bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Att prognosticera framtida behov avarbetskraft inom olika samhällsområden är en omöjlig uppgift.Alla hittillsvarande prognoser har en sak gemensamt -- de haralla slagit fel. Det har inte blivit lättare i en allt snabbareomvärldsutveckling när arbetskraften dessutom i allt störreutsträckning rör sig fritt över nationella gränser. Det är förövrigt en förlegad uppfattning att tandläkare endast kan arbetainom tandvården. I allt större utsträckning och allt snabbaretakt öppnas nya arbetsområden inom såväl forskning somnäringsliv, exempelvis inom biomedicin, miljö och humanekologi.Riksdagen bör därför inte besluta om någon minskning avtandläkarutbildningens dimensionering.Utbildningsutskottet anser således att finansutskottet börföreslå att med bifall till motion 1993/94:Fi31yrkandena 28 och 33, båda i denna del, 35 och 36 i denna del ochmed anledning av motionerna 1993/94:Fi32 yrkande 45 i denna del,1993/94:Fi33, 1993/94:Fi39 och 1993/94:Fi48 avslå regeringensförslag när det gäller tandläkarutbildningens dimensionering.dels att den del av utskottets yttrande under sammaavsnitt som börjar med "Under " och slutar med"" bort ha följande lydelse:Under universitet: Grundutbildning har /95 anvisat . Utskottetkonstaterar att medel till odontologiska fakulteten inteberäknas under detta anslag. Utskottet återkommer tillfakultetsanslaget i det följande. anser attfinansutskottet bör föreslå att med anledning avmotionerna 1993/94:Fi31 yrkande 34 såvitt avser det medicinskaområdet och 1993/94:Fi32 yrkande 45 såvitt avseranslagsbeloppet, avslå regeringens förslag om ändring avanslagsbeloppet under : Grundutbildning /95.Det belopp som för /95 anvisat underUmeå universitet: Grundutbildning är . Det i detföregående förordade särskilda åtagandet beträffande Bildmuseetföranleder regeringen att föreslå en anslagsökning med1 , som utskottet tillstyrker. Utskottet kan däremotinte biträda regeringens förslag att minska anslaget med1 och minska utbildningsuppdraget när detgäller tandläkarutbildning. anser därföratt finansutskottet bör föreslå att -- med ändring avsitt tidigare beslut (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287) -- till Umeåuniversitet: Grundutbildning för /95 anvisa ettreservationsanslag på (594 723 000 + 1 500 000 =)596 223 000 kr.Till : Grundutbildning har /95 anvisat . Med hänvisning tillvad utskottet anfört om läkarutbildningens resp.tandläkarutbildningens dimensionering anser utbildningsutskottetatt finansutskottet bör föreslå att -- med ändring avsitt tidigare beslut (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287) -- tillKarolinska institutet: Grundutbildning för /95anvisa ett reservationsanslag på (324 374 000 -- 3 047 000=) 321 327 000 kr.4. () och (nyd) anseratt den del av utskottets yttrande under avsnittet Detodontologiska fakultetsanslaget i som börjar med "Detär således" och slutar med "och 1993/94:Fi51" bort ha följandelydelse:Det är således enligt utskottets mening ogörligt för riksdagenatt avgöra i vilken utsträckning det för nästa budgetår anvisadeanslaget till odontologiska fakulteten i kan ansesvara felaktigt på grund av det beslut som fattades år 1977.Utskottet kan emellertid konstatera att den odontologiskautbildningen och forskningen vid genomschabloniseringen av ersättningssystemet för grundutbildningenoch genom den nu föreslagna minskningen avtandläkarutbildningens dimensionering för nästa budgetår kommeratt disponera över väsentligt mindre resurser . Denforskningsverksamhet som bedrivs vid fakulteten har varit mycketframgångsrik och expansiv. Genom den uppkomna ekonomiskasituationen kommer den på kort sikt att påverkas allvarligt, ochpå lång sikt blir verkningarna förödande. Detta får ocksååterverkningar på grundutbildningen och rekryteringen tilldenna.Utbildningsutskottet anser därför att finansutskottet börföreslå att med anledning av motionerna 1993/94:Fi31yrkandena 29 och 34 i denna del, 1993/94:Fi47 och 1993/94:Fi51begära att regeringen återkommer till med förslag omförstärkning av anslaget : Forskning ochforskarutbildning genom omfördelning, så att den odontologiskafakulteten i får ett med övriga sådana fakulteterlikvärdigt ekonomiskt utrymme.