bet · GH01UU20 · 1994-03-29 00:00:00 — Detta är frågorsom enligt utskottets uppfattning med fördel kan diskuteras ochsamordnas över nationsgränserna utan att för den skull ställakrav på ett gemensamt regelsystem.Inom EG pågår ett arbete med att utveckla nya styrmedel inommiljöpolitiken. EG-regler om miljöavgifter och miljöskatterfinns bara på ett fåtal områden och är i allmänhetutformade så att en lägsta nivå för avgiften föreskrivs.Utskottet noterar att framhåller denpolitiska vilja som finns inom EU för arbetet med att utveckladessa styrmedel och utredningens bedömning att EFTA-ländernasinträde i EU kommer att förbättra möjligheterna att föra en merframsynt miljöpolitik. I EG:s s.k. femte miljöhandlingsprogramframhålls fysisk planering som ett viktigt styrmedel för attuppnå miljöpolitiska mål. Betydelsen av samarbetet ocherfarenhetsutbytet på detta område kan därför komma att öka.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U508 yrkandena11 och 12 som besvarade.2.3. JordbruksfrågorSammanfattning av motionernaI motion U508 (fp) hävdas att jordbrukspolitiken är en av EU:ssvagaste sidor. av den gemensamma budgeten uppges gåtill jordbruksstöd. Politiken har enligt motionärerna bidragittill stark belastning på miljön. Som medlem i EU bör ,enligt motionens yrkande 13, verka för en avreglering av dengemensamma jordbrukspolitiken och en ökad frihandel avjordbruksprodukter. Motionärerna begär också -- i yrkande 14 --att som EU-medlem skall fortsätta att driva en egennationell regionalpolitik i syfte att utjämna de nackdelar sombetingas av vårt lands geografiska karaktär och belägenhet, dvs.gles befolkningstäthet, långa avstånd och ett kallt klimat.I motion U503 (kds) anförs att regeringens mål är att anpassasvenskt jordbruk så att vid integrationen med EU skalluppnå så stora positiva samhällseffekter som möjligt. I syfteatt lindra de ekonomiska konsekvenserna av övergången förhandlarregeringen om en infasning av det svenska bidraget till EU.Motionärerna anser att regeringen inte bör tillåta enförhandlingskonstruktion i slutförhandlingarna med EG/EU somskulle innebära att en eventuell svensk infasning avbudgetkostnaderna endast skulle komma att accepteras av EG/EU påvillkor att jordbruksstödet från EG till också skulleinfasas stegvis. En sådan lösning skulle nämligen enligtmotionärerna få oacceptabla konsekvenser för det svenskajordbruket. I motionens yrkande 2 begärs att den svenskajordbruksnäringen och fullständigt skall integrerasmed EU i samband med ett svenskt medlemskap i motion U511 (c) betonas den gotländska sockernäringensregionala betydelse i ljuset av öns begränsade tillgång påalternativa arbetstillfällen. I yrkande 1 framhålls somangeläget att regeringarna i förhandlingarna om ettEU-medlemskap skall lyckas nå ett resultat som säkerställerfortsatt sockerproduktion på i minst den omfattning somsker för närvarande.Utskottets övervägandenDe regional- och jordbrukspolitiska frågorna tillhör deområden som ägnats synnerligen stort utrymme i förhandlingarnaom svenskt medlemskap i . Utskottet har inte möjlighet att härgå in i detalj i den komplicerade materia som dessa frågorinnefattar. Utskottet kan allmänt sett konstatera att flertaletav de aktuella yrkandena ligger väl i linje med de målsättningarSverige har haft i förhandlingarna på detta område.EU:s gemensamma regelverk påverkar regionalpolitiken i Sverigepå två sätt: 1) De gemensamma reglerna för statsstöd angerramarna för regionalpolitiska företagsstöd. Dessaregler gäller redan genom . 