.ex. inte höjaanslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser på sätt regeringen föreslagitöppnar möjlighet för finansiering av tillskottet om påNorrlandsfonden.I den socialdemokratiska partimotionen A56 delas inte regeringens uppfattningatt styrelsen är för stor och att sammansättningen behöver ändras. Motionärernaerinrar om att staten själv utser sina representanter och därmed kan se tillatt dessa har önskade kvalifikationer. Regeringen bör få i uppdrag att ta uppförhandlingar med berörda landsting om att ändra stadgarna så att ävenGävleborgs län kan omfattas av fondens verksamhet. Det är också viktigt attstadgarna utformas så att de inte hindrar en flexibel användning av fondensresurser. Motionärerna hemställer att godkänner vad i motionenanförts om Norrlandsfondens verksamhet och ger regeringen bemyndigande attuppta förhandlingar om ändring av stadgarna i enlighet med detta (yrk. Denav motionärerna föreslagna ekonomiska förstärkningen av fonden utgör enförutsättning för den förordade utvidgningen av fondens verksamhetsområde.Även några andra motioner tar upp frågan om att utöka Norrlandsfondensverksamhetsområde genom att dit föra även . I följande, avenskilda ledamöter väckta motioner återfinns sådana yrkanden: A64 av LennartRohdin (fp), A422 av m.fl. (s), A435 av (),A445 av och (), A458 (yrk. 6) av LennartRohdin (fp) samt A465 av och (nyd). Även iden nydemokratiska patimotionen A67 framförs krav på en sådan utvidgning (yrk.15).Motionärerna i motion A255 (s) anser att bör uttala sig ombetydelsen av en stark Norrlandsfond (yrk. 1).I motion A451 (v) yrkas på ett uttalande av om Norrlandsfondensinriktning (yrk. 3), som enligt motionärerna bör präglas av stort intresse förkunskaps- och forskningsintensiva företag som kan ingå i det kretsloppsbaseradesamhället.I motion A61 av och () föreslås attIndustriellt Utvecklingcentrum i (IUC) tillförs ett årligtdriftsbidrag om . Medlen skall enligt motionärerna framförallt användas för att stödja den tekniska kompetensuppbyggnaden i små och storaföretag. Bidraget bör fastställas för en femårsperiod och kunna utbetalas avNorrlandsfonden genom öronmärkning av en del av deras anslag, via som enutökning av nuvarande uppdrag eller via länsstyrelsen.UtskottetNorrlandsfonden är enligt utskottets mening av stor betydelse förnäringslivets utveckling i landets nordligaste region. Utskottet vill särskiltunderstryka vikten av att fonden, såsom också framhålls i propositionen, verkarför insatser som innebär att kvinnors företagande ökar. Till denna frågaåterkommer utskottet i ett särskilt avsnitt i det följande.Mot bakgrund av vad utskottet har anfört om Norrlandsfondens stora betydelseanser utskottet att den ekonomiska förstärkning av Norrlandsfonden med totalt220 som regeringen föreslår är otillräckligt.Socialdemokraterna och har i sina partimotioner föreslagit ettkapitaltillskott om . Utskottet anser att tillskottet kanbegränsas till 300 miljoner kronor.Beträffande finansieringen av denna förstärkning anser utskottet i likhet medpropositionen och Socialdemokraternas och Nydemokraternas partimotioner attStiftelsen tillgångar, beräknade till ca ,skall föras till fonden. Återstående föreslås komma fondentill del från det nya anslaget C 12 Stiftelsen . Detta innebär80 mer till detta anslag än vad regeringen föreslår. För nämndakapitalförstärkning av Norrlandsfonden bör i enlighet med propositionen 120miljoner kronor tas från anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2).För resten () skall reserverade medel under anslaget C 1Lokaliseringsbidrag m.m. utnyttjas.Genom den förstärkning av Norrlandsfonden med somutskottet förordar öppnas möjlighet att utvidga fondens verksamhetsområde attomfatta hela , således även . Detta län har liknandestruktur och brottas med samma problem som de län inom vilka fonden förnärvarande verkar.