~Särskilda yttranden1. Utbildningen av läkare och tandläkareStefan (nyd) anför:Min principiella grundinställning är att inte skallbesluta om minskning av vare sig läkarutbildningens ellertandläkarutbildningens dimensionering. När det gällerläkarutbildningen har jag dock valt att ansluta mig tillSocialdemokraternas yrkande, eftersom mitt förslag inte visadesig kunna vinna majoritet i utskottet och en mindre nedskärningur mitt perspektiv är att föredra framför den större somregeringen föreslagit.2. : GrundutbildningLena , , ,, , och (alla s) anför:Vi hänvisar till betänkande 1993/94:UbU12, där vi ireservation 8 har redovisat vår inställning till samlokaliseringav de konstnärliga utbildningarna i Stockholm.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Jag anser att regeringens förslag när det gällerutbildningsinsatser på gymnasial nivå för arbetslösa är alldelesotillräckliga. Det är svårt att se fördelen medutbildningschecksystemet. Däremot finns det ett väl dokumenteratbehov av vanliga utbildningsplatser inom såväl komvux somfolkhögskolan, och det är fullt möjligt att inom dessa erbjudaexempelvis de språkutbildningar som efterfrågas. Därför anserjag att utbildningsutskottet bort förorda att finansutskottetföreslår att avslå regeringens förslag omutbildningscheck och att under anslaget Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. anvisa1 utöver regeringens förslag eller således2 543 587 000 kr.I fråga om dimensioneringen av läkar- ochtandläkarutbildningarna anser jag, bl.a. efter deuppvaktningar som olika intressenter i dessa utbildningar gjort,att det underlag regeringen presenterat är bristfälligt och attanalys saknas. Egentligen borde därför avslåregeringens förslag och invänta ett bättre underbyggt sådant. Iandra hand bör enligt min mening bifallaVänsterpartiets motionsyrkande om att inte minska dessautbildningar i Göteborg.Vänsterpartiet välkomnar en ökad användning av svenskauniversitet , inte minst i rådandearbetsmarknadsläge då många studenter bara har arbetslöshet attse fram emot . Ett sommaröppet universitet måsteockså ses ur ett långsiktigt perspektiv. Effekterna för densociala snedrekryteringen, studenternas skuldsättning m.m. måstebeaktas. Vi anser att det behövs en utredning omsommaruniversitet och att denna bör remissbehandlas.Det är svårt att med det beslutsunderlag regeringenpresenterat överblicka effekterna av det i och för sigintressanta förslaget om trainee-utbildning. ställas hur ett sådant system påverkas av eller påverkardet ordinarie antagningssystemet till högskolan. För att dessafrågor skall kunna utredas bör enligt min meningtrainee-försöket inledas först från vårterminen, vilket medföratt anslaget kan minskas till hälften i förhållande tillregeringens förslag.Trafikutskottets yttrande1993/94:TU5yBilaga 8KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda bl.a.trafikutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1993/94:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rörtrafikutskottets beredningsområde.Trafikutskottet avgränsar sitt yttrande till att omfattaförslaget i propositionens bilaga 6() om anslaget A 15.Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt samt tiomotioner som väckts med anledning av propositionen och som avserutskottets beredningsområde.I sammanhanget kan nämnas att trafikutskottet i sittbetänkande 1993/94:TU38 behandlar de delar av propositionen(bil. 6 avsnitten C. Luftfart och D. Post- ochtelekommunikation) som överlämnats från finansutskottet tilltrafikutskottet.Regeringens förslagI proposition 1993/94:150 om förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /95, m.m.