bet · GH01UU16 · 1994-03-17 00:00:00 — Enskilda sektorer) ägnas ett antal andramotionsförslag av mindre genomgripande karaktär.I Ny demokratis motion U216 betonas vikten av att man isamarbetet med de baltiska staterna utnyttjar svensktsmåföretagarkunnande och svensk kompetens. Ett område därSverige har betydande kunskaper och stor erfarenhet är vatten-och avloppsrening, anförs det i motionen. är detviktigt att Östersjöstaterna samverkar och samordnar sinaresurser för att rädda . I motionen beskrivs närmareett möjligt reningsanläggningsprojekt vid floden i Polen.BITS föreslås ansvara för beredning och handläggning av ettdylikt projekt. I motionens yrkande 3 begärs att somsin mening skall ge regeringen detta till känna samt att medelskall få tas i anspråk från G 1-anslaget och/eller C 5-anslaget.I motion U216 (nyd) anförs vidare att skulle ha stornytta av förbättrade godstransporter till bl.a. Baltikum.Motionärerna beskriver relativt utförligt vägprojekten Baltica samt de internationellasamarbetsmekanismer som finns för projektensgenomförande. Framför allt är i behov av svenskt stöd förvägbyggnad, sägs det i motion U216 (nyd). I yrkande 4 begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen detta till kännasamt att medel skall få tas i anspråk från G 1-anslagetoch/eller C 5-anslaget.I yrkande 34 i motion U216 (nyd) föreslås att regeringenbemyndigas att under /95 få göra utfästelserintill ett belopp om högst /95. Här bör dock noteras att motionärerna -- ikonsekvens med regeringens hemställan -- torde avse attutfästelser får göras under /95 upp till 2miljarder kronor avseende /96, dvs. 1 miljardmer än vad regeringen föreslår. I motionens yrkande 35 föreslåsatt anslaget G 1. Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa anvisas mer än vad regeringenföreslår, eller således 1 309 999 000 kr.I motion Fö334 (s) hävdas att det är en allvarligfelprioritering av resurser att, som motionären ser det, satsa40 miljarder kronor på ett militärt försvar av detsvenska territoriet mot ryskt angrepp, men endast 1 miljardkronor på ekonomiskt stöd till hela östra . En svenskpolitik som skulle gynna fred och stabilitet måste enligtmotionären innebära en omprioritering från militärutgifter offensiv och modern säkerhetspolitik. I motionen föreslåsdärför att större resurser satsas på att stödja uppbyggandet aven fungerande demokrati och ekonomi i länderna inom Oberoendestaters samvälde, OSS, och de baltiska staterna. Äveninternationellt föreslås verka för en omprioriteringfrån militärt försvar till ökat ekonomiskt och politiskt stödtill östländerna (yrkandena 5--6).I motion U806 (c) välkomnas de insatser som regeringen nugenomför i länderna i . Det är avgörandeför en fortsatt positiv utveckling i dessa länder, ansermotionärerna, att den demokratiska och ekonomiska utvecklingensker parallellt. Östeuropabiståndet bör dock ökaytterligare, anförs det i motionen (yrkande 1). av BNI börvara ett etappmål. bör av BNI vara ett riktmärkeför bistånd till länderna i . Motionärerna anser attÖsteuropabiståndet även fortsättningsvis bör vara skilt från ochej inkräkta på biståndet till länder i tredje världen.I motion U806 (c) framhålls vidare behovet av att miljöhänsyntas vid alla insatser i , även de som primärt inte ärav direkt miljöförbättrande karaktär (yrkande 2). De svenskainsatserna får inte leda till att vi medverkar till att byggafast de östeuropeiska länderna i lösningar som inte ärmiljöanpassade. Miljökonsekvensbeskrivningar bör göras i sambandmed alla större samarbetsprojekt, anser motionärerna.I motionen U806 (c) kritiseras det sätt på vilketöstsamarbetet är organiserat. Samordningen börförbättras, även i ljuset av behovet att beakta insatsernasmiljöaspekter. En förbättrad samordning är även av betydelse föratt tydliggöra regeringens mål för östsamarbetet liksom för attbättre vägleda de svenska institutionernas agerande när dessaskall ta ställning till olika projektansökningar.Östeuropabiståndets särskilda karaktär -- den geografiskanärheten, de säkerhetspolitiska aspekterna och den kulturellagemenskapen -- är enligt motionärerna viktig att beakta vid enomorganisation av samarbetsformerna. Vidare efterlyser motionU806 (c) en samlad redovisning och utvärdering av erfarenheternaav östsamarbetet. Dessa synpunkter bör enligt motionen riksdagensom sin mening ge regeringen till känna (yrkande 3).I motion U810 (kds) föreslås inrättandet av en organisationför samordning av östsamarbetet. Motionären framhåller att ensådan organisation bör ha goda resurser, inte minst beträffandemöjligheterna att sprida information om verksamheten.I motion U805 (c) förordas en ökad bindning av biståndet viabl.a. export av svenska prefabricerade