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet sålunda har anfört om ekonomisk förstärkning av Norrlandsfonden ochutvidgning av dess verksamhetsområde att omfatta även län.Tillkännagivandet bör ske med anledning av propositionen samt motionerna A56(s), A57 (v), A64 (fp), A67 (nyd), A255 (s), A422 (s), A435 (kds), A445 (v),A451 (v), A458 (fp) och A465 (nyd) i aktuella delar. Utskottet återkommer vidbehandlingen av anslagsfrågorna till de yrkanden som behandlats endast delvis idetta sammanhang.Utskottet delar regeringens uppfattning om hur styrelsen för fonden börvara sammansatt och har ingen erinran mot att regeringen upptar förhandlingarmed och berörda landsting om hur fondens stadgar börändras. Motion A56 (s) bör därför avslås av såvitt nu är i fråga.Utskottet övergår att behandla tre motioner om uttalanden av iolika avseenden.Utskottet har i det föregående understrukit den stora betydelse fonden enligtutskottets uppfattning har och också godtagit att fonden ges ett visstkapitaltillskott. Något särskilt uttalande om fondens betydelse i enlighetmed vad motionärerna i motion A255 (s) föreslår bör mot dennabakgrund inte göra.De förslag om uttalande om Norrlandsfondens inriktning som framförs i motionA451 (v) påkallar inte heller någon åtgärd. Den inriktningmotionärerna eftersträvar ligger i linje med fondens nuvarande verksamhet.Beträffande motion A61 (s) om ett särskilt driftbidrag till IUC konstaterarutskottet att ett sådant bidrag tidigare utbetalats via för insatser ismå och medelstora företag m.m. sker en upphandling av IUC tjänster iett affärsmässigt kund/leverantörsförhållande. Upphandlingen underinnevarande budgetår avses följas upp och utvärderas. Utskottet finner detangeläget att verksamheten vid IUC tryggas och utgår från att den aviseradeutvärderingen ger underlag för hur detta bäst kan ske.Motionerna A61, A255 och A451 avstyrks därmed i förekommande fall i aktuelladelar.Åtgärder för att främja kvinnors företagandePropositionen (s. 104-105 och 133-135)Företag som drivs av kvinnor är underrepresenterade bland de företag som fåttregionalpolitiskt företagsstöd. Regeringen anser att de regionalpolitiskaföretagsstöden bör fördelas jämnare mellan kvinnor och män. Det är bl.a. motdenna bakgrund som det tidigare redovisade landsbygdsstödet i princip inteskall ha någon nedre beloppsgräns och även skall kunna lämnas till s.k. mjukainvesteringar. De regionalpolitiska företagsstöden är inte heller begränsadetill aktiebolag.Andelen kvinnor bland nyföretagarna har legat på . Ettökat företagande bland kvinnor är ett viktigt inslag för förnyelse och tillväxti svensk ekonomi. Regeringen anser därför att åtgärder för att främja kvinnorsföretagande bör prioriteras. Härvid är länsstyrelserna och , liksom bl.a.de regionala utvecklingsfonderna och Stiftelsen , viktigaaktörer. I propositionen redovisas de två regeringsuppdrag på området som NUTEKför närvarande arbetar med i samverkan med olika regionala och lokala organ.Vidare erinras om att Stiftelsen enligt regeringens mening ipropositionens avsnitt 8.7.1 bör verka för insatser som ökar kvinnorsföretagande.MotionerSocialdemokraterna anför i motion A56 (yrk. 24 delvis) att det finns för fåkvinnliga företagare. Särskilda insatser bör göras för att stödja kvinnor somvill starta egna företag eller på annat sätt engagera sig i små och medelstoraföretag, inte minst i glesbygd. Många hinder måste undanröjas. En större andelav resurser från statligt finansierade stödformer bör gå tillkvinnors företagande. Motionärerna framhåller vidare att den kooperativaföretagsformen, som ofta används av kvinnor, inte får missgynnas i förhållandetill andra former och föreslår ökade resurser till kooperativautvecklingscentra. Även motion Ub624 (yrk. 