(kompletteringspropositionen) föreslår regeringen i bilaga 6() under punkt A 15 att medändring av beslut (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet.TU13, rskr. 157) till Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt för /95 under sjätte huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på 2 800 000 000 kr.Motioner väckta med anledning av propositionen inomtrafikutskottets beredningsområde1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd) vari yrkas45. att avslår förslaget om att höja anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt med 1,6miljarder kronor för /95.1993/94:Fi32 av m.fl. (v) vari yrkas59. att -- med ändring av beslut (prop.1993/94:100 bil. 7, bet. TU13, rskr. 157) -- tillUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt /95 under sjätte huvudtiteln anvisar2 700 000 000 kr.1993/94:Fi35 av och (båda fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av medel till vägunderhåll iÄlvsborgs län.1993/94:Fi37 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fördelning till Dalslandsdelen av av medel försysselsättning och tillväxt.1993/94:Fi38 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av anslaget A 15,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en flexiblare användning av anslagetA 15,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till den nya flygplatsen iVärmland.1993/94:Fi50 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till anslaget A 2. Drift och underhåll avstatliga vägar för /95 anvisar ytterligare ,2. att till anslaget A 10. Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar för /95anvisar ytterligare ,3. att till anslaget A 3. Byggande av vägar /95 anvisar ytterligare ,4. att beslutar att på ett särskilt anslag anvisaLuftfartsverket för investeringar iflygplatser,5. att beslutar att på ett särskilt anslag anvisa45 till byggande av ny flygplats i ,6. att beslutar att på ett särskilt anslag anvisaSJ för byggande av godsterminal i ,7. att ger regeringen i uppdrag att verka för attAXE-systemet är utbyggt ,8. att på ett särskilt anslag anvisar 25 miljonerkronor för täckande av räntekostnaden i förTelia AB.1993/94:Fi56 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda satsningar på devägar som skogsindustrin är beroende av för sinvirkesförsörjning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att betydande del av anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt bör tillfallavägnätet i Västernorrland.1993/94:Fi57 av av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännnavad i motionen anförts om erforderliga medel till vägprojekt iFyrstadsregionen.1993/94:Fi58 av m.fl. (fp, m) vari yrkas attriksdagen beslutar anslå ur anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt atttillställas för byggande av ny länsflygplats iVärmland.1993/94:Fi60 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar anslå att tillställasLuftfartsverket för byggande av ny länsflygplats i ställningstagandeAnslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtRiksdagen har tidigare denna vår beslutat anvisa 1,2 miljarderkronor för särskilda insatser för upprustning och underhåll avlänsvägar och länsjärnvägar (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet.TU13, rskr. Medlen som anvisats över anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt skallfördelas av regeringen med hänsyn till upprustningsbehovet ochtill arbetsmarknadsläget i länen. Hänsyn skall dessutom tas tilli vilka län övriga investeringar i det regionala transportnätetär av jämförelsevis mindre omfattning. Enligt beslutär det regeringen som bestämmer medelsfördelningen inom ramenför de riktlinjer som meddelats.Regeringen anger i kompletteringspropositionen att trots enrad tidigare särskilda åtgärder behöver ytterligare insatsergöras som är inriktade mot projekt som kan påbörjas snabbt ochdär sysselsättningseffekten är hög. Dessa insatser börkomplettera de långsiktiga och samlade investeringar somriksdagen och regeringen har fattat beslut om.