bet · GH01JuU23 · 1994-03-29 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till åklagarväsendet för /95 samt ettantal motioner om medelstilldelningen m.m. med anknytning tillåklagarväsendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning. Till betänkandet harfogats tre reservationer varav två från (s) och en från (nyd).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit att riksdagentill Riksåklagaren för /95 anvisar ettramanslag på (punkt C 1, s. 118),till Åklagarmyndigheterna för /95 anvisar ettramanslag på (punkt C 2, s. 119). 1993/94:Ju301 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom befogenheten att fatta beslut rörande sekretess vidförundersökningar.1993/94:Ju612 av m.fl. (v) vari yrkas3. att under andra huvudtiteln, anslaget C 2, tillÅklagarmyndigheterna för /95 anvisar 15 000 000kr utöver regeringens förslag eller således 569 948 000 kr.1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rekrytering och utbildning av åklagare.1993/94:Ju810 av m.fl. (nyd) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om relativ åtalsplikt,33. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtalsunderlåtelse ochförundersökningsbegränsning,53. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om summarisk straffprocess.1993/94:Ju811 av m.fl. (s) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att garantera resurserna till densärskilda utredningsgruppen angående brottsmisstankar i sambandmed utredningen av finanskrisen. InledningÅklagarväsendet har tillsammans med övriga delar avrättsväsendet viktiga uppgifter i samhällets kamp motbrottsligheten. Liksom andra delar av den offentliga sektorn haråklagarväsendet ställts inför uppgiften att med begränsaderesurser klara av en växande arbetsmängd. I syfte att anpassaåklagarverksamheten till framtidens krav har ett betydandeutredningsarbete ägt rum under senare tid.År 1990 tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansattkommitté för att se över åklagarverksamheten ochförundersökningsreglerna. Kommittén, som antog namnetÅklagarutredningen -90, redovisade sitt uppdrag ibetänkandet (SOU 1992:61) Ett reformerat åklagarväsende. Ibetänkandet behandlas bl.a. frågor om avkriminalisering samt omåtalsplikten, förundersökningsförfarandet och åklagarväsendetsorganisation. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nuvidare inom Justitiedepartementet.I budgetpropositionen (s. 34) gör regeringen mot bakgrund avdet nämnda utredningsarbetet bedömningen att åklagarväsendetsgrundläggande organisatoriska uppbyggnad på regional och lokalnivå inte skall ändras. Regeringen har därför i november 1993uppdragit åt Riksåklagaren att i enlighet med vissa närmareangivna riktlinjer bl.a. se över indelningen i åklagardistrikt,utreda behovet av förändrad gränsdragning mellan olikaåklagardistrikt samt ange dimensioneringsprinciper. Huvudsyftetmed uppdraget är att åstadkomma en mer effektiv organisation ochett optimalt utnyttjande av resurserna. Uppdraget skallredovisas senast den 1 september 1994.I sammanhanget bör också nämnas att Riksåklagaren har fåttregeringens uppdrag att följa upp och redovisa konsekvensernaför åklagarväsendet av att polisdistriktsindelningen förnärvarande ändras. Detta uppdrag skall slutredovisas den 1september 1994.Mot bakgrund av den organisationsöversyn på den lokala ochregionala nivån som -90 genomfört uppdrogregeringen åt Statskontoret att se överåklagarväsendets centrala organisation. Statskontoret redovisadeuppdraget genom rapporten (1993:3)Riksåklagarens framtida roll och organisation. Rapporten harremissbehandlats.Riksåklagaren har vidare haft regeringens uppdrag att se överRiksåklagarens tillsynsverksamhet. Uppdraget redovisades i mars1993 i promemorian (ÅD 208-93) Tillsynsverksamheten iRiksåklagarens kansli. Promemorian har remissbehandlats.I budgetpropositionen (s. 37 f) redogör regeringen motbakgrund av de två sistnämnda utredningarna för hur den centralaåklagarorganisationen bör utformas . Enligtregeringen bör under Riksåklagaren finnas fyrahuvudfunktioner: en för tillsyn, en för metodutveckling och enför administration. Dessutom skall det, precis som , finnasen särskild funktion för Riksåklagarens verksamhet i Högstadomstolen (HD). Var och en av de tre förstnämnda funktionernaskall ledas av en byråchef. För åklagarverksamheten i HD skallfinnas