bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — I stället föreslås i propositionen att stämpelskatten på nyaaktier slopas och att man stimulerar bygginvesteringarna med ett partielltdirektavdrag för investeringar i byggnader --31maj 1996.Särskilt direktavdraget bidrar enligt propositionen till att temporärt hållanere det samlade skatteuttaget på företagen till dess att mer permanentalösningar kan genomföras. Enligt propositionen finns det ett behov att sänkaskatteuttaget med ca i förhållande till nivå. För-och nackdelar med olika permanenta lösningar kommer att prövas efter samråd mednäringslivet.Direktavdraget för bygginvesteringar blir tidsbegränsat och införs för annannybyggnation än bostäder. Direktavdrag får göras av utgifterna förny-, till- eller ombyggnad --. Resterande50 % dras av enligt de vanliga avskrivningsreglerna. Avdragsrätten omfattarockså nyinvesteringar i markanläggningar. Direktavdraget får inte överstiga ettavdragsutrymme som bl.a. motsvarar återföring av skatteutjämningsreserv.Beträffande SURV:en innebar riksdagsbeslutet att den skallupplösas . Halva SURV:en skall enligt detta beslutåterföras till beskattning. Särskilda stoppregler gäller för att förhindra än återförs per år.Nu föreslås att av SURV:en skall återföras till beskattning, ochåterföringsperioden förlängs med två år.I motionerna Fi1 yrkande 23, Fi2 yrkande 21, Fi3 yrkande 9, Fi5 yrkande 25och Fi6 yrkas avslag på det i propositionen föreslagna direktavdraget förbyggnader. I motionerna anförs bl.a. att avdraget kommer fel i tiden och attdet innehåller alltför många begränsningar för att det skall kunna få någonreell betydelse.När det gäller SURV:en framställs yrkanden om avslag i motionerna Fi1 yrkande24, Fi2 yrkande 36, Fi5 yrkande 18 och Fi6 i denna del.Det direktavdrag för byggnader som föreslås i propositionen kommer enligtutskottets mening att innebära en kraftig och välbehövlig stimulans inombyggnadssektorn.Beträffande SURV:en vill utskottet framhålla att fonder av detta slag iprincip skall återföras till beskattning när de upplöses. Vad som anförs imotionerna utgör enligt utskottets mening inte tillräckliga skäl för undantaghärifrån.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i dessa delar ochavstyrker avslagsyrkandena i motionerna i motsvarande delar.Utskottet kan inte heller tillstyrka att grundprinciperna föravdragsreglerna ändras genom en sådan nuvärdesavskrivning som föreslås imotion Fi1 yrkande 32.I motion Fi4 yrkande 20 föreslår motionärerna att man skall prövamöjligheterna att återinföra någon form av vinstdelningsskatt i syfte attreservera medel för uppbyggnad av framtidsfonder för att stimulera förnyelseoch kompetensutveckling i företagssektorn. De begär också att bolagsskattenskall återställas från (yrkande 19). Vidare yrkas i denna motion(yrkande 18) och i motion Fi5 (yrkande 17) ett riksdagsuttalande av innebördatt de skattelättnader som regeringen avser att diskutera med näringslivet iförsta hand skall tillföras mindre och nystartade företag.De skattelättnader som regeringen nu kommer att överväga efter samråd medindustrin motiveras av önskemålet att sänka skatteuttaget med ca 2 miljarderkronor i förhållande till nivå. I den nuvarande situationen kan detenligt utskottets mening inte anses aktuellt att också ta upp frågan omskatteskärpningar. Utskottet har däremot förståelse för önskemålen om åtgärderför att stimulera nyföretagande och underlätta situationen för små ochmedelstora företag. Som framgår av vad som anförs i propositionen torde dettaockså ingå i regeringens strävanden, och det finns därför enligt utskottetsmening inte någon anledning till särskilda riksdagsuttalanden i denna riktning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna även i dessa delar.Ekonomiska föreningarI motion Fi13 av m.fl. (s) tar motionärerna upp enspeciell fråga som rör de ekonomiska föreningarna. Dessa föreningar hade t.o.m.1993 rätt till avdrag för utdelning på insatskapital. Avdragsreglerna slopadeshösten 1993 som en