trähus och komponentertill jordbruksmaskiner. Motionärerna anser att de mål som sattsupp för samarbetet med länderna i tolkasför snävt. Det finns enligt motionen flera projekt på bl.a.jordbruksområdet som skulle kunna innehålla element avkunskapsöverföring för mottagarlandet som de skullebidra till att minska den svenska arbetslösheten. Dessasynpunkter föreslås som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 2 (berörd del)). Motionärernas begäran i sammayrkande att reglerna för exportkreditgarantigivning mot dennabakgrund skall vidgas behandlas senare i detta betänkande(avsnitt 4. Finansiellt stöd).Utskottets övervägandenUtskottet har i tidigare betänkanden (1991/92:UU16,1992/93:UU16) välkomnat regeringens förslag att för samarbetemed anvisa medel över verksamhetsområdetlittera G, som är skilt från anslaget för u-landsbistånd.Samarbetet syftar till att på olika sätt söka bistå länderna iCentral- och i den pågående samhällsomvandlingen. Somäven påpekas i föreliggande budgetproposition ligger det iSveriges intresse att utvecklingen i dessa länder leder tillstabila demokratiska förhållanden, ekonomiska framsteg och enökad öppenhet mot omvärlden. Utskottet vidhåller dengrunduppfattning, som också kommer till uttryck i fleramotioner, att samarbetet med inte börjämföras med eller utgöra en del av utvecklingsbiståndet itredje världen.Utskottet konstaterar att samarbetet med länderna i Central-och skiljer sig väsentligt från biståndet tillutvecklingsländerna i tredje världen. I flertalet central- ochösteuropeiska länder beror problemen inte på att de saknarekonomisk potential utan på brister hos de förutvarandepolitiska och ekonomiska strukturerna. Insatserna i dessa länderfår därför också en speciell karaktär. Demokratiska ochekonomiska reformer både förutsätter och skapar behov avrådgivning, utbildning och expertutbyte. Insatser inriktade påkunskapsöverföring har mot denna bakgrund och i ljuset av deresurser som står till förfogande bedömts ge den störstaeffekten.Utskottet noterar att , enligt statistik från , vardet tredje största givarlandet 1992, efter ochTyskland och beräknat i förhållande till BNP, av officielltbistånd till länderna i , inklusiveOSS-staterna.Samarbetet med intar enligt utskottetsuppfattning en central plats i den svenska utrikespolitiken. Detär ett mångfasetterat och ofta komplicerat arbetsfält. NärSveriges relationer med länderna i dessa områden av nuutvecklas enligt nya förutsättningar sker det på många olikaplan och i beaktande av ett stort antal aspekter:säkerhetspolitiska och ekonomiska, sociala och kulturella,miljömässiga etc. Utvecklingen i de berörda länderna är långtifrån enhetlig. Takten i de politiska och ekonomiskaförändringar som inleddes varierar från landtill land och över tiden. måste reformarbetet ses iett längre perspektiv. Utvecklingen i harvarit och förblir svårförutsebar. Utskottet har tidigareframhållit att det är angeläget att östsamarbetet därförkontinuerligt kan anpassas till ändrade förutsättningar ochbehov. Östsamarbetet måste präglas av såväl kontinuitet somflexibilitet. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Det svenska östsamarbetets kontinuitet återspeglas ihuvudmålsättningarna -- att stödja och befästa demokratins ochrättsstatens institutioner, stödja införandet av en fungerandemarknadsekonomi, stödja åtgärder för att förbättra miljön,särskilt i . samt bistå de baltiska staterna attbefästa sin nationella suveränitet. Till skillnad från vad somhävdas i motion U808 (s) har dessa målsättningar för samarbetetvid flera tillfällen diskuterats och bekräftats av riksdagen.Utskottet finner det naturligt att målformuleringarnasystematiseras och preciseras allteftersom östsamarbetet vidgas,särskilt genom inrättandet 1992 av ett förstärkt treårsprogramför samarbetet under budgetåren 1992/93--1994/95. Ipropositionen talas även om "systemskiftesmålet". uppfattning är detta ingen specifik målsättning avden karaktär som hävdas i motion U808 (s), utan sammanfattarönskan att stödja de politiska och ekonomiska reformer som pågåri de tidigare kommunistiska länderna.Den betydande samstämmighet som enligt utskottets uppfattningockså i övrigt råder om östsamarbetets utformning och inriktningåterspeglas i många av de förslag till geografiskaprioriteringar som framläggs i motionerna. De länder ochregioner som nämns i bl.a. motion U808 (s) -- , ,, , och , särskilt ,och /-- bildar tillsammans detgeografiska närområde som också prioriteras i det nuvarandeöstsamarbetet. Som också framhålls i budgetpropositionen harSverige alla skäl att "bidra till stabilitet och gott grannskapi ".Ekonomisk utveckling spelar en utomordentligt väsentlig rollför ett samhälles