bet · GI01FöU1 · 1994-12-01 00:00:00 — I detsenare registret skall kunna antecknas om någon person harnyckelställning hos arbetsgivaren och därför inte bör komma ifråga för inskrivning med värnplikt eller civilplikt.Ansvaret för att bemanna olika verksamheter inomtotalförsvaret förutsätts, som , åvila de myndigheteroch andra organ som svarar för en verksamhet i krig.Pliktverkets beslut om krigsplacering måste därför grundas påframställningar från de bemanningsansvariga organen.Vissa remissinstanser har uppmärksammat att lagförslagetsbestämmelser om krigsplacering inte omfattar dem som vid höjdberedskap avses tas i anspråk med allmän tjänsteplikt. Enligtpropositionen hindrar emellertid ingenting den som harbemanningsansvar från att hos begäraatt vissa personer registreras som redan ianspråktagna och avden anledningen inte tillgängliga för krigsplacering med stöd avlagen om totalförsvarsplikt. Den närmare regleringen av dennafråga bör, enligt propositionen, lösas företrädesvis genom avtalmellan och berörda parter.Lagförslagets bestämmelser om krigsplacering anger vidare (3kap. 14 §) att en totalförsvarspliktig som inte krigsplacerasefter avslutad grundutbildning skall kunna skrivas in på nytt,dock endast för civilplikt utan krav på grundutbildning ellermed en grundutbildning som är högst 60 dagar.Utskottets bedömningUtskottet noterar att krigsviktiga företags behov av personalinte explicit nämns i propositionen. Mot bakgrund avmotiveringarna till de föreslagna reglerna för krigsplaceringutgår dock utskottet från att krigsorganiserade företagspersonalbehov kommer att kunna tillgodoses på ett rationelltsätt.Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslag tillregler för krigsplacering.Regler för kvinnor som vill fullgöra militär eller längrecivil grundutbildningPropositionenMöjligheterna för kvinnor att delta i totalförsvarutvidgas enligt propositionens förslag. Antagning till militärgrundutbildning skall inte längre vara knutet till en avsikt omframtida anställning i det militära försvaret.Bestämmelserna om prövning av kvinnor som vill fullgöravärnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning bör,enligt propositionen, inte regleras i lagen omtotalförsvarsplikt eftersom prövningen är frivillig. Dessabestämmelser bör därför tas in i en särskild lag.I detta lagförslag ingår också bestämmelser om den utredningsom en kvinna skall genomgå för att antas till grundutbildning.Utredningen föreslås benämnas antagningsprövning och förutsättstill sitt innehåll överensstämma med den mönstring som män skallgenomgå.När en kvinna samtyckt till inskrivning skall hon, enligtlagförslaget (5 §), skrivas in för värnplikt eller civilpliktmed längre grundutbildning. När hon är inskriven innebärlagförslaget att hon omfattas av samma bestämmelser som en mansom enligt lagen om totalförsvarsplikt skrivits in förmotsvarande utbildning. Hon blir således med lagstadgad pliktoch vid straffansvar skyldig att fullgöra grundutbildning,repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring ochkrigstjänstgöring.MotionenMotionärerna i motion Fö6 (fp) konstaterar att det genom denföreslagna nya lagen öppnas en möjlighet för en kvinna attgenomgå militär grundutbildning även om hon inte avser att bliyrkesofficer. Härigenom öppnas för en könsneutral tillämpning avtotalförsvarsplikten, något som liberalerna sägslänge ha pläderat för. Specialbegåvningar och specialkunskaperskulle då på ett bättre sätt kunna tillvaratas, särskilt somkvinnor dominerar inom flera verksamheter av central betydelseför samhällets förmåga att stå emot svåra påfrestningar.Motionärerna föreslår att för regeringen framhållerbetydelsen av att förstärka kvinnornas roll i totalförsvaret(yrkande 9).