2) av m.fl. (s)behandlar kvinnor och kooperation. Här anförs att de särskilda medel somavsatts för att stimulera kvinnligt företagande även skall omfatta insatser föratt stödja kooperativt företagande.I motion A462 (yrk. 1) av m.fl. (s) begärs en översyn av deregler som styr möjligheterna att få bl.a. lokaliseringsstöd med hänsyn tillkvinnors möjlighet att starta nya företag. Kvinnors företagsidéer ses medmisstro och viktiga projekt får ingen verklig chans.I motion A460 (yrk. 2) förordas särskilt stöd till kvinnligaföretagare, t.ex. utvecklingsprojekt i länsstyrelsernas regi. Vidare är en välfungerande offentlig sektor en förutsättning för att kvinnor skall ha möjlighetatt bedriva näringsverksamhet.YttrandeNäringsutskottet har i sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet om kvinnorsföretagande uttalat sig med anledning av propositionen och motion A56 i dennadel. ansluter sig därvid till vad regeringen redovisat omåtgärder för att främja kvinnors företagande och avstyrker den nämnda motionenmed hänvisning till vad utskottet anfört i betänkandet 1993/94:NU15 om kvinnorsföretagande, där sju motioner inom området behandlats och avstyrkts.Näringsutskottet framhåller därvid att det är mycket angeläget att på olika visfrämja kvinnors företagande, vilket också enligt utskottets bedömning kommertill uttryck i regeringens förda politik. Avvikande meningar från (s) och (nyd)redovisas i betänkandet.UtskottetArbetsmarknadsutskottet finner att motion A56 liksom övriga här redovisademotioner ligger väl i linje med propositionen såväl när det gäller målsättningsom förslag om särskilda insatser för att stödja kvinnors företagande.Utskottet kan beträffande den kooperativa företagsformen informera om attriksdagen på förslag av näringsutskottet beslutat höja anslaget förkooperativ utveckling under huvudtitel med 2 miljonerkronor utöver regeringens förslag till sammanlagt (bet.NU15, rskr. Merparten av medlen på detta anslag går till de 18 lokalakooperativa utvecklingscentra som finns spridda över landet. Dessa arbetarredan i stor utsträckning med rådgivning och projekt som riktar sig tillkvinnor. De får nu genom det ökade anslaget utrymme för ytterligare insatser.Något särskilt uttalande med anledning av motion Ub624 i denna del bedömsdärför inte erforderligt.Riksdagen har i samband med ovannämnda beslut (bet. NU15, rskr. 222) i etttillkännagivande till regeringen anfört att de kooperativa företagen skallbehandlas likvärdigt med andra företag.När det gäller motion A462 vill utskottet framhålla att de nya reglerna omlandsbygdsstöd och mikrostöd bör medföra att det blir enklare för kvinnor atterhålla företagsstöd vid en måttlig kapitalinsats. Som framgått avpropositionsavsnittet ovan skall även Norrlandsfonden verka för att kvinnorsföretagande ökar. Utskottet vill dessutom erinra om att regeringen iproposition 1993/94:147 s. 107 om jämställdhetspolitiken meddelat sin avsiktatt ge i uppdrag att utreda frågan om bättre finansieringsmöjligheter förkvinnor som startar eget. En fråga att undersöka är om befintliga formerbehöver ändras eller nya skapas för att bättre passa kvinnors behov.Motionskravet kan därmed i stor utsträckning anses vara tillgodosett.Utskottet vill i detta sammanhang markera hur viktigt det är att de nybildaderegionala utvecklingsbolagen aktivt engagerar sig i insatser för att främjakvinnligt företagande.Mot denna bakgrund bedömer arbetsmarknadsutskottet att motionerna A56 (s),A460 (v), A462 (s) och Ub624 (s) inte bör föranleda någon ytterligare åtgärdfrån sida utan bör avslås i här redovisade delar.Lokaliseringssamråd med tjänsteföretagPropositionen (s. 137--141)Samråd med tjänsteföretag har pågått mot bakgrund av dendjupgående strukturella obalansen på arbetsmarknaden inom stödområdena. Sedanår 1987 har drygt 4 000 