bet · GI01TU2 · 1994-11-15 00:00:00 — Ett uppskov kan enligt motionärerna ske genom attSverige åberopar den omförhandlingsklausul som finns inskriven iavtalet med motion 1992/93:T910 (s) framförs liknande yrkanden, nämligenatt innan fortsätter måste en noggrannareekonomisk analys göras av projektets ekonomiska förutsättningar.Denna analys bör också belysa andra tänkbaraförbindelsealternativ ur samhällsekonomisk synpunkt. Vidareyrkas att det klargörs vad som menas med en nollösning och hurstora kostnaderna för denna är. Motiveringen för yrkandenaöverensstämmer i huvuddrag med vad som anförs i motion1992/93:T907 (c, fp, kds).4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att riksdagsbeslut omÖresundsbron föregicks av ett omfattande utredningsarbete därockså känslighetsbedömningar utfördes av olikakalkylkomponenter. Beräkningarna av projektets ekonomiskaresultat grundades på en rad kostnads- och intäktsfaktorer sommed hänsyn till byggnads- och avskrivningstid måste förutsägasför . Flera av de antaganden som här måstegöras om bl.a. förändringar i trafikmönster, ekonomiskutveckling och olika omvärldsfaktorer är av betydelse för detslutliga ekonomiska resultatet.Av dessa skäl och eftersom staten garanterar de lån somkonsortiet tar upp för kust-till-kust-förbindelsen, solidarisktmed den danska staten, och staten lånar ut medel för utbyggnadenav de svenska landanslutningarna är det viktigt att projektetföljs upp noggrant. riksdagsbeslut förutsattes attregeringen för skulle redovisa hur projektetframskrider och i vilken omfattning garantiåtaganden harianspråktagits. Enligt de riktlinjer som lagts fast för denstatliga garantigivningen gäller även att garantier börunderkastas samma restriktiva prövning som gäller för vanligautgiftsåtaganden.Enligt vad utskottet erfarit beräknar Öresundskonsortiet förnärvarande kostnaden för kust-till-kust-förbindelsen till 13miljarder danska kronor prisnivå. I jämförelse medden beräknade kostnaden när regeringsavtalet undertecknadeshösten 1991 innebär detta en kostnadsökning med ca . Kostnadsökningen sammanhänger med den förändringsom skett av projektets utformning för att möjliggöra minskadvattenblockering. Vidare har kostnaderna förkompensationsmuddring ökat. Enligt vad utskottet erfaritberäknar regeringen att Öresundsförbindelsens ekonomiskaförutsättningar är stabila. lönsamhet äventyrassåledes inte av de kostnadsökningar som uppstått.Utskottet vill återigen betona vikten av att regeringen förriksdagen redovisar hur projektet framskrider. Härigenomges möjlighet att följa hur olika ekonomiska faktorerutvecklas. Utskottet är inte berett att förorda att projektetinte skall påbörjas innan ytterligare ekonomiska analyser hargjorts. Utskottet konstaterar vidare att frågan om vad som menasmed en nollösning och kostnaderna för denna har klarlagts genomden utförda miljöprövningen.Av det anförda följer att utskottet avstyrker motionerna1992/93:T907 (c, fp, kds) och 1992/93:T910 (s).5 Kapitaltäckningsgaranti5.1 Regeringens förslagI budgetproposition föreslås att regeringenbemyndigas uppdra åt och att utställakapitaltäckningsgarantier till skydd för egna kapital.Anledningen är följande. Under de inledande åren efter det attÖresundsförbindelsen tagits i drift förväntas Öresundskonsortietfå ett negativt rörelseresultat eftersom intäkterna inte räckertill för att helt täcka konsortiets kostnader.De båda moderföretagen till Öresundskonsortiet, ochASÖF, avser att redovisa sina andelar i Öresundskonsortietenligt den s.k. klyvningsmetoden. Detta innebär att konsortietsvinster och förluster redovisas till hälften i och tillhälften i ASÖF. Genom att konsortiet inledningsvis inte kommeratt ge något överskott kommer även verksamhet att visanegativt resultat under de inledande åren efter det attförbindelsen tagits i drift.De negativa resultaten