bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — har vidare ställt sig bakom ett program försanering av de offentliga finanserna som bidrar till att underskottet sjunkerunder åren framöver. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen enutökning av detta program. Prisstabilitetsmålet för penningpolitiken liggerfast.Det konvergenskrav som kan bli besvärligt för att uppfylla även pånågra års sikt är konvergenskriteriet om skuldkvotens storlek. Ett land varsskuldkvot är högre än referensvärdet av BNP och/eller hotar att öka i enoroväckande takt, kan hållas utanför deltagande i valutaunionen med hänvisningtill bristande konvergens. Enligt prognos för hamnar --tillsammans med , och -- bland de europeiska länder somhar en skuldkvot för den konsoliderade offentliga sektorn som ligger klartöver EU-genomsnittet. Om nuvarande utveckling består kan landet kommaatt lämna denna grupp.Enligt skall skuldkvoten inte överstiga referensvärdet60 %, om den inte "minskar tillräckligt och närmar sig referensvärdet i entillfredsställande takt". En allmän tolkning av detta kriterium är att EUi bedömningen av skuldsättningen kommer att ta mer fasta på den trendmässigautvecklingen än på nivån. Det innebär att en skuldkvot högre än kan kommaatt accepteras om den stabiliserats/minskats under ochförutsättningarna för en fortsatt minskning bedöms som goda. är detendast ett mindre antal medlemsländer som uppfyller kriteriet. Mot bakgrund avdet rådande konjunkturläget kommer sannolikt regeln att för närvarandetillämpas med stor återhållsamhet.För vidkommande sammanfaller EU:s målsättningar med den svenskaregeringens egna målsättningar att stabilisera skuldutvecklingen. Detta framgårinte minst av de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringenredovisat. Ett tillkännagivande om ett särskilt program som krävs i motionenfrån Ny demokrati är därför obehövligt. Motion Fi31 (nyd) yrkande 40 i dennadel avstyrks av utskottet.ArbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattningI propositionen (bil. 10 s. 1--9) framhålls att den akuta finans- ochkostnadskrisen nu har passerats och att det finns tecken på att en vändninginletts även på arbetsmarknaden. Arbetslösheten minskar, varslen ompersonalinskränkningar sjunker kontinuerligt och efterfrågan på arbetskraft harbörjat öka.Regeringen har, sägs det vidare, angripit problemen med den mycket högaarbetslösheten på tre fronter, nämligen: med ekonomisk-politiska åtgärder för att korrigera kostnadsläget, sanerastatens finanser och skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk utvecklingoch nya varaktiga arbeten, med satsningar på utbildning, forskning, förbättrad infrastruktur ochstimulans till företagande, med utbyggd reguljär utbildning samt med en aktiv arbetsmarknadspolitik i enomfattning som aldrig uppnåtts tidigare.Om sysselsättningen skall kunna öka så snabbt att arbetslösheten, i enlighetmed uppställda mål, minst halveras till decenniets slut måste arbetsmarknadenfungera bättre . Detta kräver bl.a. flexiblare lönebildning och ökadrörlighet.De övergripande mål och riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken somredovisades i årets budgetproposition bör ligga fast, anser regeringen.Ambitionen bör således vara att förbättra arbetsmarknadens funktionsförmåga såatt obalanser mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft begränsas.De riktlinjer som förordas i propositionen sammanfattas i följande fyrasatser: förebygg långtidsarbetslöshet och utslagning, utnyttja den reguljära arbetsmarknaden och stimulera rekryteringen tillnäringlivet, effektivisera medelsanvändningen, öka jämställdheten på arbetsmarknaden.Enligt regeringen måste man vid fördelningen av arbetsmarknadspolitiskainsatser särskilt uppmärksamma de problem som de långtidsarbetslösa ochinvandrarna har.Regeringen räknar med att den öppna arbetslösheten kommer att minska från8,till . Mot bakgrund härav bör dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna under nästa budgetår kunna begränsas till igenomsnitt 270 000 personer -- dvs. till en