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den föreslagna lagen om möjlighetför kvinnor att fullgöra värnplikt och civilplikt med längregrundutbildning kommer att ge kvinnor som så önskar sammamöjlighet som män att delta i landets försvar. Efterantagningsbeslut blir kvinnor jämställda med männen iplikthänseende, vilket de inte är . Propositionens förslagpoängterar och stärker således kvinnans roll i totalförsvaret.Något särskilt uttalande från sida om betydelsen avatt stärka kvinnors roll i totalförsvaret synes därmed intenödvändigt. Motion Fö6 (fp) yrkande 9 bör som följd härav intebifallas.Det skulle kunna inträffa att kvinnor efter godkändantagningsprövning inte kan skrivas in för värnplikt ellercivilplikt med lång utbildning på grund av attkrigsorganisationens behov av personal är tillgodosett. För atti sådana situationer ta till vara kvinnors positivaförsvarsintresse och de insatser som gjorts i samband medantagningsprövningen borde kvinnor, efter frivilligt åtagande,också kunna placeras i utbildningsreserven. Det skulle ocksåbidra till en likabehandling av kvinnor och män. Denna möjlighethar också förordats av . Förändringen kräver etttillägg till den föreslagna lagen om möjlighet för kvinnor attfullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning.Utskottet lägger i bilaga 7 fram förslag till ett sådanttillägg. Utskottet är härvid medvetet om att de kvinnor somskrivits in i utbildningsreserven , och medstraffansvar, blir skyldiga att genomgå militär eller civillång grundutbildning till dess vederbörande fyllt , om detbehövs med hänsyn till försvarsberedskap.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenantar -- med det tillägg om möjlighet för kvinnor att ingå iutbildningsreserven som förordats -- den föreslagna lagenom möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilpliktmed längre grundutbildning.Fullgörande av värnplikt och civilpliktPropositionenEnligt fjärde kapitlet i den föreslagna lagen omtotalförsvarsplikt skall den som har skrivits in vara skyldigatt fullgöra värnplikt eller civilplikt. Den som skrivs in föratt utbildas till en viss befattning måste fullgöragrundutbildning och repetitionsutbildning. Om dentotalförsvarspliktige därefter krigsplaceras med stöd av lagen,följer att vederbörande också skall vara skyldig att fullgöraberedskapstjänstgöring och krigstjänstgöring (4 kap. 7 och 8§§).För skyldigheten att fullgöra grundutbildning föreslås en övregräns. Sålunda bör under normala förhållanden inte någon som äräldre än få kallas in till grundutbildning om vederbörandeskrivits in för värnplikt eller för civilplikt med längreutbildning än 60 dagar.En uppspaltning av tjänstgöringstider för olikavärnpliktskategorier och befattningar har, enligtpropositionen, inte ansetts nödvändig för att uppfylla kravenenligt 8 kap. 3 § regeringsformen att åligganden för enskildaskall meddelas genom lag. Erforderliga rättssäkerhetsgarantieranses kunna skapas genom att i lagen inta bestämmelser om dethögsta antalet tjänstgöringsdagar som en totalförsvarspliktigfår tas i anspråk. Följande övre och nedre gränser förtjänstgöringstiden ingår i lagförslaget (4 kap. 1, 4, 6 och 8§§):Längsta grundutbildningstid för värnplikt -- 615 dagar.Kortaste grundutbildningstid för värnplikt -- 220 dagar.Längsta grundutbildningstid för civilplikt -- 320 dagar.Högsta antal repetitionsutbildningsdagar -- 240 dagar.Längsta sammanlagda utbildningstid för entotalförsvarspliktig, dvs. grundutbildning ochrepetitionsutbildning med såväl värnplikt som civilplikt -- 700dagar.Högsta antalet beredskapstjänstgöringsdagar -- 180 dagar.Avsikten är att i verkställighetsföreskrifter, utfärdade avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, reglerahur lång grundutbildning som erfordras för resp. befattningeller befattningstyp.Systemet för repetitionsutbildning föreslås förändras så attde totalförsvarspliktiga kan tas i anspråk mer flexibelt.Fullgörandet av repetitionsutbildning skall sålunda inte längrevara knutet till bestämda övningar.Lagförslaget (4 kap. 9 §) innebär vidare att regeringenbemyndigas besluta om hur många totalförsvarspliktiga som skallkallas in till krigstjänstgöring eller beredskapstjänstgöring.Regeringen föreslås också få besluta att sådan tjänstgöringskall upphöra.MotionernaI motion