en eller flera byråchefer. Riksåklagaren skall enligtregeringen som myndighetschef mer koncentrera sig påövergripande frågor som att skapa policy och sörja förutvecklingsfrågor. Biträdande riksåklagaren skall varaställföreträdande Riksåklagare och ha som huvudfunktion attansvara för den löpande juridiska verksamheten. Regeringenräknar med att omorganisationen skall vara genomförd den 1 juli1994.Här bör också nämnas att Riksåklagaren och Rikspolisstyrelsenpå regeringens uppdrag redovisat vilka åtgärder som vidtagitsmed anledning av (F 1992:36)Effektivare brottsutredningar. I RRV:s rapport behandlas bl.a.frågor om bättre samarbete mellan polis och åklagare och omökade insatser från åklagarnas sida vid internutbildning inompolisen. Riksåklagaren har för sin del i allt väsentligt instämti de uttalanden som RRV gjort i dessa delar.I syfte bl.a. att främja samarbetet mellan polis och åklagarehar genom en ändring i polisförordningen den 1 september 1993cheferna för de lokala åklagarmyndigheterna rätt att varanärvarande och yttra sig vid polisstyrelsernas sammanträden ochfå sin mening antecknad till protokollet. En motsvarandebestämmelse har införts för överåklagarna när det gällerlänsstyrelsernas styrelser.Medelsanvisningen m.m.Riksåklagaren har decentraliseratbudgetansvaret till regional nivå. Detta innebär att samtligaregionåklagarmyndigheter, åklagarmyndigheterna i ,och samt statsåklagarmyndigheten för speciellamål i princip ansvarar för alla medel som disponeras inomanslaget C 2. Riksåklagaren har iseptember 1993 på regeringens uppdrag redovisat erfarenheternaoch effekterna av decentraliseringen. Av rapporten framgår atterfarenheterna är mycket positiva och att effektiviteten iverksamheten höjts.Regeringen har föreslagit att anvisar ramanslag pådels till Riksåklagaren, dels 554 948 000 krtill åklagarmyndigheterna.I motion Ju612 (v) begärs att anslaget tillåklagarmyndigheterna skall räknas upp med 15 miljoner kronor.Härigenom skulle möjliggöras att 30 nya ekoåklagartjänster kaninrättas.Riksåklagaren har i sin anslagsframställning för budgetåret1994/95 och i en senare upprättad promemoria (ÅD 982-93) begärtatt innevarande års ram räknas upp med . Avdetta belopp avser medel för 30 nyaekoåklagare. Återstoden av beloppet avser en överföring frånpolisens anslag avseende medel för s.k. sambrukskostnader.Enligt Riksåklagarens statistik har anflödet av EKO-mål tillåklagarmyndigheterna minskat från 3 1986 till 3 030 år1990. Därefter har dock en kraftig ökning skett och år 1992tillkom 4 107 mål. Riksåklagaren bedömer att EKO-målen kommeratt öka ytterligare till såväl antal som omfattning bl.a. som enföljd av effektivare och delvis ökade insatser när det gällerskatterevisioner och konkursutredningar.Riksåklagaren konstaterar i den nyssnämnda promemorian att maninom polisen och skatteförvaltningen är orolig över attåklagarväsendet är på väg att bli den trånga sektorn vidbekämpningen av ekonomisk brottslighet. Särskilt i ärläget enligt Riksåklagaren bekymmersamt med ökadmåltillströmning som många åklagare redan är uppbundnaav långa huvudförhandlingar. Även för redovisasliknande erfarenheter. Riksåklagaren räknar med att man även iövriga delar av landet kommer att drabbasav liknande problem.Sammanfattningsvis bedömer Riksåklagaren att minst 30 åklagareför handläggning av ekomål skulle behöva tillföras /95.Regeringen instämmer i budgetpropositionen (s. 119) iRiksåklagarens bedömning att åklagarväsendet på grund avbristande resurser riskerar att bli den trånga sektorn vidbekämpning av ekonomisk brottslighet. Det framstår, anförregeringen, som uppenbart att åklagarväsendet måste tillförasresurser för att möjliggöra en ökad satsning på bekämpandet avekonomisk brottslighet. Av det skälet bör ramen föråklagarmyndigheterna enligt regeringen förstärkas med 16,3miljoner kronor.Utskottet kan härutöver konstatera att regeringen itilläggsbudgeten för /94 (prop. 1993/94:105) ochi budgetpropositionen (bil. 8 s. 42) har föreslagit att 45respektive skall satsas för att få tillstånd en effektivare skattekontroll.Vidare har utskottet vid behandlingen av budgetpropositionensförslag till anslag till polisväsendet (se 1993/94:JuU19) tagitställning för att budgetram skall utökas medsammanlagt utöver vad regeringen föreslagitför utbyggnad och effektivisering av polisens verksamhet när