årsarbetstillfällen etablerats, varvid ca 70 %tillsatts med kvinnor. Samråden med och etableringen av tjänsteföretag istödområdena har enligt regeringens bedömning medfört mycket positiva effekteroch bör fortsätta.MotionI motion N283 (yrk. 24) konstaterar m.fl. (s) att det iNorrbottens län förekommit en del lyckade satsningar medtjänsteföretag. De nya etableringarna har varit betydelsefulla för länet ochklarat sig mycket bra, varför den inslagna vägen bör fortsättas och flerexpanderande företag förmås att lokalisera sig i Norrbotten.UtskottetMotionsförslaget ligger enligt utskottets bedömning i linje med den fördapolitiken och bör följaktligen inte föranleda någon åtgärd. MotionN283 avstyrks därmed i denna del.Storstadsregionernas utvecklingUnder denna rubrik behandlar utskottet några motioner om storstadsregionernassituation.Socialdemokraterna lyfter i motion A56 (yrk. 26) fram storstädernas betydelseför den nationella utvecklingen. Den ekonomiska krisen har slagit hårt ocksåmot dem. , och har var och en olika behov som behövertillgodoses genom upprustning av miljonprogramområden samt genom en väl utbyggdgemensam sektor, satsning på kommunikationer och näringslivsutveckling. Statenbör på olika vis bidra till detta. Mycket kan göras genom en effektivaresamordning av sektorspolitiken och genom samverkan över sektorsgränserna.Statliga anslag bör i betydande utsträckning kanaliseras till de minstattraktiva bostadsområdena och åtgärder vidtas för att uppmuntra lokalainitiativ. Storstadsregionerna är inte homogena till sin struktur, de olikadelarna har var och en sin egen karaktär och de sociala skillnaderna har blivitallt tydligare. Sammanfattningsvis anför Socialdemokraterna att det är tillfördel för hela landets utveckling att de ekonomiska möjligheterna istorstadsregionerna utnyttjas bättre än i dag.Jan () vänder sig i motion A421 mot utflyttning avStockholmsföretag med hjälp av olika former av statligt lokaliseringsstöd.Oskar m.fl. (s) tar i motion A430 (yrk. 1) upp samma frågeställning.Utlokalisering av arbetstillfällen från till följd av statliga beslutmåste avbrytas.UtskottetSom tidigare konstaterats ställer sig utskottet bakom propositionensmålsättning om att regionalpolitiken skall bidra till att utveckla livskraftigaregioner i alla delar av landet. Utskottet betonar därvid särskilt vikten avatt tillväxtkraften i varje region tas till vara och ges tillfälle attutvecklas efter sina egna förutsättningar. Med detta synsätt måste ävenstorstadsregionernas behov finnas med i bilden och deras roll som motorer i denekonomiska utvecklingen uppmärksammas. I ett litet land som är deutvecklings- och tillväxtstimulerande miljöer som storstäderna utgör särskiltviktiga att ta till vara.Utskottet har i de senaste årens regionalpolitiska betänkanden relativtutförligt redovisat sin syn på storstadsregionerna och deras förhållande tillövriga landet. Utskottet har därvid ingen annan uppfattning än vad som framförsi de allmänna resonemangen i den socialdemokratiska motionen A56. När detgäller de önskade insatserna för en effektivare samordning av sektorspolitikenvill utskottet erinra om de förslag som behandlas längre fram om länsstyrelsensroll som initiativtagare till en strategi för länets utveckling, där samordningav sektorspolitiken och prioriteringar för att förbättra den inomregionalabalansen är viktiga inslag. Storstadskommunerna kan dessutom , med denfrihet som råder beträffande användningen av statsbidragen, själva påverka hurresurserna skall fördelas mellan olika ändamål och olika bostadsområden. MotionA56 (s) avstyrks mot denna bakgrund i aktuell del.Utskottet har även tidigare uttalat sig om utflyttning avföretag/arbetstillfällen från och då betonat att det pågåendelokaliseringssamrådet med tjänsteföretag skall medverka till