Åtgärderna bör i huvudsak inriktas mot upprustning och underhållav länsvägar för bl.a. bärighet och framkomlighet samt i vissomfattning riksvägar som har liknande förutsättningar ochproblem. För att främja en effektiv medelsanvändning anges atten mindre del av anslaget bör kunna användas för de ändamål somgäller för anslaget Byggande av länstrafikanläggningar.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att till anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt börytterligare anvisas för /95.Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen att fördelamedlen på länen inom ramen för de riktlinjer som tidigaremeddelats i budgetpropositionen och som anges ikompletteringspropositionen.Regeringens förslag har föranlett ett flertal motionsyrkandenvarav två behandlar medelsanvisningens storlek.I motion Fi31 (nyd) anges att regeringens motiv för enytterligare anslagstilldelning inte övertygande visar att denföreslagna satsningen är rimlig i det kärva ekonomiska läge somstaten befinner sig i. Motionärerna avstyrker därför förslaget.I motion Fi32 (v) framhålls att den föreslagna satsningen äralltför generöst tilltagen som det i många regionerfinns andra investeringar som är mer angelägna. Det gällerexempelvis inom ROT-sektorn, data- och telekommunikationsområdetsamt inom utbildningssektorn. Enligt motionen bör därförregeringens förslag till ytterligare medelsanvisning reducerasmed till 1,5 miljarder kronor.Vidare har ett flertal motioner väckts som behandlar deföreslagna riktlinjerna för medelsanvändningen och som förfram krav på en rad regionala insatser.I motion Fi37 (m) framhålls att vid medelsfördelningen börbeaktas att eftersatts vidtilldelningen av medel för förbättringar och underhåll av detallmänna vägnätet. Detta anges i synnerhet gälla därupp till av det allmänna vägnätet varit avstängt förtung trafik till följd av tjälskador. Den dåliga vägstandardendrabbar enligt motionen många företag genom driftstörningar ochökade transportkostnader. Motionären betecknar vidarearbetsmarknadssituationen i som synnerligen besvärlig,vilket också särskilt bör beaktas i samband medmedelsfördelningen.Samma län uppmärksammas i motion Fi35 (fp) där det anges attÄlvsborgs län tillhör de län som har landets sämstalandsbygdsvägnät. De största bristerna finns i och iSjuhäradsbygden och innebär bl.a. att en stor del av vägnätetperiodvis avstängs för tung trafik. Motionärerna framhåller motdenna bakgrund att regeringen särskilt bör beakta länoch dess behov av vägupprustning vid medelsfördelningen.I motion Fi38 (s) framhålls att det är nödvändigt attVärmlands län tillförs ytterligare medel för infrastrukturellaåtgärder. Som skäl anförs att uppstår allvarligastörningar inom transportnäringen i samband med den återkommandetjällossningen. Motionärerna förutsätter därför att regeringen isamband med medelsfördelningen behandlar mergeneröst än vad som varit fallet. Vidare efterlyses enstörre flexibilitet i medelstilldelningen så att angelägnainvesteringsprojekt, som påminner om upprustning och underhåll,kan komma till stånd liksom insatser på riksvägnätet. Enligtmotionen bör det rimligen vara de regionala myndigheterna som ärbäst skickade att göra den lämpligaste avvägningen mellan olikaprojekt oavsett vilket vägnät som berörs eller vilken typ avinsats som är aktuell.I motion Fi57 (s) behandlas som omfattarkommunerna framhåller att det behövs extra insatser i regionenför att hantera arbetsmarknadssituationen och för att genäringslivet nya och bättre förutsättningar så att en positivutveckling uppnås. Enligt motionen finns det också i regionenfärdiga planer så att en rad angelägna vägprojekt kan startasomgående. Mot denna bakgrund begärs att erforderliga medelanvisas till vägprojekt inom Fyrstadsregionen.I motion Fi56 (s) anges att har landetssämsta vägar. Detta förklaras delvis med länets naturgeografiskaförutsättningar men anges framför allt bero på bristanderättvisa i anslagsfördelningen. Den allvarligaste