detgäller att bekämpa ekonomisk brottslighet. Utskottet har ocksåhemställt om att skall avsättas för ennationell upplysnings- och informationskampanj om ekonomiskbrottslighet.Utskottet kan, inte minst mot bakgrund av de nu nämndauttalandena om resursförstärkningar inom polis- ochskatteväsendet, instämma i bedömningen att även åklagarväsendetbehöver utökade resurser för att inte bli den trånga sektorn vidbekämpande av ekonomisk brottslighet. Utskottet tillstyrker meddet anförda bifall till regeringens förslag till medelsberäkningför Riksåklagaren och Åklagarmyndigheterna. Motion Ju612 börinte föranleda någon åtgärd och den avstyrks.I motion Ju811 (s) anförs att Riksåklagarens specialoperation(RÅSOP) måste garanteras tillräckliga resurser för sitt arbete.I en skrivelse till regeringen hemställdeRiksåklagaren om extra resurser för att tillskapa en särskildutredningsgrupp som , , skulle ta sigan undersökningar i ärenden om kvalificerad ekonomiskbrottslighet riktad mot banker och finansinstitut. Till densärskilda gruppen skulle knytas några högt kvalificeradeåklagare och ett par ekonomiskt utbildade personer.Arbetet med att bilda en sådan särskild utredningsgrupppåbörjades . Gruppen, som benämns RÅSOP,knöts administrativt till för speciellamål och ställdes därigenom under ledning av överåklagaren viddenna myndighet.Riksdagen beslutade vid behandlingen av budgetpropositionenvåren 1993 (prop. 1992/93:100 bil. 3, JuU23, rskr. 288) atttillföra åklagarväsendet en anslagsförstärkning för budgetåret1993/94 om för ändamålet.I budgetpropositionen (s. 91) anförde regeringen att anslagettill åklagarmyndigheterna bör förstärkas med samma belopp ävennästföljande budgetår för finansiering av RÅSOP-gruppen.Riksåklagaren har på regeringens uppdrag i november 1993lämnat en redovisning av erfarenheterna med RÅSOP. Iredovisningen finns bl.a. en beskrivning av hur arbetet inomgruppen lagts upp. Enligt Riksåklagarens bedömning utgörgruppens arbete ett mycket värdefullt inslag i granskningen avde stora kreditförlusterna i banksystemet.Utskottet har på eget initiativ gjort en uppföljning avarbetet inom RÅSOP (rapport ). Utskottet fann vid singranskning bl.a. att tillgängliga medel såvitt kunde bedömasbudgeterats och använts på ett sätt som torde ge maximalmåluppfyllelse. Utskottet kunde vidare konstatera att gruppensuppgifter är av sådan omfattning och svårighetsgrad att arbetetmed stor sannolikhet inte kommer att kunna slutföras utan attresurser utöver det resurstillskott som beräknatstillförs och att än planerade anslås.Utskottet anser att RÅSOP-gruppens arbete utgör ett viktigtinslag i bekämpandet av ekonomisk brottslighet. Som utskottettidigare konstaterat kommer gruppen med stor sannolikhet attbehöva utökade resurser och förlängd tid för att kunna slutförasina uppgifter. Utskottet vill redan nu framhålla betydelsen avatt erforderliga resurser avsätts för gruppens fortsatta arbete.Något riksdagsinitiativ i frågan behövs dock inte. Motion Ju811avstyrks i denna del.I motion Ju809 (s) påtalas det problem som lönerelationen tillpoliser och domare innebär för rekryteringen av åklagare. Vidareuppmärksammas behovet av medel för utbildning av åklagare.Riksdagens revisorer har avlämnatrapporten (1993/94:6) Den ekonomiska brottsligheten ochrättssamhället. I rapporten anförs (s. 222) att åklagarna -- somär en numerärt liten grupp -- har blivit en låglönegrupp inomrättsväsendet trots sin utbildning, arbetsbörda och centralaposition som drivande kraft i såväl brottsutredningar somrättegångar. Revisorerna konstaterar att åklagaren förfogar överde flesta tvångsmedlen och beslutar ensam om åtal. Den nuvarandelönesättningen rymmer därför enligt revisorerna risker förrättssäkerheten.I sin anslagsframställning för /95 förRiksåklagaren ett liknande resonemang som revisorer.Enligt Riksåklagaren måste en höjning av åklagarnas lönerprioriteras före en utökning av antalet åklagare.Riksåklagaren konstaterar att det attraktivainnehållet i åklagaryrket och det rådandearbetsmarknadsläget har medfört att rekryteringarna till yrketvarit lyckosamma.Enligt vad utskottet inhämtat från Riksåklagaren pågår inomdennes kansli ett särskilt arbete medlönepolicyfrågor för åklagarväsendet. Dessutom ligger inom ramenför det tidigare nämnda regeringsuppdraget till Riksåklagarenatt se över indelningen i åklagardistrikt