konsekvens av att utdelningar undantogs från beskattning.När nu utdelningar åter skall beskattas yrkas i motionen att ocksåavdragsreglerna återställs.Ekonomiska föreningar och aktiebolag beskattas enligt likartade regler, ochde tidigare reglerna i 2 § 8 mom. kan jämföras med ett slags fördelaktigt s.k.Annellavdrag. Eftersom Annellavdraget inte återinförs för aktiebolagen är detinte helt naturligt att återinföra avdragsrätten på insatskapital hosekonomiska föreningar. Detta gäller givetvis trots att de ekonomiskaföreningarna ännu inte fått någon likartad kompensation som den som utgår tillaktiebolagen i form av slopad stämpelskatt. Avsikten är inte att de ekonomiskaföreningarna skall diskrimineras, och utskottet förutsätter därför attregeringen uppmärksammar deras situation i de fortsatta övervägandena i dessafrågor. Någon särskild framställan till regeringen erfordras inte enligtutskottets mening. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen.FastighetsskattenI propositionen anförs att den beslutade höjningen av den garanteraderäntenivån för vissa räntesubventioner inom bostadssektorn inte skallgenomföras. Den budgetförstärkning om som beslutskulle medföra bör enligt regeringens uppfattning i stället tas ut genom enhöjning av fastighetsskatten, från 1,5 till fr.o.m. beskattningsåret1996.Motionerna Fi1 yrkande 30 och Fi2 yrkande 26 innebär avslag på propositionen.Bakgrunden till regeringens förslag är att beslut orsakat storaproblem för många bostäder som byggts eller renoverats under senare år.Särskilt påtagliga är problemen för många bostadsrättsföreningar och mindrehyreshusägare. I det ränteläge som råder riskerar man ett stort antalkonkurser. Det förslag som regeringen lägger fram bidrar till att lösa dessaproblem. Utskottet tillstyrker förslaget och avstyrker således motionen.Motion Fi5 innehåller två yrkanden -- yrkandena 21 och 22 -- som rör vissafastighetstaxeringsfrågor som utskottet behandlar med anledning av proposition53. Utskottet finner att dessa frågor inte har sådant samband med proposition25 att motionen i dessa delar nu bör föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker alltså dessa yrkanden.ROT-åtgärder inom beskattningenI syfte att stimulera konjunkturen inom byggsektorn infördes enskattereduktion för underhåll och om- och tillbyggnad av bostadshus under tiden15 --. Skattereduktion medges avkostnaderna bortsett från material. För villor är skattereduktionen högst10 . För hyreshus är reduktionen högst eller alternativthögst ett belopp som motsvarar fastighetsskatten för påbostadsdelen.I motionerna Fi2 yrkande 51 och Fi6 yrkande 6 begär motionärerna attskattereduktionen förlängs. Även i motion Fi17 av () yrkas enförlängning.Utskottet har vid sin tidigare prövning av likartade yrkanden framhållit attreglerna bör utvärderas innan ställning tas till nya åtgärder i denna riktning.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna.LagförslagenBland regeringens lagförslag ingår vissa lagrum som berörs även i andrapropositioner som behandlas av . De olika förslagen börsamordnas. Därutöver föreslår utskottet några justeringar som överlämnasseparat.De föreslagna ändringarna angående återföringen av SURV-avsättningar(lagförslag 21) påverkar beräkningen av kapitalunderlaget för ägare ifåmansföretag. För att undvika en retroaktiv effekt bör kapitalunderlagetberäknas enligt nuvarande regler vid taxering. Utskottet föreslår attövergångsbestämmelserna till ändringarna i lagen (1994:775) om beräkning avdetta underlag (prop. 1 , lagförslag 22 s. 86)kompletteras med en regel av denna innebörd.Reglerna om direktavdrag bör gälla även för nyttjanderättshavare. Utskottetföreslår att detta förtydligas genom att 2 § första stycket och 11 § i denföreslagna lagen om direktavdrag (prop. 1 , lagförslag1 s. 13) kompletteras med en hänvisning även till punkt 15 första stycket avanvisningarna till 23 § kommunalskattelagen.I 4 § andra stycket i samma lagförslag bör sista meningen strykas. Desärskilda tidsmässiga krav som står