något lägre nivå än vadman räknade med i årets budgetproposition. Regeringens nu framlagda förslagtill medelsberäkning ger dock utrymme för 293 000 personer, om bara anordnareoch arbetsgivare ställer platser till förfogande och dessa godtas av dearbetssökande.Regeringen vill kunna hålla en mycket hög beredskap om arbetsmarknadslägetinte skulle förbättras så snabbt som förutsetts. När nu medelstilldelningentill olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder begränsas bör i ställetfinansfullmakten ökas . Finansfullmaktensnuvarande användningsområde bör vidgas till andra åtgärder somregeringen finner ge omedelbar effekt på sysselsättningen. Skullefinansfullmakten tas i anspråk fullt ut får de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna i stort sett samma omfattning som man räknade med i åretsbudgetproposition.Socialdemokraterna förordar i motion Fi54 yrkande 1 en ny, mera aktivarbetsmarknadspolitik, vilken kan bidra till såväl ekonomisk tillväxt sombalans på arbetsmarknaden, liksom till en rättvis fördelning. Framför alltgäller det att få till stånd en kraftig ökning av sysselsättningen inäringslivet för att på så sätt bekämpa arbetslösheten och få nerbudgetunderskottet. Det gäller att undvika flaskhalsar i exportindustrin, attfå i gång hemmamarknaden samt att förhindra ytterligare avskedanden i kommuneroch landsting. behöver fler företag och fler företagare. Det är därförnödvändigt med ett nytt klimat som ger stabila spelregler för både företagareoch löntagare.Enligt Socialdemokraterna bör den ekonomiska politikens alla medel samordnasför att göra det lönsamt att investera i ny och mer produktiv kapacitet inäringslivet. För att inte få inflationsdrivande flaskhalsar måste man ocksåinrikta sig på att höja utbildningsnivån och förbättra individernas kompetens.De riktlinjer som Socialdemokraterna presenterade i anslutning till åretsbudgetproposition ligger fast. Med marginella avvikelser gäller detsamma fördet investeringsprogram som då också presenterades. Enligt motionärerna skullederas förslag leda till att ca 90 000 fler arbeten kan komma till stånd undernästa år. Omkring 30 000 personer ytterligare skulle dessutom få utbildning.På så sätt kan -- hävdar motionärerna -- arbetslösheten pressas ned till under5 % under år 1995.Ny demokrati framhåller i motion Fi31 yrkande 18 (delvis) att Sverigebefinner sig i en akut kris, med hög arbetslöshet, statsfinanser i obalans ochen galopperande statsskuld. Motionärerna delar regeringens bedömning attobalanserna på arbetsmarknaden är stora, även om utvecklingen nu går åt rätthåll. De anser dock att läget på arbetsmarknaden förbättras snabbare än vadregeringen har utgått från. De noterar också att regeringen haft uppenbarasvårigheter att göra av med de budgetmedel som avsatts för innevarandebudgetår. Detta leder motionärerna till slutsatsen att resursanspråken börkunna minskas mer än vad regeringen föreslagit. För att öka nyanställningarnaär det enligt deras mening nödvändigt med en fortsatt reformering avarbetsrätten. Företag med mindre än 25 anställda bör undantas från detregelverk som finns i lagen om anställningsskydd.Vänsterpartiet riktar i motion Fi32 yrkandena 6--8 hård kritik motregeringens bristande vilja och mot att den har övergivit arbetslinjen. Imotionen hänvisas till de synpunkter partiet förde fram i anslutning till åretsbudgetproposition. Dessa synpunkter är alltjämt giltiga och innebär attVänsterpartiet vill sätta kravet på full sysselsättning i centrum för denekonomiska politiken.Vänsterpartiet är också kritiskt mot det sätt på vilket anslaget B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder utnyttjats under innevarande budgetår. Minst2--kommer att kvarstå vid budgetårets slut, hävdarmotionärerna. Medlen bör utnyttjas effektivt under detta budgetår, bl.a. på detsätt som tidigare föreslagit i anslutning till denregionalpolitiska propositionen. Därutöver bör av anslagetanvändas till upprustning och underhåll av vägar. Därmed har Vänsterpartietbudgeterat om sammanlagt av årets anslag för nyaändamål. Eventuellt utgående reservationer bör dock tas i anspråk för avseddaändamål under nästa budgetår, anser motionärerna.