förväntas leda till att egnakapital kommer att understiga hälften av det registreradeaktiekapitalet. För att undvika en tillämpning av reglerna omtvångslikvidation enligt aktiebolagslagen bör enligtpropositionen ägarna lämna eller ställa erforderligaaktieägartillskott i utsikt. och bör därförbemyndigas utställa kapitaltäckningsgarantier, som innebär attverken förbinder sig att genom aktieägartillskott svara för attSvedabs egna kapital uppgår till minst detregistrerade aktiekapitalet.5.2 MotionsförslagI motion 1992/93:T912 (kds) framhålls att det fortfarandekvarstår frågor kring . På intäktssidananges att det bara finns lösa prognoser. Beräkningarna visarentydigt att det är nödvändigt med en låg bilavgift för atttillräckligt många bilar skall använda bron så att projektetekonomiskt kan gå någorlunda ihop. Detta kan strida motmiljömålen, att hålla biltrafikens volym nere på en så låg nivåsom möjligt.Motionären framhåller att regeringens förslag omkapitaltäckningsgaranti normalt sett inte borde föranleda någonsärskild åtgärd. I detta fall har dock ännu inte etttillfredsställande ekonomiskt underlag presenterats förriksdagen. Därför tar man en stor risk om en relevantredovisning som visar att kalkylerna håller siktinte ges. Med hänvisning härtill yrkas att de i motionenefterfrågade ekonomiska kalkylerna för den planerade fastaförbindelsen över skall redovisas innan beslut fattas omden föreslagna kapitaltäckningsgarantin.5.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att enligt de beräkningar somredovisats kommer trafikintäkterna under de inledande åren sedanÖresundsförbindelsen tagits i bruk inte att räcka till för atttäcka Öresundskonsortiets alla kostnader. Underskottet harförutsatts kunna täckas genom att konsortiet självt får lånanödvändiga medel med en solidarisk garanti från svenska ochdanska staten på totalt ca i 1991 årsprisnivå. Detta förhållande redovisades i samband med 1991 årsriksdagsbeslut och ingår därmed redan i de övergripanderiktlinjerna för den statliga garantigivningen.Som framhålls i propositionen behöver dock ochVägverket med hänsyn till aktiebolagslagen även ställa ut kapitaltäckningsgarantier till . Dethandlar alltså inte om några utökade totala ekonomiskautfästelser från statens sida utan kapitaltäckningsgarantinerfordras av redovisningsmässiga skäl.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagoch avstyrker motionsyrkandet.6 Öresundsförbindelsens utformning m.m.6.1 MotionsförslagTidsplanen för tas upp i motionerna1992/93:T901 (m) och 1993/94:T901 (m). I båda motionernaframhålls att brådskar.I motion 1992/93:T908 (v) föreslås att privatiseras.Enligt motionärerna kan det knappast vara en borgerlig regeringsavsikt att lönsam företagsverksamhet skall byggas upp i statligregi. Ett privatiserat bör enligt motionären även fåansvaret för de trafikleder i som har en uppenbarkoppling till . Exempel på sådana trafikprojekt ärCitytunneln i och vissa vägleder.Med en privatisering anges att det blir marknadskrafternasom får avgöra om projektet verkligen är lönsamt. Statenskreditvärdighet kommer därmed inte heller att påverkas av denupplåning som skall genomföras. Det blir också klart föreventuella intressenter att de fullt ut kommer att få bära detekonomiska ansvaret för projektets miljöskador.I motion 1992/93:T916 (s) framhålls att det finns anledningatt stimulera miljövänliga kommunikationer och friluftslivet. Deerfarenheter som vunnits från brobyggande i påvisarenligt motionärerna att det finns ett stort intresse för attanvända cykel för rekreation. Som exempel anges att när encykelbana byggdes på blev resultatet attcyklandet ökade kraftigt som friluftslivet stärktes.Mot denna bakgrund föreslås att det görs möjligt att cykla överÖresundsbron.