m.m. att ocksåöverväga olika frågor om åklagarnas tjänstgöring lokalt ochregionalt.Härutöver har inom tillsatts enarbetsgrupp med uppgift att se över tjänstestrukturen m.m. inomåklagarväsendet. Gruppen, som leds av biträdande riksåklagaren,innehåller företrädare för åklagarkåren, Justitiedepartementetoch . Ett syfte med gruppens arbete är attöverväga om ytterligare befordringstjänster vid sidan av denuvarande bör inrättas för att förbättra karriärmöjligheternainom yrket. Gruppen skall även belysa frågan omåklagarutbildningens omfattning och beskaffenhet. En rapportskall avlämnas senast den 2 maj 1994.I sammanhanget bör också framhållas att regeringen med verkanfrån har inrättat en tjänsteförslagsnämnd föråklagarväsendet (SFS 1993:523). Syftet med reformen är attstärka åklagarkåren. Nämnden, som har sin förebild inomdomstolsväsendet, skall ge ökad stadga åttjänstetillsättningarna genom beredningsformen och ett bättreunderlag. med att nämnden tillskapades fickskicklighetskriteriet genomslag för samtliga ordinarieåklagartjänster. Reformen kommer, enligt vad som anförs ibudgetpropositionen (s. 38), att följas upp.När det gäller utbildningsinsatser redovisar Riksåklagaren iårsredovisningen för /93 att åklagarna och denadministrativa personalen inom åklagarväsendet vardera deltog iöver utbildning under budgetåret.Av Riksåklagarens anslagsframställning framgår att etttjugotal åklagare skall få en längregrundutbildning i handläggning av mål om ekonomisk brottslighet.Utbildningsinsatser kommer även att göras för att ekoåklagareoch åklagarekonomer skall kunna använda ADB-stöd på etteffektivare sätt. Härutöver kommer särskilda seminarier attanordnas för utbyte av erfarenheter om handläggning av mål somrör ekonomisk brottslighet.Utskottet vill framhålla betydelsen av att åklagarväsendetförmår rekrytera kompetent personal och att utbildningen avpersonalen har tillräcklig omfattning och kvalitet. Utskottetkonstaterar att dessa frågor på olika sätt är under utredningsamt att en tjänsteförslagsnämnd som har att ta hänsyn tillskicklighetskriteriet har inrättats för åklagarväsendet. Detsaknas mot denna bakgrund skäl för att ta någotinitiativ med anledning av motion Ju809. Motionen avstyrks.Övriga frågorÅtalsregler m.m.I motion Ju810 (nyd) förordas att den absoluta åtalspliktenskall ersättas med relativ åtalsplikt. Vidare föreslås utökademöjligheter för åklagarna att underlåta att åtala och attbegränsa förundersökningarna. Härutöver föreslås ökademöjligheter att använda strafföreläggande och ordningsbot.Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden i ett betänkandeföregående vår (1992/93:JuU23 s. 5 f). I betänkandet finns enutförlig redogörelse för bestämmelserna m.m. på området.Utskottet konstaterade i ärendet att det med tanke på denpågående beredningen av betänkande var förtidigt att ta ställning till de aktuella motionerna ochavstyrkte dessa.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju810 i denna del.Sekretess vid förundersökningI motion Ju301 (m) föreslås att Rikspolischefen ellerRiksåklagaren skall ha möjlighet att fatta beslut om sekretessvid förundersökning för det fall det finns olika meningar omsekretess skall råda.Bestämmelserna om sekretess är tämligen omfattande ochutskottet anser det inte erforderligt att i detta sammanhang idetalj redogöra för vad som gäller i detta avseende hos polis,åklagare och domstolar.Inom åklagar- och polisväsendet finns emellertid bestämmelserom sekretess vid förundersökning med hänsyn dels till intressetatt förebygga och beivra brott, dels till skyddet av enskildasförhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur.Således stadgas i 5 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)sekretess för uppgift som hänför sig till förundersökning ibrottmål, angelägenhet som avser användning av tvångsmedel isådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott,eller bl.a. åklagar- eller polismyndighets verksamhet i övrigtför att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott om det kanantas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärdermotverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiftenröjs.Enligt 9 kap. 17 § samma lag gäller motsvarande sekretess föruppgift om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden,om det kan antas att den enskilde eller någon honom närståendelider skada eller men om uppgiften röjs.Ett beslut om sekretess med stöd av de aktuella lagrummenfattas av den myndighet som innehar de handlingar som begärsutlämnade. Myndighetens beslut kan enligt 15 kap. 7 §sekretesslagen överklagas hos kammarrätten.Utskottet finner från sina utgångspunkter inte skäl tilländring av den angivna ordningen. Motion Ju301 avstyrks. 