Fö4 (s) hävdar motionärerna att den i lagförslagetangivna kortaste grundutbildningstiden för totalförsvarspliktigainom det militära försvaret -- -- avviker från enviktig princip i förslag. Utredningen slårfast att utbildningsmålet skall bestämma utbildningstidenslängd. Ingen, varken inom det civila eller det militäraförsvaret, skall utbildas längre än vad som är nödvändigt medhänsyn till utbildningsmålet. Motionärerna pekar också på attutredningen ansett det angeläget att hushålla med depliktuttagnas tid och med de fasta och rörligautbildningsresurserna. De som åläggs grundutbildning skallvidare kunna kräva att den aktuella utbildningen verkligen ärmotiverad och att den ger tillräckliga kunskaper för deuppgifter den totalförsvarspliktige skall lösa. Med anledning avatt propositionen ställer sig bakom dessa värderingar ansermotionärerna att lagen om totalförsvarsplikt inte bör ange enkortaste grundutbildning av värnpliktiga. Motionärernaföreslår sålunda att inte reglerar den kortasteutbildningstiden (yrkande 2). 4 kap. 1 § i lagförslaget böromformuleras i enlighet härmed.I motion Fö6 (fp) betonas att ingen skall ges en längreutbildning än som behövs för att på ett bra sätt kunna sköta sinuppgift. Utbildningsbehovet skall sålunda styratotalförsvarets pliktutbildning. Om det därvid är möjligt attgrundutbilda t.ex. bevakningsförband under ett begränsat antalmånader finns inga skäl att kräva längre utbildning. Enligtmotionen har sålunda ingen principiell invändningmot utbildning för bevakningsuppgifter men ser under de närmasteåren inget behov av detta. Reduceringarna i fältförbandens,främst brigadernas, krigsorganisation kan utnyttjas förändamålet.Att utbilda totalförsvarspliktiga utan inriktning påkrigsplacering vore, enligt motionärerna, ett stort stegtillbaka och skulle innebära att man övergav den princip somriksdagen slog fast år 1992.Inom det civila försvaret kommer det att finnas ett spektrumav skiftande utbildningstider. Motionärerna anser att sammaprincip här bör gälla som inom det militära försvaret, nämligenatt ingen skall ges längre utbildning än som behövs med hänsyntill uppgiften.Motionärerna föreslår sammanfattningsvis att förregeringen påpekar vikten av att grundutbildningen inomtotalförsvaret alltid utgår från krigsorganisationens behov(yrkande 8).Utskottets bedömningGrundutbildningen skall syfta till att ge detotalförsvarspliktiga sådana grundläggande färdigheter att dekan fullgöra sina krigsuppgifter i förband och organisationerdär de tjänstgör. Utbildningens teoretiska och praktiskainnehåll skall styras av detta mål, vilket också framgår avPliktutredningens betänkande (s. 96) och propositionen (5 kap. 3§ samt författningskommentaren till nämnda lagrum). Härav följeratt ingen skall ges en längre utbildning än som behövs medhänsyn till uppgiften, vilket också framhålls i motionerna Fö4(s) och Fö6 (fp).Enligt utskottets mening skulle en lagreglering av den nedregränsen för antalet utbildningsdagar för militärgrundutbildning kunna leda till situationer därtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt får längreutbildning än vad som krävs för krigsuppgiften. För att undvikadetta bör 4 kap. 1 § i den föreslagna lagen omtotalförsvarsplikt ändras på det sätt som förordas i motion Fö4(s) yrkande 2. Innebörden härav är att orden "lägst 220 dagaroch" stryks i ifrågavarande paragraf. Utskottet förutsätter attregeringen i verkställighetsföreskrifter bestämmer antalgrundutbildningsdagar.