2) Reglerna förstrukturfonderna avgör återflödet för regional- ochstrukturpolitiska ändamål i utsatta områden från gemenskapensbudget.Från svensk sida har under förhandlingarna framhållits attEU:s traditionella kriterier för att utse områden som ärberättigade till stöd inte är tillämpliga på de svenska problemsom förorsakas av gles befolkning, långa avstånd, små lokalamarknader och kallt klimat. Utskottet noterar medtillfredsställelse att har fått gehör för dessasynpunkter, vilket bl.a. innebär att befolkningstäthet haröverenskommits som likvärdigt kriterium beträffande såväl dennationella som den gemensamma politiken.Utskottet noterar vidare att den svenska målsättningen att fåklartecken för ett stödområde av samma omfattning som ochatt kunna bedriva en fortsatt ambitiös regionalpolitik med deinstrument -- lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag,sysselsättningsbidrag, nedsatta socialavgifter och transportstöd-- som används , avses tillgodoses i en skriftväxlingmellan och kommissionen.Vad gäller strukturfonderna konstaterar utskottet att Unioneninfört ett nytt s.k. Mål 6, vilket skräddarsytts för områden somkaraktäriseras av gles befolkning. Mål 6-områden skall varasammanhängande, med en befolkningstäthet på högst åtta invånareper kvadratkilometer. I det område som definierats som Mål6-område bor 450 000 invånare eller av Sverigesbefolkning. Bidraget från EU innebär att området kommer atttillföras nästan från EU:s budget underfemårsperioden --1999. kommer vidare att fåstrukturfondsstöd till vissa utsatta områden i olika delar avlandet samt stöd för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detsammanlagda stödet från beräknas enligtuppgift till 1995.Vad avser budgetbidraget, som aktualiseras i motion U503(kds), konstaterar utskottet att har nått enöverenskommelse med EU om en infasning av det svenska bidragetöver . Varje EU-lands bruttobidrag beräknas på ett knippeskattebaser (momsbasen, bruttonationalinkomsten, importen) somalla har det gemensamt att de avspeglar landets ekonomiskastandard. I metoden för beräkning av bruttobidraget finns medandra ord en fördelningspolitisk grundprincip om skatt efterbärkraft: rika länder betalar mer än fattiga länder.Sveriges bruttobidrag skulle utan infasning vara ca18,. Infasningen är totalt värdca (1 027 miljoner ecu). Utlagt uppgår infasningsbeloppen till 4,4, 3,9, 0,7 resp. 0,3miljarder kronor. har viss frihet att lägga uttotalbeloppet enligt egna önskemål med hänsyn till denekonomiska utvecklingen och till att med viss marginalaldrig skall vara en ekonomisk börda för övriga medlemsländer.Det återflöde som skulle komma till del vid ettEU-medlemskap skulle inte i huvudsak gå direkt till den svenskastatsbudgeten, men kommer ändå -- främst via jordbruket,strukturfonderna, de gemensamma programmen ochutvecklingsbiståndet -- att påverka statsbudgeten genom att ökaeller minska utgifter som staten annars skulle ha haft. Denberäknade belastningen på statsbudgeten, dvs. bruttobidragetminus återflödet och infasningsbeloppet, uppgår till 9 miljarderkronor och 11--12 miljarder 1996.Utgångspunkten för de svenska jordbruksförhandlingarna med EUhar varit att skall delta i EU:s gemensamma jordbruks-och fiskepolitik av ett medlemskap. Utskottetkonstaterar att detta mål har uppfyllts.Stödet till jordbruket i norra kommer att utgå påminst nuvarande nivå i form av en ny kombination av olika stöd.Till Norrlandsjordbruket betalas ut 971 miljoner kronor.Stödet är differentierat i stödområdena 1--4.Det totala beloppet för miljöstöd till skall kunnauppgå till 165 miljoner ecu, dvs. Tilldetta skall läggas en motsvarande svensk medfinansiering. Stödentill jordbruken i norra kommer att utformas med en starkknytning till produktionen, så att denna upprätthålls.Förhandlingsresultaten med EU innebär även att stora delar avskogs- och mellanbygderna i södra och , inkl.Gotland, skall anses som mindre gynnade områden och därmed fåstöd. De framförhandlade produktionskvoterna innebär att Sverigekommer att kunna producera spannmål, mjölk, socker och nötköttpå ungefär nuvarande nivå. Vad gäller sockerproduktionen, somtas upp i motion U511 (c), kommer att få en kvot på370 socker. Denna kvot ligger över den normaltkontrakterade produktionen i Sverige.