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag att öka finansfullmakten från 2,5till , som resurserna inomarbetsmarknadspolitiken reduceras under /95. Beloppen bör enligtVänsterpartiet användas för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och inte för attregeringen vid behov och utan riksdagsbeslut skall kunna anpassa åtgärder tillförändringar på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker i sitt yttrande (AU8y) de redovisademotionerna. Utskottet konstaterar att regeringen och oppositionspartierna haren gemensam syn på behovet av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochvikten av att få bort obalanserna på arbetsmarknaden. Alla betonar dessutomvikten av expansion och sysselsättning inom näringslivet, liksom betydelsen avföretagande. Gemensamt är slutligen också att samtliga partier anser att detföreligger ett mycket uttalat behov av en allmän kompetenshöjning iarbetslivet. erinrar om att en parlamentarisk utredning(dir. 1993:12) har givits i uppdrag att undersöka arbetsmarknadspolitikensroll, omfattning, inriktning och avgränsning.Liksom anser arbetsmarknadsutskottet att medlen under anslagetför arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall användas på ett effektivt sätt --såväl under innevarande som under nästa budgetår. hardock en annan uppfattning än när det gäller medlensanvändningsområden. Att eventuellt utgående reservationer under anslaget i anspråk för avsedda ändamål under kommande budgetår anserarbetsmarknadsutskottet vara en självklarhet.Arbetsmarknadsutskottet godtar slutligen också den lösning som förordas ipropositionen om en uppräkning av finansfullmakten och en motsvarande minskningav anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Företrädarna för Socialdemokraterna, demokrati och har varför sig redovisat en från utskottsmajoriteten avvikande uppfattning.Finansutskottet har tidigare i detta betänkande redovisat sin syn på denekonomiska politikens inriktning. Den överensstämmer helt med vadarbetsmarknadsutskottet här har givit uttryck för.Liksom arbetsmarknadsutskottet avstyrker finansutskottet därför motionernaFi31 (nyd) yrkande 18 i denna del, Fi32 (v) yrkandena 6--8 samt Fi54 (s)yrkande 1.Frågan om en utökning av finansfullmakten behandlar finansutskottet iavsnittet om budgetpolitiken som återfinns längre fram i detta betänkande.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnaderRegeringen har i en nyligen avlämnad proposition (prop. 1993/94:209) om denfortsatta reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen föreslagit att särskildaarbetsmarknadskassor skall administrera den inkomstrelaterade ersättning somskall utgå inom KAS-systemet vid arbetslöshet. Eftersom de nya reglerna avsesträda i kraft måste arbetsmarknadskassorna ha kapacitet för attkunna hantera nya ersättningsärenden redan från denna tidpunkt. Det är dock entillfällig lösning. Regeringen har nämligen för avsikt att under hösten 1994lägga fram förslag om kassornas organisatoriska hemvist och om formerna förfinansieringen av deras verksamhet, förslag som skall träda i kraft den 1januari 1995.I kompletteringspropositionen (bil. 10 s. 9--10) föreslår regeringen attarbetsmarknadskassornas verksamhet tilldelas dels förinvesteringar och kostnader av engångskaraktär, dels fördriftkostnader -- . Finansieringenav driftkostnaderna fr.o.m. kommer att behandlas i denaviserade propositionen om arbetsmarknadskassornas organisatoriska hemvist. Deföreslagna medlen -- sammanlagt -- skall enligtpropositionen anvisas på reguljära förvaltningsanslag (A1) som föreslås bli utökat till 2 under nästa budgetår.Arbetsmarknadsverkets resurstilldelning påverkas också av ett annat förslag ipropositionen. Med hänsyn till att arbetsförmedlingen är fortsatt hårt belastadföreslår regeringen att skall få disponera högst 395miljoner kronor av de medel som finns anvisade på anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2) för tillfällig