balans mellanolika regioners behov. Förutsättningarna för utflyttning är därvid annorlundaunder en period av ekonomisk avmattning jämfört med en period av kraftigsysselsättningstillväxt i framför allt huvudstaden. Det finns därför enligtutskottets mening anledning till en viss varsamhet i tillämpningen underavmattningsperioder, som långsiktigheten i verksamheten beaktas. Avpropositionen framgår att en förskjutning skett av tjänsteföretagenslokaliseringsmönster, från utlokalisering till etablering av nya företag. förlägger ofta huvudkontor med stödfunktioner tillStockholmsområdet och tjänsteproduktionen till stödområden. blirsåledes inte lottlöst i sammanhanget. Motionerna A421 (m) och A430 (s)avstyrks, i förekommande fall i aktuell del, med hänvisning till det anförda.Lokalisering av statlig verksamhetI detta avsnitt behandlar utskottet de motioner som berör lokalisering avstatlig verksamhet.Roland () tar i motion A432 upp miljöbelastningen på våra störrestäder som ett växande problem och föreslår att hos regeringen begären utredning om hur staten genom omlokaliseringar av egna verksamheter kanbidra till att minska detta tryck.I motion T214 (yrk. 5) av och () läggstonvikten vid den inomregionala obalansen mellan nord och syd i län.Genom lokalisering till av statliga arbetsplatser, som ändå skallligga i , kan staten bidra till att häva obalanserna.Inomregionala obalanser är tema också i motion A444 av ().Sparkraven inom staten, t.ex. inom polisen, leder ofta till att verksamhetenkoncentreras till den största kommunen i ett län. Välutbildad personal ochdatateknik kan tas till vara för decentralisering i stället för koncentration.Hänsyn bör därför tas till sysselsättning och service i olika regioner vidstatliga organisationsbeslut.I två motioner påtalas vikten av att prioritera alternativa regioner. BrittBohlin och () framhåller i motion A429 (yrk. 1) behoven iDalsland. Starka hot finns mot de fåtaliga statliga organ som finns kvar.Agne m.fl. (c, fp, s) redovisar i motion A433 (yrk. 2) att länär det län som har minst andel statlig verksamhet av alla län i landet. Såvälregionalpolitiska som rättvise- och serviceskäl talar enligt motionärerna fördetta län vid lokalisering av statlig verksamhet. I samma motion (yrk. 1)anförs att bör beredas möjlighet att få ta del av och fatta beslutvid lokalisering av statlig verksamhet.UtskottetUtskottet har även i fråga om lokalisering och decentralisering av statligverksamhet klargjort sin inställning i tidigare års betänkanden. Utskottet hardärvid framhållit att beslut i dessa frågor alltid bör föregås av noggrannaöverväganden i skilda avseenden och att de är viktiga inslag i strävandena attåstadkomma en balanserad regional utveckling. Detta gäller såväl med avseendepå förhållandena mellan som inom regionerna. Miljöaspekter, nykommunikationsteknik m.fl. argument har alla sin betydelse i sammanhanget.Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Enligt utskottetsbedömning bör motionerna A429 (s), A432 (c), A433 (c, fp, s), A444 (s) och T214(fp) inte föranleda några ytterligare uttalanden eller åtgärder från riksdagenssida. De avstyrks följaktligen i förekommande fall i aktuella delar.I motion A433 (c, fp, s) yrkas dessutom att bör beredas möjlighetatt fatta beslut vid lokalisering av statlig verksamhet. Utskottet konstateraratt i olika beslut ställt sig bakom de principer om lokalisering somutskottet uttalat. Mot denna bakgrund utgår utskottet ifrån att -- även omriksdagen inte beslutar om lokaliseringen -- dessa principer får genomslag iregeringens avvägningar och att de genomsyrar varje behandling av ärenden somdet här är fråga om. Motion A433 avstyrks således även i denna del.Utländska investeringarPropositionen (s. 141--143)Insatser för att öka utländska investeringar bör ingå som