konsekvensenav den dåliga vägstandarden är enligt motionen attskogsindustrins utveckling bromsas av de långvarigavägavstängningar som inträffar . Mot denna bakgrundframhålls behovet av att särskilda satsningar görs på de vägarsom skogsindustrin är beroende av för sin virkesförsörjning ochatt en betydande del av anslaget därmed bör tillfalla vägnätet iVästernorrland. Vidare framhålls att det bör ingå i Vägverketsprioriteringar att beakta skogsindustrins behov av ettfungerande länsvägnät.Trafikutskottet har vid ett flertal tillfällen på senare årbetonat vikten av ökade insatser för drift och underhåll av detstatliga vägnätet så att det samlade vägkapitalet kanbibehållas. delar därför regeringens uppfattningom behovet av att ytterligare insatser behöver göras för attfrämst rusta upp och underhålla länsvägar.Trafikutskottet kan konstatera att flera motioner tar upp deproblem som särskilt skogsindustrin möter på många länsvägar medbrister i bärighet och framkomlighet. Dessa problem finns ocksåi andra regioner än de som uppmärksammas i motionerna. mening är det angeläget att medlen går till devägar där behoven av upprustning är störst. Därmed kan enkomplettering ske av den långsiktiga uppbyggnad som görs avdet nationella transportnätet som positiva effekteruppstår för den regionala näringlivsutvecklingen. Regeringensaktuella förslag till medelsinriktning är också inriktat på attsärskilt motverka problem med bärighet och framkomlighet ochdärmed bl.a. främja skogsindustrins transportmöjligheter. Denföreslagna medelsinriktningen syftar också till att uppnå enökad trafiksäkerhet och en minskad miljöpåverkan. Enligtpropositionen skall vidare en ökad grad av flexibilitet gällavid fördelningen av medel på olika ändamål. kandärmed konstatera att syftet med flera motionsyrkanden tordekomma att tillgodoses.Enligt trafikutskottets mening bör uppgift iförsta hand vara att ange de övergripande ramarna ochriktlinjerna för investeringsverksamheten samt följa upp ochutvärdera de åtgärder som vidtas. Det betyder att det närmastbör ankomma på regeringen och berörda länsstyrelser att närmarefastställa medelsanvändningen. Med denna arbetsfördelning börsåledes inte normalt ta ställning till konkreta kravpå investeringar och underhållsåtgärder som gäller olika läneller skilda vägsträckor.Trafikutskottet är mot denna bakgrund inte berett förordaatt anvisar särskilda medel för vissa län ellerprojekt. Härav följer att trafikutskottet för sin del anser attriksdagen bör avslå motionerna Fi35 (fp), Fi37 (m), Fi38 (s)yrkandena 1 och 2, Fi56 (s) och Fi57 (s). anservidare att medelsramens storlek är lämpligt avvägd. Följaktligenbör även avslå motionerna Fi31 (nyd) yrkande 45 ochFi32 (v) yrkande 59. Av det anförda följer att ienlighet med regeringens förslag bör anvisa ytterligare 1,6miljarder kronor under anslaget Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt. Detta innebär att med ändring avriksdagens tidigare beslut (prop. 1993/94:100bil. 7, bet. TU13, rskr. 157) ett reservationsanslag på 2,8miljarder kronor bör anvisas för nästa budgetår.Ny länsflygplats i av en ny länsflygplats i behandlas i fyramotioner.I motion Fi38 (s) framhålls att för att bibehålla och skapasysselsättning och tillväxt i är det viktigt att denplanerade nya regionala flygplatsen i snarastförverkligas. Motionärerna föreslår därför att de 45 miljonerkronor som saknas för att fullt finansiera projektet tillskjutsav regeringen.I motion Fi50 (s) anges att en ny flygplats i varitaktuell . Den befintliga flygplatsen ligger mitt ibebyggelsen, vilket leder till svåra bullerstörningar och andramiljöproblem. Eftersom en ny flygplats kommer att vara ettviktigt inslag i infrastruktur föreslås att statenanvisar de som återstår för att finansieraprojektet. Enligt motionen bör utbyggnaden, inte minst avsysselsättningsskäl, starta genast.I motionerna Fi58 (m, fp) och Fi60 (c) framhålls att en nylänsflygplats skulle ha stor betydelse för