där om a conto-betalningar behövs inte,eftersom direktavdrag skall få göras när utgifterna är nedlagda.Rubriken före 10 § och 10 § innehåller uttrycket "underlaget" föravsättning till periodiseringsfond. Vad som avses är "avdragsutrymmet" föravsättningen. Utskottet föreslår att texten justeras i detta hänseende.Beträffande 6 § första stycket föreslår utskottet också ett förtydligandeoch ett par förenklingar. I första stycket punkt 3 bör orden "belopp somdelägarna återfört" i förtydligande syfte bytas ut mot "belopp som motsvarardelägarnas återförda periodiseringsfonder för bolaget". Ändringarna i punkt 4syftar till att förenkla beräkningen av avdragen. Direktavdraget bör beräknaspå en inkomst som inte inrymmer vare sig direktavdrag eller ordinarievärdeminskningsavdrag på den byggnad eller markanläggning som direktavdragetavser. Vidare bör av förenklingsskäl avdragsutrymmet för handelsbolag vara25 % av handelsbolagets inkomst, jfr 2 kap. 25 § lagen 1990:325 omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter. Handelsbolagets inkomst bör ocksåminskas med vissa skatter som belöper på delägarna, t.ex. fastighetsskatt förhandelsbolagets inkomst.Stockholm den 6 december 1994På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), AnitaJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), UllaRudin (s), (), () och ().Avvikande meningar1. Beredningen av ärendetBo Lundgren (), (), (), (), (), () och ()anför:Regeringen har inte inhämtat yttrande från Lagrådet angående lagförslagen.Som skäl härför anförs i propositionen att lagförslagen i flertalet fall är avden beskaffenheten att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Vissa andralagförslag är emellertid enligt regeringens uppfattning sådana att Lagrådetsyttrande normalt bör inhämtas. anför regeringen att lagförslagen istor utsträckning innebär en återgång till tidigare regler som har granskats avLagrådet och att en förnyad granskning i dessa delar framstår som obehövlig.Mot denna bakgrund har regeringen avstått från att låta Lagrådet granskaförslagen, eftersom en sådan granskning skulle fördröja lagstiftningsfrågornasbehandling i sådan utsträckning att avsevärt men skulle uppkomma.Vi vill framhålla att den föreslagna lagstiftningen är omfattande och svåratt överblicka. Den berör praktiskt taget alla i vårt land, såväl fysiska somjuridiska personer, och innebär avsevärda skatteskärpningar för ett stort antalpersoner och för hela vårt näringsliv. De föreslagna förändringarna leder tillbristande neutralitet i fråga om beskattningen av olika kapitalinkomster.Förslagen innebär vidare nyheter med konsekvenser som inte nu kan förutsesoch som inte ens har nämnts i propositionen. Det kan ifrågasättas om inte deförändrade reglerna vad beträffar avskattningen av skatteutjämningsreserv(SURV) strider mot retroaktivitetsförbudet i grundlagen.Propositionen är illa förberedd, och på den korta tid som har stått till budshar vi saknat möjligheter att gå igenom förslagen så noggrant som behövsbeträffande så genomgripande regler som det här är fråga om. Vid den hearingsom utskottet hållit med företrädare för näringslivet har allvarlig kritikriktats mot reglerna.Vi har begärt att utskottet låter Lagrådet granska förslaget, men utskottethar avslagit detta yrkande. Det är uppenbart att lagförslagen behöver granskasbättre än vad som har skett . Detta framgår för övrigt redan av attutskottet i sista stund föreslår ändringar i lagtexterna för att undvikaretroaktiva effekter och andra ej avsedda konsekvenser.Med hänvisning till det anförda förordar vi att finansutskottet låter inhämtayttrande från Lagrådet innan finansutskottet tar närmare ställning tillpropositionen.2. Inriktningen av skattepolitikenBo Lundgren, , , och (alla m) anför:Den svenska ekonomin befinner sig nu i uppgång. Kontrasten mot hösten efterregeringsskiftet , då ekonomin befann sig i fritt fall, kan knappast varatydligare. Då stagnerade produktionen. Arbetslösheten ökade kraftigt,budgetunderskottet steg och till följd av 