en viktigbeståndsdel i svensk närings- och regionalpolitik. Åtgärderna behöverförstärkas, varför regeringen avser att avsätta regionalpolitiska medel tilldetta ändamål.UtskottetUtskottet vill för egen del understryka vikten av att de regionalpolitiskamedel som sålunda avsätts samordnas med andra statliga insatser så att enprofessionell och effektiv handläggning garanteras.Organisation, ansvar och medel för regionala utvecklingsinsatserLokal och regional nivåPropositionen (s. 143--153)Kommunerna har genom sina breda ansvarsområden och sin höga grad avsjälvstyrelse stor betydelse för utvecklingen av regionerna. Genom en välutbyggd samhällsservice skapar de den lokala infrastruktur som är avgörande förföretags lokalisering och utbyggnad samt för människors möjligheter att bo ochverka. Regeringen framhåller särskilt kommunernas roll när det gällerlandsbygdsutveckling samt betydelsen av deras engagemang i detnäringslivsutvecklande arbetet. Kommunernas inflytande på och aktiva deltagandei det regionala utvecklingsarbetet kan stärkas genom ett mer programinriktatarbetssätt hos länsstyrelserna.Länsstyrelserna har på regional nivå huvudansvaret för genomförande ochsamordning av statens regionala utvecklingsinsatser. För att de resurser somdisponeras inom ett län skall kunna användas samordnat föreslår regeringen attvarje län arbetar utifrån en långsiktig och sektorsövergripande strategi förlänets utveckling, främst med inriktning på att skapa arbete och tillväxt inäringslivet. Denna strategi bör utarbetas i samverkan med övriga aktörer föratt resultatet skall uppfattas som en strategi för länet och inte som enstrategi för . Strategin bör vara utgångspunkt för det löpanderegionala utvecklingsarbetet och för resursanvändningen i länen. Särskilt börframgå vilka prioriteringar som är nödvändiga för att förbättra deninomregionala balansen samt utveckla gles- och landsbygden.Regeringen föreslår att medlen för regionala utvecklingsinsatser ökar med 318miljoner kronor för att möjliggöra ytterligare åtgärder. Som börmerparten av medlen fördelas mellan länen utifrån en bedömning av de regionalaproblemens karaktär och svårighetsgrad. En del av medlen bör emellertidtillföras länsstyrelserna efter särskild framställan utifrån åtgärdsprograminom områden som prioriterats i länen. Länsstyrelserna väljer enligtpropositionen själva inriktning på de särskilda programmen, men regeringenframhåller ändå landsbygdsutveckling, kompetensutveckling samtlänsöverskridande åtgärder som exempel på viktiga områden. Oavsett vilkeninriktning länsstyrelserna väljer skall analyser och olika redovisningar görasutifrån ett könsperspektiv.Beträffande särskilda insatser för kvinnor på regional nivå framhållsföljande.Regeringens principiella ståndpunkt är att könsperspektivet skall vara enintegrerad del i regionalpolitiken. Problembeskrivningar och argumentationskall utgå från kvinnors och mäns olika behov och förutsättningar, och förslagtill åtgärder skall komma både kvinnor och män till del.Samtidigt finner regeringen det motiverat att särskilt uppmärksamma kvinnornai det regionala utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna bör därför prioriterasärskilda insatser för kvinnor, bl.a. genom att avsätta resurser för attmedverka till att s.k. regionala resurscentra för kvinnor bildas.Regeringen avser vidare att uppdra åt länsstyrelserna att redovisa planerade,pågående och genomförda insatser som särskilt riktats till kvinnor, liksomhittills erhållna effekter. kommer även att ges i uppdrag att följa upphur stor del av de regionala projektmedlen som kommit kvinnor till del.MotionerSocialdemokraterna redovisar i motion A56 (yrk. 3 delvis) sin principiellasyn på de olika organisationsnivåernas roll. Nyckelorden är lokal mobiliseringmed centralt stöd och samordning.