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U508 (fp)yrkandena 13 och 14, U503 (kds) yrkande 2 samt U511 (c) yrkande1 som besvarade.2.4. Sociala frågorSammanfattning av motionernaI motion U508 (fp) anförs att arbetet för jämställdhet iEuropa vinner på att och övriga nordiska länder deltar iEU-samarbetet. På detta område sägs ha mycket atttillföra. I motionens yrkande 10 begärs att skall göraett tillkännagivande angående vikten av att som medlem iEU verkar för jämställdhet mellan män och kvinnor i helaUnionen.Motion U501 (s) tar upp EG/EU-frågor ur handikappolitisksynvinkel. I motionen anförs att i förhållande tillandra länder varit framgångsrikt på detta område. Med dengenerella välfärdspolitiken och ett miljörelaterathandikappbegrepp som grund har i kunnat föras enoffensiv handikappolitik, anser motionärerna. En bidragandeorsak har varit att det i finns en levande folkrörelse,handikapprörelsen, som aktivt deltar i samhällsdebatten ochpåverkar samhällsutvecklingen. I motionens yrkande 1 framhållsvikten av att grunderna för den svenska handikappolitikenbibehålls vid ett eventuellt medlemskap i . I motionensyrkande 2 begärs att regeringen i förhandlingsarbetet med EUaktivt driver frågor av betydelse för funktionshindrade. Införfolkomröstningen om EG/EU är det av största vikt att varjesvensk medborgare kan sätta sig in i frågan om ett svensktEU-medlemskap. I motionens yrkande 3 begärs att särskildaåtgärder vidtas för att göra informationen om EU tillgänglig föralla grupper i det svenska samhället, t.ex. i form av lättlästaversioner för förståndshandikappade, på teckenspråk förhörselskadade och på punktskrift för synskadade.I yrkande 9 i motion U508 (fp) begärs att i EU skallverka för ett bibehållet alkoholmonopol för Systembolaget AB.Den mjukare attityd till narkotika som man kan finna på sinahåll utanför skall bekämpas, anförs det i motion U508(fp). Medlemskap i ökar förutsättningarna till samarbete föratt stoppa narkotikan vid och innanför EG:s gränser. I yrkande 8begärs att som medlem i EU skall verka för en effektivnarkotikabekämpning.En ambitiös socialpolitik förutsätter en stark ekonomisk basoch främjas därför av europeisk integration, framhålls det imotion U508 (fp). Inom EU har arbetsmarknadsfrågorna fåttbetydligt högre prioritet än tidigare, och utformas engemensam strategi för tillväxt och jobb. I yrkande 7 begärs attSverige som medlem i EU skall driva en aktiv politik i kampenmot arbetslösheten.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare -- senast i betänkande 1992/93:UU20 --framhållit vikten av att det parallellt med skapandet av engemensam arbetsmarknad etableras ett korresponderande socialtskyddsnät. Ansträngningarna inom EG/EU med att stärka samarbetetpå den sociala dimensionens område beskrevs kortfattat i nämndabetänkande.Utskottet vill här framhålla att undermedlemskapsförhandlingarna markerat sin avsikt att varapådrivande i dessa ansträngningar. Det är enligt utskottetangeläget att ett utvidgat ekonomiskt samarbete på europeisknivå även åtföljs av framsteg vad avser den sociala dimensionen.Utskottet konstaterar att den generella social- ochfamiljepolitiken inom EU till övervägande del är en fråga för denationella regeringarna. Enligt närhetsprincipen skall man intepå gemenskapsnivå reglera sådant som lika bra eller bättre kanlösas nationellt.Utskottet finner det naturligt -- apropå motion U508 (fp)yrkande 10 -- att bl.a. jämställdhetsfrågorna ägnas ökatintresse i Unionen. Jämställdhetsfrågorna har utförligt belystsi (SOU1993:117).Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män är ettviktigt mål i . Svensk jämställdhetspolitik på 1990-taletskall bl.a. syfta till (enligt prop. 1987/88:105) att gekvinnor och män samma rättigheter och skyldigheter inom allaväsentliga områden i livet. Det betyder rätt till arbete ochförsörjning, ett delat ansvar för barn och hemarbete samt attbåda könen skall ha samma möjligheter att engagera sig ipolitiska, fackliga och andra gemensamma angelägenheter.Jämfört med EU-länderna som grupp ligger långt frammevad gäller jämställdhet mellan könen, anges det iKonsekvensutredningen . Undermedlemskapsförhandlingarna har från svensk sida kontinuerligtframhållits att det är bestämda strävan att bidra tillden