1980-talets spekulationsekonomihotade sammanbrott i den finansiella sektorn.Den borgerliga regeringens politik syftade till att genomstrukturförändrande åtgärder stärka förutsättningarna för arbete,sparande och företagande. Därigenom skulle tillväxtkraften i ekonomiåterskapas efter ett par decenniers politiska misstag.Den borgerliga regeringens skattepolitik hade som inriktning att stärkaSveriges konkurrenskraft samt att komplettera och fullföljaskattereformen. Detta skedde bl.a. genom att överbeskattningen av detegna kapitalet såväl i enskild firma och handelsbolag som i aktiebolagslopades, vilket gav neutralitet jämfört med beskattningen av lånat kapital.Resultatet av denna politiska kursomläggning kan nu avläsas. De kurvor som1991 gick åt fel håll pekar nu rätt igen. Ekonomin växer, industrin produceraroch investerar, skattetrycket har sänkts, inflationen är lägre ,utrikeshandeln visar växande överskott, bytesbalansen har slagit om tillplussiffror. Men är för att rätta till de djupgående problemsom blev följden av 1980-talets excesser och underlåtenhetssynder.Arbetslösheten är fortfarande mycket stor, även om den befinnersig på nedgång. Likaså kvarstår det offentliga upplåningsbehovet som ettbetydande problem.Det gäller nu att bygga vidare på den grund som den borgerliga regeringen harskapat. Den viktigaste uppgiften för den ekonomiska politiken är attvidareutveckla de goda förutsättningarna för en stark tillväxt och därmedeliminera långtidsarbetslösheten. På så vis kan den konjunkturella delen avunderskottet i de offentliga finanserna växa bort. Det råder stor enighet omatt de nya arbetstillfällena måste komma till i den privata sektorn. Detförutsätter ett gott företagsklimat med rimliga skatter, få regleringar ochlägre räntor.Det förslag som regeringen lägger fram innebär en kraftig omläggning vänsterav den ekonomiska politiken. Propositionen innebär konkreta skattehöjningar påca och oklara besparingar på ca 20 miljarder. Regeringenhar aviserat ytterligare skattehöjningar på . Dessutomkommer minst var tredje invånare i landet att få höjda kommunalskatter med imånga fall för en vanlig familj.Värnskatt, reducerat inflationsskydd vid inkomstbeskattningen och höjdaegenavgifter som inte motsvaras av ökade förmåner kommer att reduceraarbetsviljan. Återinförd dubbelbeskattning av aktieutdelningar och höjdavkastningsskatt på försäkringssparande försämrar företagens försörjning medriskkapital. Sparande, investeringar och kvalificerad arbetskraft drivs övertill andra länder. Saneringen av statsfinanserna kommer till mer än tvåtredjedelar att ske genom höjda skatter på företagande, sparande, arbete ochboende. Detta kan inte undgå att få effekter som strider mot uttalade syftenatt förstärka tillväxten, att öka investeringarna och antalet arbetstillfälleni den enskilda sektorn och att hålla inflationen nere.Uppläggningen går på tvärs mot vad ekonomisk sakkunskap anvisar och på tvärsmot grundsatserna skattereform. Marginalskatten på arbetsinkomsterhöjs för alla. Den högsta marginalskattesatsen, som kommer att omfatta runt entredjedel av de heltidsarbetande, skärps från skattereformens mål på tillca . Med regeringens skattepolitik är åter på väg mot 1970- och1980-talens marginalskatteelände.Regeringens förslag försvårar allvarligt möjligheterna att stabiliseraskuldbördan till 1998. Ökade skatter på företag, företagande och individerleder inte till den tillväxt som är nödvändig för att stabiliseringsmålet skallkunna uppnås. Skatteskärpningarna riskerar i stället att omintetgöra denuppgång i ekonomin som den borgerliga regeringen lagt grunden till. Förslagenpå skatteområdet bör därför avslås i huvudsakliga delar.Vi anser att bör stå fast vid sitt beslut om ettförstärkt saneringsprogram. Detta program är en politik för tillväxt ochriktiga jobb och är en god grund som bör kompletteras med ytterligarebudgetförstärkningar, i allt väsentligt i form av utgiftsminskningar. Våraförslag på skatteområdet innebär en effektivare skatteindrivning, en