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar inledningsvis tidsplanen för projektet.Enligt avtalet skall arbetet ges en sådan inriktning attförbindelsen kan vara öppen för trafik . En vissförsening har skett när det gäller byggstarten på grund avmiljöprövningen och den anpassning som skett av förbindelsen föratt säkerställa en nollösning för vattengenomströmningen.Enligt vad utskottet erfarit beräknar Öresundskonsortiet attförbindelsen kan öppnas 2000. Något särskiltuttalande från om att påskynda brobygget, vilketbegärs i motionerna 1992/93:T901 (m) och 1993/94:T901 (m), anserutskottet därför inte vara erforderligt.Utskottet övergår därefter till yrkandet i motion 1992/93:T908(v) att det svenska ägarbolaget skall privatiseras.Utskottet konstaterar att den föreslagna privatiseringen inte ärförenlig med den i avtalet föreskrivna organisationen. gäller nämligen att de båda ägarbolagen tillÖresundskonsortiet skall vara helägda av resp. stat.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion1992/93:T916 (s) att det är betydelsfullt att miljövänligakommunikationer stimuleras. Utskottet vill framhålla att enligtavtalet om en fast förbindelse över skall vägdelenutföras som en motorväg med två vägbanor. Någon särskildcykelbana eller något gångstråk ingår inte i de tekniskaförutsättningarna för förbindelsens utformning. Ett skäl mot attförse förbindelsen med gång- och cykelbanor har varitÖresundsförbindelsens sträckning i ensänktunnel.Enligt vad utskottet erfarit ingår däremot itrafikplaneringen för Öresundsförbindelsen åtgärder som syftartill att erbjuda möjligheter till transport av cyklar mellanDanmark och . SJ och De Danska Statsbanor (DSB) harsålunda gemensamt tagit fram en skiss benämnd Öresundståg1998. Denna trafikplan bygger på att efterförbindelsens öppnande beräknas mer än 5 miljoner regionalatågresor göras över sundet. Nya elektriska tåg -- Örestadståg --avses bl.a. sättas in i trafik som komplement till regional- ochlokaltågen i och . Avsikten är att den nyaregiontågstrafiken skall erbjuda möjligheter för transport avcyklar över Öresund.Utskottet vill också erinra om att i den gemensamma strategisom trafikverken tagit fram för ett miljöanpassattransportsystem i ingår utvecklad cykeltrafiksom en åtgärd. Enligt utredningsrapporten kan trafikmiljönförbättras avsevärt genom ökad cykeltrafik. Ytterligaresatsningar på cykelvägar samt attitydåtgärder bör därför vidtasenligt trafikverken för att stimulera en sådan utveckling.Utskottet förutsätter med hänvisning till vad som anförtsatt syftet med motion 1992/93:T916 (s) kan tillgodoses utaninitiativ från sida.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att samtliganu behandlade motioner -- 1992/93:T901 (m), 1992/93:T908 (v),1992/93:T916 (s) och 1993/94:T901 (m) -- inte bör föranledanågon åtgärd från sida. De avstyrks därför avutskottet.7 Järnvägsanslutning i Sverige7.1 CitytunnelnÖresundsförbindelsen skall enligt gällande planering anslutaspå svensk sida genom en dubbelspårig järnväg som från landfästetvid Lerbacken går i en båge och ansluter till Trelleborgsbanan.Med projektet avses en delvis alternativbansträckning för persontågstrafiken. Utbyggnaden innebär att endrygt dubbelspårig järnväg anläggs från Centraltill Öresundsförbindelsens landfäste. Spåren planeras gå delvisi tunnel och delvis i öppet schakt eller i markplan. I projektetingår även en ombyggnad av samt uppförande av tvånya järnvägsstationer.7.2 MotionsförslagI motion 1993/94:T222 (fp) om infrastruktur framhållsatt goda kommunikationer med är lika viktiga för övrigaSverige som de är för . Motionärerna anser mot dennabakgrund att järnvägsanslutningen från den planeradeÖresundsbron till måste lösas genom att bygga enCitytunnel från till . Utan enCitytunnel skulle kollektivtrafiken i regionen samt dennationella och internationella järnvägstrafiken bli lidande.Motionärerna förutsätter att miljökraven kommer att