fortsatta utvecklingen av Unionens politik på detta område.Utskottet delar motionärernas uppfattning att och övriganordiska länder har viktiga erfarenheter och kunskaper atttillföra jämställdhetsarbetet i . Enligt vad utskotteterfarit visar också många av EU:s medlemsländer, liksomEG-kommissionen, betydande intresse för svenska erfarenheter ochlösningar på jämställdhetsområdet. Enligt utskottets uppfattningbör vid ett medlemskap i aktivt fortsätta att verkaför jämställdhet mellan män och kvinnor i hela Unionen.Därmed får motion U508 (fp) yrkande 10 anses besvarat.I enlighet med vad som framhållits undermedlemskapsförhandlingarna med EU är det avsikt attaktivt bidra till den fortsatta utvecklingen av Unionens arbeteför att förbättra de handikappades situation. Samarbetet inom EUpå det sociala området utgörs i stor utsträckning av program-och projektverksamhet.Även många åtgärder som Unionen vidtar på andra områden kangivetvis vara av betydelse för handikappfrågorna, t.ex. EG:shissdirektiv som berörs i motion U501 (s). Enligt vad utskottetinhämtat hanteras dessa frågor i EFTA av en s.k.maskinexpertgrupp. I denna deltar från svensk sidarepresentanter från Arbetarskyddsstyrelsen och Kommerskollegium.Inom EU är hanteringen av dessa frågor föremål för pågåendebehandling. Från svensk sida har framförtsvikten av att handikappfrågorna beaktas vid utformningen avdirektivens innehåll. Målsättningen bör enligt utskottetsjälvfallet vara att söka uppnå en lösning som i största möjligautsträckning tillgodoser de svenska ståndpunkterna i dessaavseenden.Enligt vad utskottet inhämtat har utsettsvenska att leda en stor europeisk utredningom handikapphjälpmedel och annan teknik för personer medfunktionshinder. har också utsetts attfungera som sekretariat för ett standardiseringsarbete somgäller tekniska hjälpmedel. Det finns alltså enligt vadutskottet inhämtat stora möjligheter för att påverka ochbevaka utvecklingen på området.Sverige deltar i EG/EU-samarbetet även på andra relateradeområden. Det gäller t.ex. Heliosprogrammet, Handicapped Peoplein Community Living Independently in an OpenSociety. Målsättningen för fortsättningen, , ärfunktionell anpassning, integration inom utbildningen,yrkesutbildning, arbetsrehabilitering, ekonomisk och socialintegration samt ett självständigt liv för personer medfunktionsnedsättning. Förhandlingar pågår med EU om ett svensktdeltagande i noterar att (SOU 1993:117) även belyser frågan om på vilka sättvillkoren för personer med funktionshinder påverkas av ettEG/EU-medlemskap.När det gäller informationsinsatser för personer medfunktionshinder noterar utskottet att Sekretariatet förEuropainformation har täta kontakter medhandikapporganisationerna. Broschyrerna "EG EES EU -- Införfolkomröstningen" samt "i EES" har givits ut ipunktskrift och på ljudkassett. utgavs de 20 förstafaktabladen i , och även dessa finns numerainlästa på ljudkassett. Även de faktablad som kommer attproduceras liksom nyhetsbrevet folkomröstningenkommer att läsas in på kassett. Vidare noterar utskottet attbroschyren "EG EES EU -- Inför folkomröstningen" har omarbetatstill en s.k. lättläst version för att finnas tillgänglig förbl.a. Även sekretariatets kommandeproduktion kommer enligt vad utskottet inhämtat attkontinuerligt göras tillgängligt för grupper med olika former avkommunikationshinder.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U501 (s)yrkandena 1--3 som besvarade.I motion U508 (fp) yrkande 9 aktualiseras frågan om detsvenska alkoholmonopolet. Utskottet får därvid konstatera attEG-kommissionen, i egenskap av övervakningsinstitution inom EU,i skriftväxling med i denna fråga uttryckt uppfattningenatt Systembolaget inte strider mot förutsatt att detej fungerar på ett diskriminerande sätt. Även de klarläggandensom gjordes vid förhandlingsmötet rörandemonopolfrågan innebär, enligt vad statsrådet i en interpellationsdebatt i den 18februari , en bekräftelse på att det svenskadetaljhandelsmonopolet inte står i strid med EG-rätten.