breddadmomsbas, realt oförändrade punktskatter och en breddadbas för spelskatten. Tillsammans med regeringens förslag om rullandefastighetstaxering, höjd gräns för reseavdrag och slopad stämpelskatt, som börgodtas, innebär detta en budgetförstärkning på 12 miljarder kronor.Vi tillstyrker att -- med avslag på de i propositionen föreslagnariktlinjerna i vad avser skattefrågor och med bifall till motion Fi1 yrkandena1 och 2 -- antar här angivna riktlinjer på skatteområdet för den ekonomiskapolitiken och för budgetpolitiken.3. Inriktningen av skattepolitikenRolf Kenneryd (c) anför:Vid regeringsskiftet övertog fyrklöverregeringen en ekonomi i djup kris.Det ekonomiska läget kännetecknades av låg tillväxt,stigande arbetslöshet, en allt djupare finanskris och försämrade offentligafinanser. Sanningen var att efter en extremt överhettad ekonomi hade Sverigesedan 1989 en ekonomi i brant utförsbacke med bl.a. kraftigt fallandeindustriproduktion och en industrisektor där vart fjärde jobb gick förlorat.Vidare fick fyrklöverregeringen hantera konsekvenserna avekonomisk-politiska beslut som tagits i fel kronologisk ordning.Avregleringen av de finansiella marknaderna genomfördes före förändringarnai skattesystemet. Skattereformen innebar minskade skattemässiga fördelar förlånefinansierad konsumtion och spekulativa investeringar. I sak var detta ettkorrekt beslut, men i kombination med den genomförda avregleringen av definansiella marknaderna fick omläggningen av skattesystemet förödandekonsekvenser för ekonomin. Nedväxlingen av inflationen, dyrare lån och kraftigthöjda räntor fick i det närmaste depressiva följder, vilkas konsekvenser främstmanifesterades i fastighets- och bankkriserna. De höga räntorna ikombination med en låg inflation medförde en realräntechock som hårt drabbadebåde enskilda och företag. Det privata sparandet ökade exceptionellt, bl.a.genom att enskilda amorterade skulder och sanerade sin ekonomi. att efterfrågan i ekonomin minskade. Sammanfattningsvis innebar den avSocialdemokraterna initierade utvecklingen att aktiviteten i den svenskaekonomin var på väg att helt upphöra. Allt fler blev arbetslösa. Underskotten iekonomin ökade därmed kraftigt. Den främsta orsaken till dagens högaarbetslöshet är således den socialdemokratiska regeringspolitik som fördesunder 1980-talet.Nu sker en återhämtning i ekonomin som en följd av fyrklöverregeringensarbete. Omläggningen av den ekonomiska politiken 1991 lade grunden för denökning av sysselsättningen som sker och därmed en sundare ekonomi.Förutsättningar har skapats för att underskotten i de offentliga finansernaskall kunna minska.Centerpartiet har inför valet redovisat partiets principiella syn på hurSverige skall kunna få en långsiktigt stabil och hållbar ekonomisk utvecklingmed målsättningen att rädda välfärdsstaten.En hållbar ekonomisk utveckling ställer krav på att samhället formas isamklang med naturen -- ett kretsloppssamhälle. En sådan utveckling har ocksåpåbörjats under ledning i fyrklöverregeringen.Denna utveckling bygger på en politik som syftar till att ta vara påmänniskors engagemang och delaktighet.Det slogs fast i programmet att underskotten måste angripas med besparingar,systemförändringar och inkomstförstärkningar. Besparingar i de offentligautgifterna ställer också extra krav på en rättvis fördelningspolitik.Skatteförändringar måste få en inriktning som inte stäcker företagensinvesteringsvilja och motverkar möjligheterna till en ökad sysselsättning i detprivata näringslivet. Det är särskilt viktigt att villkoren för de små ochmedelstora företagen är goda. Riskkapitalförsörjningen får inte försämras genomen felaktig utformning av kapitalbeskattningen m.m.Inkomstförstärkningar i det korta perspektivet bör i stället i första handtas ut genom skatter och avgifter på främst miljöbelastande verksamhet ochenergi. En ökad skatte- och avgiftsbelastning på arbete och kapital börundvikas. Vi anser därför att en skatteväxling, dvs. sänkt skatt på arbete ochföretag resp. en högre skatt på