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot vad som ilagförslaget anförs om fullgörande av värnplikt och civilplikt.Utskottet föreslår därför, med bifall till motion Fö4 (s)yrkande 2 och med anledning av motion Fö6 (fp) yrkande 8, attriksdagen antar lagförslaget i denna del med den förordadeändringen.Vissa skyldigheter under fullgörandet av värnplikt ochcivilplikt m.m.PropositionenLagförslaget (5 kap. 1--2 §§) anger vissa skyldigheter förtotalförsvarspliktiga. Sålunda skall en person som fullgörvärnplikt eller civilplikt vara skyldig att acceptera vissainskränkningar i sina personliga förhållanden. Vad somnärmast avses äratt tåla inskränkningar i rätten att förflytta sig,att genomgå medicinska och psykologiska undersökningar medrelevans för den befattning som vederbörande skall utbildas tilleller upprätthålla,att lyda en förmans order och, i övrigt,att rätta sig efter de tjänstgöringsföreskrifter som gäller.En totalförsvarspliktig är enligt lagförslaget (5 kap. 7 §)vidare skyldig att inställa sig till tjänstgöring enligtinkallelsen. Om hinder föreligger skall detta anmälas.En totalförsvarspliktig skall (7 kap. 1 §) kunna nås avpostförsändelser från . Vederbörande ärskyldig att bekräfta mottagandet av handlingar från myndigheteroch ta del av dessa handlingars innehåll. Han eller hon skallvidare vara skyldig att ta emot, väl förvara och efter uppmaningåterlämna handlingar och utrustning som rör tjänsten.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att de skyldigheter att tålainskränkningar, som bör lagfästas enligt propositionen, ipraktiken har tillämpats i . Utskottet haringen erinran mot propositionens förslag i denna del.Vissa övriga bestämmelser för totalförsvarspliktenPropositionen föreslår att flera av de bestämmelser omtjänstgöringen som regleras i lag eller förordningsamlas i den nya lagen om totalförsvarsplikt. Hit hör bl.a.nuvarande bestämmelse om möjligheten att kunna bli befriad frånskyldigheten att göra grundutbildning ellerrepetitionsutbildning på grund av tillfälligt nedsattprestationsförmåga. Hit hör också bestämmelsen om att den somhar giltigt skäl att utebli från utbildning kan beviljasanstånd. Det nuvarande begreppet anstånd föreslås utgå ochersättas med uppskov eftersom detta senare begrepp ärlättare att förstå innebörden av. Som huvudregel skall uppskovbeslutas endast i taget. I lagförslaget har dessabestämmelser intagits i 5 kap. 8--11 §§.Även bestämmelserna om hemförlovning, vilka nu är reglerade ikungörelsen (1969:380) om värnpliktigas tjänstgöring m.m. tas ini den nya lagen. I lagförslaget ingår dessa bestämmelser i 5kap. 12--16 §§ och rubriceras som avbrott.Lagförslaget innehåller (5 kap. 9 §) bestämmelser om huruppskov skall tillämpas på den som söker vapenfri tjänst närvederbörande kallats in till grundutbildning ellerrepetitionsutbildning. Avsikten är att säkerställa att dentotalförsvarspliktige som ansökt om vapenfri tjänst inte övas ibruk av vapen.Om en totalförsvarspliktig ansöker om att vara vapenfri efterdet att tjänstgöring har börjat skall, enligt lagförslaget,tjänstgöringen avbrytas enligt bestämmelserna om avbrott.Avsikten är att lagreglera hur tjänstgöringstid skalltillgodoräknas om utbildningen avbryts. Bestämmelserna finns ilagförslagets 5 kap. 17--18 §§. En totalförsvarspliktig somavbrutit tjänstgöringen på grund av sjukdom eller skada skallinte vara skyldig att fullgöra ytterligare grundutbildning omgrundutbildning fullgjorts i minst 40 dagar.Den nuvarande särregleringen för vissa sjömän och renskötandesamer bör enligt propositionen avskaffas. De föreslagnabestämmelserna sägs dock i lika hög grad som nuvarande reglerkomma att tillgodose samernas önskemål om möjligheter att varavapenfria eller att få uppskov.Enligt propositionen bör målen för utbildningen av detotalförsvarspliktiga framgå av lagen. Lagförslagets 5 kap. 3--5§§ har regler för detta. Sålunda framgår att grundutbildningenskall syfta till att ge de totalförsvarspliktiga erforderligakunskaper och färdigheter för att kunna fullgöra sina uppgifteri krig. Syftet med repetitionsutbildningen anges vara attbefästa och utveckla skickligheten för krigsuppgiften.För att upprätthålla beredskap i fredstid kantotalförsvarspliktiga behöva tas i anspråk. I lagförslaget (5kap. 3 §) läggs det därför fast att totalförsvarspliktiga ärskyldiga att även under utbildningen fullgöra beredskapstjänst.I lagförslaget (4 kap. 3 §) finns vidare regler för personermed flerfaldiga medborgarskap. En svensk man som även harannat medborgarskap behöver sålunda inte fullgöra