utveckling.Vidare hänvisas till miljöproblemen vid den nuvarandeflygplatsen i samt till det svåra sysselsättningslägesom råder inom länets byggnadssektor. Enligt motionerna visarvidare de stora åtaganden som länet gjort för att snabbt lösaflygplatsfrågan på ett starkt engagemang för framtidatrafikförsörjning och utveckling. Detta engagemang bör enligtmotionärerna mötas av motsvarande intresse på central nivå. Motdenna bakgrund begärs att de som återstår föratt finansiera utbyggnaden av den nya länsflygplatsen tillställsLuftfartsverket. I motion Fi58 (m, fp) anges vidare attfinansieringen bör ske från anslaget A 15. Underhållsåtgärderför sysselsättning och tillväxt.Trafikutskottet har tidigare i vår i betänkandet Luftfartbehandlat förslag om att anlägga en ny flygplats i (bet. 1993/94:TU15). Utskottet erinrade då om att redan förflera år sedan dömdes ut . Utskottet framhöll mot dennabakgrund att det är angeläget att en ny flygplats byggs iVärmlands län och att stöd ges till finansieringen avanläggningen. följde utskottets hemställan den 16 mars1994 (rskr. 1993/94:159).Trafikutskottet vars uppfattning ligger fast finner detanmärkningsvärt att regeringen trots klaraställningstagande ännu inte kunnat finansiera den återståendeanslagsdelen för att genomföra projektet. För att snarastförverkliga detta projekt bör därför med hänsyn bl.a. tillrådande arbetsmarknadsläge nu på ett särskilt anslaganvisa till för attsamfinansiera utbyggnaden av en ny länsflygplats i följer att finansutskottet bör tillstyrka motion Fi50 (s)yrkande 5. Av det anförda följer vidare att syftet medmotionerna Fi38 (s) yrkande 3, Fi58 (m, fp) och Fi60 (c) blirtillgodosett.Andra kommunikationsåtgärderI motion Fi50 (s) framhålls att regeringens förslag omytterligare för underhållsåtgärder långtifrån räcker för att klara de behov som finns. Motionärernaföreslår därför att en rad andra åtgärder vidtas påkommunikationsområdet för att främja den ekonomiskautvecklingen. Åtgärderna beräknas sammantaget skapa 6 600 nyaarbetstillfällen.För att öka kapaciteten på vägarna och järnvägarna föreslåsökade infrastrukturanslag. Enligt motionen bör anslagför Drift och underhåll av statliga vägar höjas med medan anslag för Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar bör höjas med 500 miljonerkronor för /95. Vidare föreslås att Vägverketsinvesteringsanslag för nästa budgetår höjs med 1 800 miljonerkronor.Enligt motionen finns det dessutom behov av investeringar påflera av landets flygplatser. Det gäller byggande av hangareroch anläggande av taxibanor och rullbanor. Därför föreslås attLuftfartsverket anvisas ett särskilt anslag på 70 miljonerkronor för sådana investeringar.I motionen anges även att det finns både miljöpolitiska ochsysselsättningspolitiska skäl till att bygga en ny godsterminali . Mot denna bakgrund upprepas ett tidigare förslag om attSJ skall tilldelas för att förverkliga dettaprojekt.Att ha tillgång till moderna telekommunikationer är enligtmotionärerna nödvändigt för näringslivet men betydelsefulltockså för de enskilda människorna. Utbyggnaden av AXE-systemetbör därför tidigareläggas så att hela landet är täckt redan år1997 i stället för . Regeringen bör därför verka för attutbyggnaden av AXE-systemet tidigareläggs. För att möjliggöradetta anges att investeringar för per årkrävs . Belastningen på statsbudgetenmotsvarar räntekostnaden på ca . Mot dennabakgrund föreslås att får ta upp ett lån iRiksgäldskontoret på samt att ABanvisas för att täcka de räntekostnader somuppstår.Trafikutskottet kan konstatera att flertalet av de aktuellamotionsyrkandena i huvudsak är likalydande med motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden , vilka har behandlats avutskottet . kommer därför nedanendast att kortfattat behandla motionsyrkandena och därvid angede betänkanden vari frågorna behandlats.Förslag om ökade insatser för drift och underhåll avstatliga vägar behandlades av utskottet i betänkandet (bet. 1993/94:TU26).