koldioxidutsläpp och miljöstöranderåvaruanvändning och verksamhet, måste ske. bör enskatteväxling i storleksordningen genomföras. Långsiktigtinnebär en sådan åtgärd att förutsättningar för minskad miljöskuld, sänktskattetryck och nya jobb skapas.På vårt initiativ utarbetade fyrklöverregeringen direktiv för en utredning omhur en skatteväxling inom ramen för ett miljörelaterat skattesystem kan ske. Vivill understryka vikten av att utredningsarbetet kan fullföljas enligt dedirektiv som lämnats. Detta bör ges regeringen till känna.Vi vill också understryka det självklara i att besparingar ochintäktsförstärkningar läggs ut på ett sådant sätt att de är rättvisa. Det ärockså enligt vår uppfattning rimligt att nödvändig konsumtion som mat, boendeoch persontransporter beskattas lägre än annan konsumtion. Detta bör gesregeringen till känna.Målet för den ekonomiska politiken måste vara att långsiktigt skapa uthålligekonomisk tillväxt för full sysselsättning och tryggad välfärd. En central deli en sådan politik är målsättningen att statsskulden stabiliseras senast 1998.I propositionen föreslås att huvuddelen av genomförda förändringar på detskattepolitiska området rivs upp.Sammantaget har de förändringar som genomförts efter 1991 i stort settinneburit att förutsättningarna för att öka aktiviteten i ekonominunderlättats. Förändringarna har också varit ett led i att fullföljaintentionerna i skattereformen. Vi anser därför att regeringens förslag i dessadelar skall avslås i huvudsakliga delar. Jag återkommer till dessa frågor.Enligt vår uppfattning måste skattepolitiken vara en väsentlig del i enekonomisk-politisk strategi för en hållbar tillväxt, ökad sysselsättning ochbevarad välfärd. En hållbar ekonomisk utveckling förutsätter goda skattemässigavillkor för företagande, arbete och investeringar. Producenter och konsumentermåste vidare genom skatter och avgifter få incitament som styr verksamheterbort från en negativ miljöpåverkan och stimulerar till hushållning med knappanaturresurser. En differentiering av miljöskatter inom områden där det finnssubstitut och möjligheter att påverka sin egenanvändning leder till ett sänktskattetryck.Utformningen av skilda skatteregler får enligt vår uppfattning inte hellerinnebära att de glest befolkade delarna av landet missgynnas ochkoncentrationen till storstadsregionerna förstärks. En skatteväxling genomsänkt skatt på arbete och höjd skatt inom miljö- och energiområdena måste ocksågenomföras.I saneringsplanen konstaterade vi att skattekontrollen ochskatteindrivningen skulle kunna förbättras genom åtgärder som kan ge eninkomstförstärkning om 700 miljoner kronor.När det gäller miljö- och energiskatter föreslår vi att fordonsskatten höjsför alla bilar utan katalysatorer med , vilket skall motsvarakostnaden för en katalysator. Avsikten är att staten inte skall subventionerabilar med sämre avgasrening. Vidare bör skatten på äldre vattenkraftåterställas till den reala nivå som den hade när den infördes, vilket innebären fördubbling. Vi förordar även en fördubblad miljöavgift på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Skälet till detta är att förändrade prisrelationertillsammans med kvarstående miljö- och resursproblem motiverar en höjning avdessa miljöavgifter i jordbruket. Inkomsten bedöms bli ca 100 miljoner kronor.I saneringsplan föreslogs att skattebasen breddas så att moms på25 % också omfattar spel och dobbel. Vi kvarstår vid denna uppfattning, ochförslaget beräknas ge en intäkt på 2 miljarder kronor.Med det anförda yrkar jag att med bifall till motion Fi2 yrkandena1, 2 och 7 i vad avser skattefrågor och yrkandena 2, 8 och 44 som sin meningger regeringen till känna vad som här har anförts om skattepolitikensinriktning.4. Inriktningen av skattepolitikenIsa () anför:Som anförs i motion Fi3 av m.fl. (fp) saknar regeringen enstrategi för näringslivets expansion och tillkomsten av nya jobb. Ett flertalav de föreslagna åtgärderna försvårar och försämrar förutsättningarna förföretagande och risktagande.