engrundutbildning som är längre än om han tidigare iannat land fullgjort utbildning som kan betraktas som likvärdig.Utskottets bedömningUtskottet har ingen erinran mot propositionens förslag i dennadel.Förmåner och skydd för anställningPropositionenDet skall framgå av lagen att en totalförsvarspliktig harrätt till vissa förmåner när vederbörande inställer sig tillmönstring och i samband med tjänstgöring. I lagförslaget framgårdetta i kap. 8, som även anger de olika ersättningsslagen.För dem som fullgör allmän tjänsteplikt i en anställning ellergenom ett uppdrag är huvudregeln att ersättningen skall reglerasgenom avtal. Är det i stället fråga om avtalsbunden frivilligtjänstgöring, har vederbörande rätt till samma förmåner som densom fullgör allmän värnplikt eller civilplikt. Frivilliga somslutit avtal om tjänstgöring blir pliktbundna vid höjdberedskap.Inom Försvarsmakten arbetar en grupp med bl.a. frågor om hurvärnpliktstjänstgöringen kan göras mer meriterande för t.ex.studier och arbete efter tjänstgöringstidens slut. Vidare har,enligt propositionen, Svenska akademiska Rektorskonferensenbeslutat anta riktlinjer om platsgaranti för dem som antagitstill högskoleutbildning.Riksdagen har beslutat (prop. 1993/94:150, FiU:20, rskr. 456)om en ändring i studiestödslagen (1973:349) med innebörd attuppräkning av studielån inte skall ske somgrundutbildning fullgörs.Lagförslaget innehåller (kap. 9) bestämmelser om att ingenfår avskedas eller sägas upp som följd av att vederbörandefullgör sina skyldigheter i enlighet med totalförsvarsplikten.Denna reglering motsvarar, med tekniska anpassningar ochspråkliga justeringar, nuvarande bestämmelser i lagen (1939:727)om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av värnpliktstjänstgöring m.m.Utskottets bedömningUtskottet noterar med tillfredsställelse att problemen medvärnpliktstjänstgöringens meritvärdering, platsgaranti tillhögskoleutbildningen samt uppräkning av studielån -- senastbehandlade i utskottets betänkande 1993/94:FöU9 -- nu har löstseller håller på att få en lösning.Lagförslaget anger i 8 kap. 1 § vilka ytterligare förmåner somskall utgå för den som fullgör värnplikt, civilplikt ellerallmän tjänsteplikt enligt 6 kap. 2 § första stycket 2. I dennauppräkning saknas tandvård. Rätt till tandvård bör ingå som p.5. Utskottet föreslår att 8 kap. 1 § i lagen (1994:000) omtotalförsvarsplikt kompletteras i enlighet härmed.Lagförslagets 9 kap. behandlar skydd för anställning m.m. I 3§ nämnda lag görs en felaktig hänvisning till 5 § lagen(1992:80) om anställningsskydd. Denna hänvisning bör tas bort.Utskottet föreslår därför att orden "som är anställd för visstid enligt 5 § lagen (1982:80) om anställningsskydd och" stryksur 9 kap. 3 § lagen (1994:000) om totalförsvarsplikt.Utskottet har i övrigt intet att invända mot vad som ipropositionen anförts om förmåner och skydd för anställning.Totalförsvarets pliktverkPropositionenTotalförsvarets pliktverk föreslås få en verkställande rollgentemot de myndigheter och andra organ som har ansvar förbemanning inom totalförsvaret. Sålunda skall , i denmån inte regeringen föreskriver annat, bl.a. utfärda kallelsertill tjänstgöring, pröva ärenden om uppskov, besluta omkrigsplacering, besluta om tillgodoräknande av tjänstgöringstidm.fl. frågor som rör den enskildes rätt enligtpliktförfattningarna.Utskottets bedömningRiksdagen har beslutat (prop. 1993/94:112, FöU8, rskr. 175)att godkänna att en ny myndighet för hantering av pliktpersonalinom totalförsvaret inrättas den 1 juli 1995.Lagen om totalförsvarsplikt behandlar i 11 kap. 1 §inskrivningsnämndernas sammansättning. För varje landsting ellerkommun som inte ingår i ett landsting inom nämndens område skallenligt lagförslaget minst en ledamot utses . Avsammanhanget framgår att längden av detta mandat skallåterspegla mandatperioden i allmänna val. har nyligenbeslutat (prop. 1993/94:115, KU1, rskr. 3) att förlängavalperioden från tre till fyra år.Som följd av det anförda föreslår utskottet att orden ""byts mot "" i 11 kap. 1 § andra stycket i den föreslagnalagen om totalförsvarsplikt. Detta innebär även bifall tillproposition 1994/95:87 Följdlagstiftning till förlängningen avvalperioden och mom. 29 lag om ändring i lagen(1994:000) om totalförsvarsplikt.