personalförstärkningunder /95. Härav bör användas för löntill sådan personal som skall ha till uppgift att få arbetsgivarna atttidigarelägga anställningar.Socialdemokraterna avvisar i motion Fi54 yrkandena 12 och 13 (i dennadel) regeringens förslag till finansiering av arbetsmarknadskassorna underandra . Det görs med hänvisning till att partiet också avvisarregeringens förslag till ny arbetslöshetsförsäkring.Vänsterpartiet ger i motion Fi32 yrkande 32 uttryck för sammauppfattning.I den andra frågan stöder Socialdemokraterna i motion Fi54 yrkande 12 (idenna del) den föreslagna personalförstärkningen men kräver attresurstillskottet skall vara permanent och ingå i Arbetsmarknadsverketsreguljära förvaltningsanslag.Vänsterpartiet biträder i motion Fi32 yrkandena 33 och 34 regeringens förslagom en tillfällig förstärkning, finansierad på angivet sätt, men anser att dennaförstärkning är otillräcklig. Därutöver finns det behov av en permanentförstärkning av arbetsförmedlingarna. De av förordade insatsernaför kompetenshöjning, ungdomsåtgärder m.m. för med sig attförvaltningskostnadsanslaget bör höjas med till2 961 516 000 kr.Arbetsmarknadsutskottet biträder propositionens förslag och avstyrkermotionerna.Av yttrandet framgår att arbetsmarknadsutskottet kommer att taställning till regeringens förslag om en ny arbetslöshetsförsäkring. Redan nuklargör emellertid utskottet att det inte delar Socialdemokraternas ochVänsterpartiets syn på den föreslagna medelstilldelningen till de nyaarbetsmarknadskassorna.Utskottet erinrar också om att den personalförstärkning det är fråga om förarbetsförmedlingens del är en helt konjunkturberoende förstärkning och attutskottet avvisat snarlika motionskrav på permanentresurstillskott. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt.Vänsterpartiets förslag om en permanent höjning av anslaget tillArbetsmarknadsverket med avvisas av arbetsmarknadsutskottetmed hänvisning till att utskottet inte godtar de av partiet förordadeinsatserna för bl.a. ungdomsåtgärder.Företrädare för Socialdemokraterna och har var för sigredovisat en från utskottsmajoriteten avvikande uppfattning.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets uppfattning att deaktuella motionerna bör avstyrkas och att ytterligare böranvisas på ramanslaget A 1. förvaltningskostnader fördet angivna ändamålet. Med ändring av tidigare beslut (AU11, rskr.189) kommer detta anslag därmed att uppgå till 2 876 516 000 kr.Till frågan om finansieringen av det konjunkturbetonade personaltillskottetåterkommer utskottet i avsnittet om medelsanvisningen på A 2-anslaget.Finansutskottet biträder således propositionens förslag i denna del (bil. 10,A 1) och avstyrker motionerna Fi32 (v) yrkandena 32--34 samt Fi54 (s) yrkandena12 (i denna del) och 13.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI propositionen (bil. 10 s. 10--20) och i flera motioner framläggsförslag som berör medelsbehovet på anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. behandlar i detta avsnitt av betänkandet förstförslag som rör den allmänna inriktningen på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, tar därefter upp de olika sakförslagen till prövning och görslutligen en samlad bedömning av medelsbehovet på anslaget.De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas inriktningRiksdagen har för nästa budgetår tidigare anvisat 28 608,9 miljoner kronorpå anslaget A 2. Av dessa medel fördeladesinte 1 på ändamål, utan regeringen bemyndigades attbesluta om deras användning. I en nyligen avlämnad proposition omregionalpolitiken (prop. 1993/94:140) har regeringen föreslagit att av dessaofördelade medel skall få disponeras av länsstyrelserna förextraordinära tillväxtfrämjande insatser samt få användassom kapitaltillskott till Norrlandsfonden.Till bilden hör också att vissa sysselsättningspolitiska åtgärderregelmässigt finansieras vid sidan av A 2-anslaget. Sålunda har avarbetsmarknadsskäl medel anvisats på andra anslag för såväl utbildningsinsatsersom investeringar i vägar. Dessutom är det i allt väsentligtarbetsmarknadsfonden