kunna klarasav och att byggnationen kan ske på ett sådant sätt att Malmösparker inte skadas samt att själva byggnadstiden minimeras.Motionärerna anser det också vara av yttersta vikt attfinansieringen av klarläggs.7.3 Utskottets ställningstagandeFrågan om en Citytunnel i har utretts. Påregeringens uppdrag redovisades sålunda ettbetänkande om hur projektet kan genomföras och finansieras,i (SOU 1994:78).Enligt utredningen skapar en Citytunnel förutsättningar förett väsentligt ökat kollektivresande och reduktion avbiltrafiken i . Detta ger minskade emissioner,förbättrad trafiksäkerhet och minskad trängsel.Kostnaden för en borrad tunnel, inkl. kapitalkostnader underbyggtiden, beräknas i utredningen till 3,6 miljarder kronor.Osäkerheten bedöms dock vara stor varför utredaren valt att utgåfrån en kostnad på . anges intevara kommersiellt bärkraftig och kan inte heller hävda sig viden jämförelse med de investeringar i infrastruktur som normaltfinansieras av staten över stomnätsplan. Tunneln bördärför enligt utredaren endast komma till stånd om staten ochMalmöregionen tillsammans svarar för finansieringen. Iutredningen anges vidare att en finansieringslösning hardiskuterats som innebär att staten genom svarar för 75 %av finansieringen och regionen för återstoden genom ett lån omen miljard kronor till . Lånet förutsätts löpa räntefrittoch återbetalning ske vid utgången av år 2032.Utredaren föreslår att beslutet om fattas ietapper. I ett första beslut bör utredningsuppdraget fortsättaoch tillståndsprövningen förberedas. Ett andra och senare beslutav regering och riksdag samt bör avse huvudfrågan,nämligen hur skall finansieras.Enligt vad utskottet erfarit pågår en beredning inomregeringskansliet av utredningsförslaget. I avvaktan påresultatet av detta arbete bör motionen inte i detta sammanhangbli föremål för någon åtgärd från sida. Medhänvisning härtill avstyrks motionsyrkandet.8 Järnvägstunnel mellan och MotionsförslagI motion 1993/94:T501 (s) föreslås att en järnvägstunnelanläggs mellan och . Som bakgrund anges attintegrationen i och närmande till den europeiskagemenskapen leder till ökade transporter. Denna tillväxt bör istor utsträckning ske på järnväg varför järnvägssystemet iSverige och förbindelserna till och från kontinenten måsteförstärkas. I motionen anges vidare att i och Tysklandgenomförs en gemensam utredning av förutsättningarna för enhögfartsförbindelse mellan och via en fastförbindelse över Fehmarn Bält. Denna fasta förbindelse skullekunna börja trafikeras . Det är enligt motionärernaviktigt att ansluter sig till denna förbindelse. Det kanske genom en ny länk ----, som böretableras så snart som förbindelsen över Fehmarn Bält är klar.Mellan och bör en tunnel byggas där sundetär som smalast. En sådan järnvägsförbindelse skulle vara detklart snabbaste alternativet ner till kontinenten. Med denna nyaförbindelse mellan och skapas ocksåförutsättningar för att kunna etablera en snabb och säkerservicelinje på järnväg på båda sidor Öresund.8.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att förslaget om en järnvägstunnelmellan och ingår i SJ:s långsiktiga planerför att få till stånd en järnväg för höghastighetståg påsträckan ------och vidaretill kontinenten. Utskottet anser att denna fråga får prövasinom ramen för det planeringssystem som lagts fast förjärnvägens infrastruktur. Utskottet är därför inte berett attställa sig bakom yrkandet i motion 1993/94:T501 (s) om attriksdagen nu skall uttala att en järnvägstunnel mellanHelsingborg och skall byggas. Motionen avstyrks därföri denna del. beträffande Öresundsförbindelsens genomförandeatt avslår motionerna 1992/93:T905 och 1993/94:T905,res. 1 (c, v, mp)2. beträffande ekonomisk prövningatt avslår motionerna 1992/93:T907 och 1992/93:T910,res. 2 (c, v, mp)3. beträffande kapitaltäckningsgarantiatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:T912 bemyndigar regeringen att uppdraåt och att utställakapitaltäckningsgarantier till skydd för egna kapital,res. 3 (mp)4. beträffande Öresundsförbindelsens utformning m.m.att avslår motionerna 1992/93:T901, 1992/93:T908,1992/93:T916 och 1993/94:T901,5. beträffande Citytunnelnatt avslår motion 1993/94:T222 yrkande 4,6. beträffande järnvägstunnel mellan ochHelsingöratt avslår motion 1993/94:T501 yrkande 2.Stockholm den 15 november 1994På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), Tom (), (), HansStenberg (s), (), (),(), (), (),(), () och (). Öresundsförbindelsens genomförande (mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Det danska" och slutar med "och 1993/94:T905 (v)"bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att man vid miljöprövningen avÖresundsförbindelsen har påvisat en rad mycket allvarligabrister i projektet. harexempelvis avstyrkt konsortiets ansökan med angivande av ihuvudsak tre skäl, vart och ett tillräckligt för avslag. Detförsta skälet var att , som är särskilt känslig frånekologisk synpunkt, kan komma att skadas avÖresundsförbindelsen. Vidare anförde nämnden att ,och Limhamnströskeln -- som är områden avriksintresse för yrkesfiske och naturvård -- kan skadaspåtagligt. Som ett tredje skäl för avslag anfördeKoncessionsnämnden att Öresundsförbindelsen inte är förenlig medsamhällets mål vad gäller krav på utveckling av miljöanpassadetransportsystem.Utskottet vill vidare framhålla att genomundertecknandet av Riodeklarationen om miljö ochutveckling godtagit att försiktighetsprincipen skall tillämpasså långt möjligt. Vidare gäller enligt denna princip att om detföreligger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada får inteavsaknad av vetenskaplig bevisning användas som ursäkt för attskjuta upp kostnadseffektiva åtgärder för att förhindramiljöförstöring. Enligt utskottets mening måste mot dennabakgrund de många allvarliga invändningar som rests motÖresundsförbindelsen innebära att projektet inte kan genomföras.Att äventyra naturliga balans -- där syre- ochsaltbalansen är den viktigaste -- med ett projekt varssamhällsnytta inte ens går att beräkna och där det vetenskapligaunderlaget är oerhört bristfälligt strider direkt motförsiktighetsprincipen.Till miljökonsekvenser kommer även problem medökade luftföroreningar. Biltrafiken på bron kan befaras bliavsevärt större än vad som tidigare beräknats. Vägtrafikenkommer också att öka i de intilliggande regionerna. måste allt göras för att nedbringa onödiga utsläppfrån trafiken. Att då investera för en ökning av bilismen i dendel av landet där läget är som allvarligast är oansvarigt.Sedan Öresundsförbindelsen behandlades av år 1991har vidare de ekonomiska invändningarna mot projektet blivitallt allvarligare och tydligare. Erfarenheter kan också drasfrån andra stora infrastrukturprojekt som tunnlarna underEngelska kanalen och Stora Bält. Dessa projekt visar att mycketstora kostnadsökningar uppstår från beslut till färdigställande.Sammantaget pekar detta på att Öresundsförbindelsen torde kommaatt belastas med väsentligt högre kostnader än vad som tidigareförutsatts som intäkterna kan bli lägre. Till dettakommer ett väsentligt högre ränteläge, vilket är särskiltallvarligt med hänsyn till att Öresundsförbindelsen i sin helhetär tänkt att lånefinansieras. Projektet kommer därmed medstörsta sannolikhet inte att kunna bära sina egna kostnader utanskuldbördan kommer att öka. Risken är därför stor att staten,dvs. skattebetalarna, får stå för stora framtida förluster.Utskottet anser mot denna bakgrund att inte börbyggas. Regeringen bör i stället påkalla en omförhandling medDanmark som syftar till att avtalet om en fast förbindelse överÖresund hävs. Utgångspunkten vid förhandlingarna skall vidarevara att förbindelserna mellan och