Överenskommelse mellan har träffats angåenderestriktioner för resandes införsel av alkohol och cigaretterfrån andra EU-länder. Frågan skall bli föremål för en översynper . Övergångsordningen beträffanderesandebestämmelserna förlängs automatiskt vid utgången av 1996om ministerrådet då inte enhälligt beslutat att den skallupphöra. Eftersom beslut i rådet måste fattas med enhällighethar ett avgörande inflytande över denna fråga.Utskottet noterar att regeringen i proposition 1993/94:136lagt fram riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import,export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker.Propositionen behandlas av socialutskott. I och meddet föreslagna nya systemet avskaffas de nuvarande import-,export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen när det gällerspritdrycker, vin och starköl. Dessa ersätts av ettalkoholpolitiskt motiverat tillståndssystem. En ny myndighet förtillståndsgivning, kontroll och tillsyn inrättas. Regeringenavser senare återkomma till med en proposition med delagförslag som behövs för införandet av det nyatillståndssystemet och inrättandet av den nya myndigheten.Därmed betraktar utskottet motion U508 (fp) yrkande 9 sombesvarat.Narkotikahandeln är ett internationellt problem som berörs imotion U508 (fp) yrkande 8.Utskottet konstaterar att är aktivt pådrivande i detinternationella arbetet, bl.a. inom FN och , motnarkotikahandel och narkotikamissbruk. hör till deländer som ger de största frivilliga bidragen till FN:s arbetemot narkotika. har avslutat sittmedlemskap i , men kommer att kvarstannai kommissionen som observatör. Utskottet delar självfalletmotionärernas uppfattning om det angelägna i att , ävensom medlem i EU, kommer fortsätta att verka för en effektivinternationell narkotikabekämpning.Sverige är medlem i samarbetsgrupp inarkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. Vi har där bidragitmed ekonomiskt stöd till för attmöjliggöra deltagande därifrån i Pompidougruppens olikaverksamheter. Ett av de viktigaste arbetsområdena inomPompidougruppen är det epidemiologiska området. En metod förundersökning av skolelevers drogvanor har bl.a. utvecklats.Metodens praktiska användbarhet kommer att prövas under våren1995, då skolundersökningar kommer att genomföras iett stort antal europeiska länder. Detta sker efter initiativ , , somockså kommer att samordna arbetet.Enligt vad utskottet vidare erfarit deltar även i ettvästeuropeiskt forskningssamarbete inom vars ram man samordnarnationella forskningsprojekt rörande utvärdering av aktioner motdrogmissbruk. har fått regeringensuppdrag att svara för den svenska samordningen.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att aktivtstärka roll i det europeiska och internationellanarkotikasamarbetet. Utskottet anser detta samarbeteutomordentligt betydelsefullt, inte minst mot bakgrund av denpågående europeiska integrationen och de genomgripandeförändringarna i Central- och Östeuropa.Med det anförda betraktar utskottet motion U508 (fp) yrkande 8som besvarat.I motion U508 (fp) yrkande 7 begärs att som medlem iEU skall driva en aktiv politik i kampen mot arbetslösheten.Utskottet har tidigare, bl.a. i betänkande 1992/93:UU20,behandlat arbetsmarknadsfrågor i ett europaperspektiv ochredogjort för några av de initiativ som tagits inom främst EG,EFTA och i syfte att skapa ökade förutsättningar för enaktiv europeisk konjunktur- och arbetsmarknadspolitik med måletatt bekämpa arbetslösheten. Som framkommit bedriver Sverigeredan på det internationella planet en aktiv politik på dettaområde. Utskottet konstaterar att dessa ansträngningar görsutifrån övertygelsen om att gemensamma samordnade insatser övernationsgränserna är nödvändiga för att arbetslöshetenframgångsrikt skall kunna bekämpas.Mycket talar för att denna politik blir mer framgångsrik omSverige blir medlem i EU än om inte blir medlem. Iutredningen (SOU 1994:6) konstateras att haren arbetslöshet som ligger på samma eller t.o.m. över de nivåersom gäller i många EU-länder. har dock