1. beträffande anslag till Riksåklagarenatt med bifall till proposition 1993/94:100 i dennadel till Riksåklagaren för /95 anvisar ettramanslag på ,2. beträffande anslag till åklagarmyndigheternaatt med bifall till proposition 1993/94:100 i dennadel och med avslag på motion 1993/94:Ju612 yrkande 3 tillÅklagarmyndigheterna för /95 anvisar ettramanslag på ,3. beträffande resurser för RÅSOPatt avslår motion 1993/94:Ju811 yrkande 11,res. 1 (s)4. beträffande rekrytering och utbildning av åklagareatt avslår motion 1993/94:Ju809 yrkande 31,res. 2 (s)5. beträffande åtalsregler m.m.att avslår motion 1993/94:Ju810 yrkandena 32, 33 och53,res. 3 (nyd)6. beträffande sekretess vid förundersökningatt avslår motion 1993/94:Ju301.Stockholm den 29 mars 1994På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit: (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), BirgitHenriksson (m), (), (), KarlGustaf (nyd), (), (), AlfEriksson (s) och (). Resurser för RÅSOP (mom. 3), , , , , , (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet anser" och på s. 6 slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att RÅSOP-gruppens arbete utgör ett viktigtinslag i beivrandet av den ekonomiska brottslighet inom bank-och finansvärlden som uppdagades i samband med finanskrisen. Detär angeläget att gruppens arbete kan föras till ettframgångsrikt slut. Innan så skett kan det finansiella systemetinte räkna med att återvinna allmänhetens förtroende. Utskottetvill därför redan nu framhålla att RÅSOP-gruppen måstegaranteras tillräckliga resurser för att den skall kunnaslutföra sitt arbete. Det ankommer på regeringen att i kommandebudgetarbete se till att så blir fallet. Detta bör medanledning av motion Ju811 i denna del som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande resurser för RÅSOPatt med anledning av motion 1993/94:Ju811 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Rekrytering och utbildning av åklagare (mom. 4), , , , , , (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse:Åklagarväsendet spelar en central roll i brottsbekämpningen.Det är därför av största vikt att åklagarna ges bästa möjligaarbetsförutsättningar inom ramen för knappa resurser. Utskottetkan konstatera att åklagarnas löneutveckling inte hållit jämnasteg med löneutvecklingen för bl.a. domare och poliser och attdetta kommit att försvåra rekryteringen tillyrket. Utskottet anser att regeringen måste vidta konkretaåtgärder för att bemästra den uppkomna situationen innan denleder till akuta problem. Utskottet vill i sammanhanget ocksåbetona vikten av att tillräckliga medel avsätts för utbildningoch andra kompetenshöjande åtgärder inom åklagarväsendet. Detankommer på regeringen att se till att vad utskottet nu anförtbeaktas. Detta bör med anledning av motion Ju809 idenna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande rekrytering och utbildning av åklagareatt med anledning av motion 1993/94:Ju809 yrkande 31som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Åtalsregler m.m. (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det nu är nödvändigt att vidta åtgärder såatt en större del av åklagarresurserna kan användas förkvalificerat brottsutredande arbete. Således bör möjligheternatill åtalsunderlåtelse utvidgas och ett system med relativåtalsplikt övervägas. Utskottet har vidare uppfattningen attutrymmet för strafföreläggande och ordningsbot bör vidgas.Utskottet anser det både rimligt och rationellt att föreläggandefår uppta även skadestånd och att villkorlig dom kan komma ifråga också vid strafföreläggande. Regeringen bör få i uppdragatt se till att inriktningen på beredningen avÅklagarutredningen i denna del blir den här angivna. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju810 i denna del som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande åtalsregler m.m.att med anledning av motion 1993/94:Ju810 yrkandena32, 33 och 53 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.