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot propositionensförslag till lagreglering av uppgifter för Totalförsvaretspliktverk.Straffbestämmelser m.m.PropositionenEnligt propositionen anses det nödvändigt att kunnatillgripa straffpåföljd när totalförsvarspliktiga intefullgör sina skyldigheter enligt pliktbestämmelserna. Detta bliraktuellt när någon utan några principiella motiv sätter sig övergällande regler. Det är vidare aktuellt när någon vägrarplikttjänstgöring i varje form på grund av religiösa elleretiska övertygelser. I propositionen uttrycks detangelägna i att försöka nedbringa antalet vägransfall ochdärigenom också begränsa fängelsestraffets användning.Enligt lagförslaget (10 kap. 2--3 §§) skall det uppsåtligabrottet benämnas brott mot totalförsvarsplikten.Straffsanktionen föreslås vara böter eller fängelse i högst ettår eller, för grovt brott, fängelse i lägst ochhögst . När det gäller civilplikt utökas det straffbaraområdet till att avse även ringa oaktsamhet.Om gärningen kan straffas enligt 21 kap. , dvs. omden begåtts av en krigsman under krig eller eljest då dettakapitel är tillämpligt, skall ansvar dock inte inträda för brottmot totalförsvarsplikten.En särskild bestämmelse (10 kap. 8 §) skall möjliggöra att inte fortsätta att kalla in entotalförsvarspliktig som kan antas komma att vägra att fullgöravärnplikt eller civilplikt.Propositionen anger vidare att det förändradeprövningsförfarandet som gäller rätten till vapenfri tjänst,tidigare beslutat av (prop. 1990/91:169, FöU9, rskr.347), har minskat antalet fall av värnpliktsbrott med fängelsesom påföljd. Enligt propositionen föreslås nu att dessa reglerför prövning oförändrade överförs i den nya lagstiftningen.Propositionen anmäler att frågor om det straffrättsligapåföljdssystemets innehåll och uppbyggnad utredsav den s.k. (Ju 1992:07). Kommittén väntasredovisa sina förslag . Med hänsyn härtill avgesinte några förslag om ändrad påföljd för brott motpliktbestämmelserna.MotionernaI motion Fö2 (c) påpekar motionären att det under de senasteåren väckts flera motioner för att få ett slut på fängslandet avdem som totalvägrar plikt. Hon konstaterar att motionernaavslagits med hänvisning till pågående utredningar, senast attfrågan bereddes i . Hon noterar vidare attproposition 1994/95:6 om totalförsvarsplikt inte innehållerförslag beträffande pliktigas totalvägran.Motionären redovisar statistik för åren 1991 överantalet dömda och intagna för brott mot värnpliktslagen -- 595,466 resp. 342 personer -- samt anmärker att detta fängslandedragit stora kostnader. har värnpliktiga som velattjänstgöra skickats hem av besparingsskäl.Motionären delar uppfattning att ett nyttpåföljdssystem vid totalvägran bör utredas och anser att ingenskall dömas till fängelse på grund av totalvägran medan fråganutreds. Med hänvisning till det anförda föreslås i motionendels att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om amnesti för totalvägrare (yrkande 1),dels att hos regeringen begär en utredning ochförslag om ett påföljdssystem för totalvägrare (yrkande 2).Ett till innebörden likartat resonemang förs i motion Fö3 (s).Motionens båda yrkanden överensstämmer med dem som avges imotion Fö2 (c).Motion Fö5 (v) noterar att frågan om ett nytt påföljdssystemför totalvägran utreds av . Motionärenanser det orimligt att döma totalvägrare till fängelse iavvaktan på att detta arbete skall slutföras. Han förordardärför, liksom i motion Fö2 (c) och Fö3 (s), amnesti förtotalvägrare i avvaktan på beslut om ett nytt påföljdssystem.Även motion Fö1 (s) tar upp frågan om totalvägrare som dömstill fängelse som många värnpliktiga frikallas.Motionärerna menar att fängelsestraff för värnpliktsvägran underalla förhållanden bör utmönstras ur lagstiftningen.