som belastas med kostnaderna för arbetslivsutveckling(ALU) och utbildningsvikariat.På annat ställe i kompletteringspropositionen (bil. 6) föreslår regeringenatt ytterligare skall anvisas på anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Detta förslag -- somutskottet behandlar längre fram i betänkandet -- innebär att sammanlagt kommer att stå till regeringens förfogande förvägupprustningsåtgärder under nästa budgetår, vilket beräknas motsvara 13 000årsarbeten i direkta och indirekta effekter.I kompletteringspropositionen (bil. 10 s. 11--12) redovisar regeringen ien sammanställning hur den önskar fördela det arbetsmarknadspolitiska anslagetliksom övriga arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder under /95. Avsammanställningen framgår att regeringen förordar att den för budgetåret1994/95 tidigare fastställda nivån på A 2-anslaget sänks med 2 842,2 miljonerkronor till 25 766,7 miljoner kronor.Regeringen uppger att den vid sin förnyade medelsfördelning har eftersträvatatt anpassa åtgärderna till en situation med ökad efterfrågan på arbetskraftsamtidigt som man i möjligaste mån försökt tillgodose de arbetssökandes behov.Arbetsmarknadsutbildningen måste även i fortsättningen prioriteras högt,anser regeringen. I en uppåtgående konjunktur är det särskilt viktigt medutbildad arbetskraft. I nuvarande arbetsmarknadsläge bör i första handungdomspraktik och ALU kunna begränsas. De från arbetsmarknadsfondenfinansierade utbildningsvikariaten har under innevarande budgetår legat på enhögre nivå än tidigare men bör under nästa budgetår utökasytterligare.För åtgärder inom kulturmiljövård föreslås , vilketberäknas ge ca 1 800 årsarbetsplatser. Åtgärderna avser upprustning avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Medlen bör disponeras avRiksantikvarieämbetet.Sammantaget ger det reviderade förslaget till fördelning av medlen underA 2-anslaget utrymme för åtgärder för 203 300 personer . Satsningenpå vägnätet, som delvis finansieras genom omföring av medel från A 2-anslaget,ger 13 000 arbetstillfällen . Till detta kommer 90 000 platser i ALUoch utbildningsvikariat, finansierade med medel från arbetsmarknadsfonden. Dettidigare redovisade förslaget om en ökning av finansfullmakten gör det möjligtatt hålla en beredskap och att vid behov uppnå totalt 400 000 platser igenomsnitt per månad.Socialdemokraterna kritiserar i motion Fi54 yrkandena 2, 7--10 samt17 (i denna del) regeringen för att den trappar ner ambitionen och minskaranslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder trots att vi fortfarande har enexceptionellt hög arbetslöshet. Motionärerna vill anvisa mer resurser tillarbetsmarknadsutbildning, utbildningsbidrag, beredskapsarbete, rekryteringsstödoch investeringar. De vill också ta krafttag mot ungdomsarbetslösheten samtstödja kommuner så att de kan behålla uppsagd personal.Motionärerna är positiva till regeringens satsning på vägarbeten ochkulturminnesvård men anser att en sådan satsning inte bör göras på bekostnad avandra åtgärder som finansieras inom ramen för A 2-anslaget. Den tidigareofördelade reserv på , som ställts till regeringensdisposition, borde inte få användas inom regionalpolitiken på det sätt som nuföreslås i proposition 140. Dessa medel behövs inom AMS.Socialdemokraterna vill anvisa utöver vad regeringenbudgeterat på A 2-anslaget. Detta resurstillskott skall bl.a. användas tillarbetsmarknadsutbildning, höjt utbildningsbidrag, beredskapsarbeten,rekryteringsstöd samt för att förhindra att kommunanställda sägs upp.Satsningen på arbetsmarknadsutbildningen ser motionärerna som betydelsefullför att kunna möta efterfrågan på kompetenta arbetssökande och därmed undvikaflaskhalsproblem. Deras förslag på detta område ger närmare 10 000 fler platseri månaden än regeringens förslag.Statsbidraget till beredskapsarbeten bör enligt motionärerna räknas och inte som på endast 90 %.Vidare föreslås i motionen att AMS skall få i uppdrag att förhandla medkommuner och landsting om att förlänga uppsägningstiden för uppsagd personal.AMS bör få särskilda