inte drabbats avlika hög långtidsarbetslöshet. Ytterst är det en fråga om hursvenska företag och arbetsmarknadsorganisationer klarar pris-,löne- och kostnadsutvecklingen i som avgör i vad månarbetslöshet och inflation skall kunna begränsas. Ett medlemskapkommer enligt utredarnas bedömning att skapa förutsättningar fören tillväxt och reallöneutveckling som underlättarlönebildningsprocessen.Vidare konstaterar utredningen att skillnaden mellanEES-avtalet och ett EU-medlemskap ligger i möjligheten attattrahera vertikala, dvs. specialiserade, investeringar. Dessaleder till mer kvalificerade jobb, en högreproduktivitetstillväxt och därmed en bättrelönebetalningsförmåga. Enligt utredarna innebär ettEU-medlemskap att efterfrågan på hög- och specialistutbildadekan väntas öka som ett resultat av att näringslivsstrukturen gåri riktning mot högre specialisering och av att fler huvudkontorstannar i Sverige.Utskottet noterar att det omfattande arbete som gjorts under1993 inom EG--EFTA och som bl.a. resulterat i en gemensamstrategi för att angripa den ekonomiska krisen ocharbetslösheten fortsätter . Den vitbok som lagts framav ordförande liksom deeuropeiska socialdemokraternas program, Sätt i arbete, ärandra exempel på initiativ som tagits på området.Utskottet utgår givetvis från att även som medlem i EUskall fortsätta att driva en aktiv politik i kampen motarbetslösheten. Utskottet konstaterar att det står varjeEU-medlemsland fritt att utforma sin egen arbetsmarknadspolitik.Förutom de regler som rör EU-medborgares frihet att taanställning i alla EU-länder bedriver EU ingen gemensamarbetsmarknadspolitik i strikt mening. Följaktligen skiljer sigockså den förda politiken i olika EU-länder sinsemellan mycketåt.Därmed betraktar utskottet motion U508 (fp) yrkande 7 sombesvarat.2.5. Flykting- och asylpolitikSammanfattning av motionernaI motion Sf608 (-) framhålls vikten av att ett alleuropeisktgodtagbart flyktingsamarbete, där EG ingår, kan utarbetas. Iyrkande 4 begärs att regeringen i förhandlingarna om ett svensktmedlemskap i /EU inte skall göra avkall på Sverigesmöjligheter att även som medlem kunna bedriva en human ochsolidarisk flyktingpolitik.Också i motion Sf622 (v) framhålls nödvändigheten av ettsamarbete om flyktingpolitiken på europeisk nivå. Detta börenligt motionärerna ske inom ramen för ESK-samarbetet. I yrkande6 begärs att regeringen i förhandlingarna med EG/EU inte skallgöra eftergifter beträffande asylsökandes rättssäkerhet.Utskottets övervägandenUtskottet delar i allt väsentligt de allmänna bedömningar somgörs i de aktuella motionerna. En aktiv flyktingpolitikerfordrar en helhetssyn på flyktingproblematiken och kräveråtgärder riktade både mot de grundproblem som skaparflyktingströmmarna och en humanitär immigrationsreglering pånationell nivå. Ett omfattande internationellt samarbete, inomFN, ESK och andra internationella organ, pågår sedan många åroch är föremål för ständig utveckling. Ett viktigt inslag iflyktingpolitiken utgörs av biståndsinsatser i områden nära deregioner varifrån flyktingarna härstammar.Alla EU:s medlemsländer har tillträtt konvention omflyktingars rättsliga ställning och dess tilläggsprotokoll från1967 samt om skydd av de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna av . Demellanstatliga instrument som arbetas fram mellan EU-staternahar de nämnda konventionerna som utgångspunkt. Detta framgår avMaastrichtfördraget, vari anges (artiklarna K.1. -- K.2.) attett stort antal områden av gemensamt intresse för Unionen, bl.a.asyl- och invandringspolitiken samt politiken gentemotmedborgare i tredje land, skall behandlas med beaktande av dessakonventioner, liksom det skydd som medlemsstaterna ger personersom förföljs av politiska skäl. UNHCR konsulteras fortlöpande.Utskottet förutsätter att som medlem av EU fortsattkommer att verka för att målsättningarna i dessa konventioneruppfylls.I motion Sf622 (v) hänvisas bl.a. till den resolution omuppenbart ogrundade asylansökningar som antagits av EG/EU:sinvandrarministrar.