utvecklas påett miljömässigt riktigt sätt. Det innebär minskad bilism ochkraftfulla satsningar på järnväg och miljövänlig sjöfart.Utskottet anser vidare att en ny utredning om en järnvägstunnelmellan och bör tillsättas. Kommande analyser avmiljökonsekvenser måste härvid bygga på ett korrekt underlag därockså olycksriskerna beaktas.Vad utskottet nu anfört -- och som innebär att syftet medmotionerna 1992/93:T905 (v) och 1993/94:T905 (v) tillgodoses --bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande Öresundsförbindelsens genomförandeatt med anledning av motionerna 1992/93:T905 och1993/94:T905 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Ekonomisk prövning (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet kan" och på s. 12 slutar med "och1992/93:T910 (s)" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att sedan 1991 års riksdagsbesluthar ny dokumentation kommit fram som visar att det är mycketosäkert om Öresundsförbindelsen i sin helhet verkligen kanfinansieras med trafikavgifter. Uppgifter har sålunda redovisatssom pekar på att Öresundsförbindelsen kommer att belastas medhögre kostnader än vad som tidigare förutsatts somintäkterna kan bli lägre. Till detta kommer ett väsentligt högreränteläge, vilket är särskilt allvarligt med hänsyn till attÖresundsförbindelsen i sin helhet skall lånefinansieras. Enuppenbar risk finns att de statliga garantierna därmed måsteinfrias för att täcka de betydande underskott som kan uppstå iprojektet.Enligt utskottets mening utgör principen om attÖresundsförbindelsen skall bära sina egna kostnader engrundläggande förutsättning för projektets genomförande. Medhänsyn till den oklarhet som råder bör därför -- som framhålls imotionerna 1992/93:T907 (c, fp, kds) och 1992/93:T910 (s) --projektet inte påbörjas innan och regeringarhar genomfört en noggrann granskning av projektets ekonomiskaförutsättningar. Granskningen bör bl.a. omfatta effekterna avatt anslutningarna till bron blir avsevärt dyrare, räntelägethögre, den ekonomiska tillväxten lägre och att biltrafikensutveckling generellt dämpas. Vidare bör riskkostnaderna förkreditgarantierna inräknas i den ekonomiska kalkylen tillskillnad från vad som är fallet. En revision avberäkningsunderlaget bör även innehålla en samhällsekonomiskanalys av olika tänkbara förbindelseförslag.Vad utskottet nu anfört -- och som innebär att motionerna1992/93:T907 (c, fp, kds) och 1992/93:T910 (s) tillstyrks -- börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande ekonomisk prövningatt med bifall till motionerna 1992/93:T907 och1992/93:T910 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Kapitaltäckningsgaranti (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringens förslag är mycketbristfälligt. Ingen gräns sätts för den föreslagnakapitaltäckningsgarantins storlek. Det innebär att garantin kanbli hur dyr som helst. Ingen precisering ges heller om hur längegarantin skall ställas ut. Ekonomiskt underlag saknas dessutomför att kunna analysera regeringens förslag i förhållande tillÖresundsbroprojektets totala ekonomi. Med tanke på defördyringar som redan skett av projektet och den väsentligthöjda realränta som gäller är denna brist allvarlig.Utskottet vill också erinra om de budgetprinciper som finnsför statliga garantier. För garantier gäller sålunda regeln attsamma restriktiva prövning skall tillämpas som för vanligautgiftsåtaganden. Med tanke på propositionens resonemang ombegränsad regressrätt kan konstateras att regeringen redanerkänner att risken är stor att garantierna måste infrias.Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringens förslag böravvisas.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande kapitaltäckningsgarantiatt med anledning av motion 1992/93:T912 avslårförslaget i proposition 1992/93:100 bilaga 7 omkapitaltäckningsgaranti,