medel för att stimulera kommunerna att fatta sådanabeslut.Vänsterpartiet vill i motion Fi32 yrkandena 9--12, 14, 16, 17, 23 och29--31 förstärka insatserna mot arbetslösheten. Regeringen har enligtmotionärerna sent omsider tänkt om och minskat volymerna för ALU ochungdomspraktik. Den har också insett behovet av mer arbetsmarknadsutbildningoch kompetenshöjande insatser. Motionärerna vill emellertid gå längre ochförordar därför ytterligare insatser för arbetsmarknadsutbildning inkl.utbildningsbidrag, företagsutbildning, rekryteringsstöd och beredskapsarbeten.De vill också göra en kraftfull ungdomssatsning. För dessa åtgärder krävsytterligare i budgetmedel jämfört med regeringensförslag.Vänsterpartiet ser utbildningsvikariat som en utmärkt metod och anser attformella skäl inte bör hindra dess användning. Partiet motsätter sig ocksåregeringens förslag att omfördela eller utnyttja A 2-anslaget till vägunderhåll(), särskilda regionala åtgärder (), kulturmiljövård ()och förstärkning av Norrlandsfonden (). Detta innebär att Vänsterpartietavvisar att sammanlagt tas från A 2-anslaget.I motionen betonas vikten av att satsa på arbetsmarknadsutbildning för atthöja kompetensnivån och på så sätt eliminera flaskhalsar i produktionen.Motionärerna anser slutligen också att omfattningen av beredskapsarbetena måsteöka samt att statsbidragsreglerna för sådana arbeten åter skall baseras på enveckoarbetstid på 40 timmar.I motion Fi36 begär och (båda s) etttillkännagivande om ytterligare medel för ALU inom sektorn natur-, landskaps-och fornvård.Kulturutskottet välkomnar den föreslagna satsningen med 300 miljonerkronor på ROT-insatser i byggnader och miljöer av kulturhistoriskt värde. Deregionala insatser som görs på kulturmiljövårdens område är angelägna inteminst för det regionala utvecklingsarbetet, anser kulturutskottet.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som äraktuella i detta sammanhang.Med hänsyn till den osäkerhet som råder om den kommande konjunkturuppgångenssysselsättningseffekter har regeringen enligt arbetsmarknadsutskottets meningfunnit en flexibel lösning, där omfattningen och fördelningen av åtgärderna vidbehov kan expanderas och justeras. håller medregeringen om att man i första hand bör dra ner på ALU och ungdomspraktik.Arbetsmarknadsutbildning och utbildningsvikariat, särskilt med inriktning motnäringslivet, kan däremot höja kompetensnivån och fungera som "smörjmedel" ikonjunkturuppgången. Liksom regeringen och motionärerna hararbetsmarknadsutskottet starkt intresse av att frågorna om kompetenshöjning fåren tillfredsställande lösning.Arbetsmarknadsutskottet har intet att erinra mot regeringens förslag tillfördelning av de arbetsmarknadspolitiska medlen på olika områden och ändamål.Utskottet förutsätter dock att regeringen återkommer med rapport om desysselsättningseffekter som kan uppnås genom satsningen på kulturmiljövård ochomfördelning av resurser till regionalpolitiska insatser m.m. Utskottetinstämmer således inte i den kritik som riktas mot den nya anslagsfördelningeni motion Fi32 (v) yrkandena 9--12.Med hänsyn till att regeringens förslag är utformat som ett flexibelt ochjusterbart åtgärdspaket, och då det dessutom lätt kan expanderas hararbetsmarknadsutskottet svårt att förstå den kritik som framförs i motionernaFi54 (s) yrkande 17 (i denna del) och Fi32 (v) yrkande 14 där motionärernatalar om nedtrappade ambitionsnivåer och framför krav på mera budgetmedel.I frågan om stöd till kommuner och landsting som skjuter upp planeradepersonalindragningar framför arbetsmarknadsutskottet den åsikten att dearbetsmarknadspolitiska medlen inte bör användas för reguljär kommunalverksamhet. har inhämtat att AMS tycks nå goda resultatmed de överenskommelser man gör med kommuner och landsting om vidareutbildningav uppsagd personal. Mot denna bakgrund avvisar utskottet förslagen imotionerna Fi54 (s) yrkande 2 och Fi32 (v) yrkande 16.Socialdemokraternas och krav på ökad satsning påarbetsmarknadsutbildning avvisar utskottet med hänvisning tillregeringsalternativets flexibla utformning.