stabilitet. Det är med hjälp av stabilavalutor, inflationsbekämpning och kontroll över prisutvecklingensom basen skapas för ekonomisk tillväxt. Det ekonomiskareformarbetet gör det också möjligt att utvidga det kommersiellautbytet. En friare handel är ett av de viktigaste instrumenten isträvan att knyta Central- och ekonomier närmareVästeuropa.Den kraftfulla satsningen på de baltiska länderna illustrerasav att de samlade insatserna i , och nuuppgår till , lån och garantier oräknade,dvs. av de bilaterala samarbetsmedel för vilkautfallet per land kan identifieras. Den analys avsamhällsomvandlingen i de baltiska länderna som efterlyses imotion U808 (s) görs kontinuerligt. Detta sker i den takt somfordras i det praktiska samarbetet och på grundval av enfortlöpande informationsinsamling samt i dialog medsamarbetsländerna. Enligt vad utskottet erfarit spelar särskiltBITS, liksom självfallet de svenska utlandsmyndigheterna och deinternationella finansinstitutionerna, en betydelsefull roll idetta analysarbete.Polen intar, i enlighet med vad som sägs ibudgetpropositionen, samma ställning i östsamarbetet som övrigastater i närområdet. I propositionen redovisas kortfattatresultatet av de gemensamma konsultationer som höllsmed om det framtida samarbetet. Dessa bekräftade attinriktningen på det dittillsvarande samarbetet i stort varitriktig. Riktlinjer för hur det framtida samarbetet skallutformas avseende sektorer och organisation har gemensamtutarbetats av och . Ett nytt samrådsforum harinrättats i syfte att med jämna mellanrum stämma av insatsernaseffekt och fördelning.Kunskapsöverföring är enligt vad utskottet erfarit alltjämt avstor betydelse i det svensk-polska samarbetet. Liksom tidigareskall det således fokuseras på miljöinsatser, genom BITS och demyndigheter som erhållit medel anvisade i de s. k.klimatpropositionerna (prop. 1992/93:99 om vissa åtgärder inomklimatområdet och i samt prop. 1992/93:179 omåtgärder mot klimatpåverkan m.m.). Andra prioriterade områden äroffentlig förvaltning, företagande och företagsledning,bankadministration samt stöd till enskilda organisationer.Polen utgör, enligt utskottets uppfattning, även ett gottexempel på hur samarbetets innehåll anpassas till ändradeförutsättningar. Då inledde sitt östsamarbete var Polendet land som hunnit längst i fråga om ekonomiska och politiskareformer. Den gynnsamma utvecklingen har fortsatt, och landetkan nu i allt fler sammanhang inlemmas i ett normaltinternationellt samarbete.Vad beträffar pågår enligt vad utskottet erfarit enaktiv och bred kartläggning av samarbetsmöjligheterna i detryska närområdet. Som en följd härav har volymen av insatser sombeslutats av biståndsmyndigheterna ökat, i vissa fall markant,. Av naturliga skäl har stått i centrumför uppmärksamheten. Det gäller demokratiinsatser, projekt inomnäringslivsområdet, forskning och omskolning. Som framhållits itidigare betänkande (1992/93:UU14) ser utskottet även positivtpå förslaget om ett Sverigehus i . Samarbetet medden euroarktiska har fördjupats och en radintressanta initiativ kan förväntas bli aktuella inom dennärmaste framtiden, inte minst från . För närvarandebereds biståndsinsatser även i andra delar av det ryskanärområdet, t.ex. Novgorod, och Pskov.I motion U808 (s) hävdas att gör för litet i decentral- och östeuropeiska länder som ligger utanför detgeografiska närområdet. Som också framgått av utskottetstidigare betänkanden i ämnet kanaliseras stödet till dessaländer i huvudsak via multilaterala institutioner. harinom ramen för den s.k. G 24-gruppen lämnat betalningsbalansstödtill flertalet länder i . harockså, enligt vad utskottet inhämtat, förklarat sig berett attinom ramen för ett internationellt samarbete lämna extrafinansiellt stöd till genomförande av de ekonomiskareformprogrammen i bl.a. och . De svenskakonsultfonderna vid de internationella finansieringsinstitutenär öppna för användning inom hela det central- och östeuropeiskaområdet. Bilaterala insatser i länderna utanför närområdet äringalunda uteslutna och förekommer redan. Utskottet får bl.a.erinra om Svenska institutets insatser på utbildnings- ochkulturområdena. Även folkrörelser och enskilda organisationerhar samarbetsprojekt i många av de aktuella länderna.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion U808 (s)yrkande 5 samt motion Fö334 (s) yrkandena 5 och 6 som besvarade.I en motion, U805 (c), föreslås en ökad bindning av biståndet,t.ex. via projekt som tillvaratar svenskt kunnande ellerindustriell överkapacitet i . Även andra motioner, sombehandlas senare i betänkandet, är inne på samma tankegång.Utskottet får därvid anföra följande:Riksdag och regering har gemensamt fastslagit attkunskapsöverföring skall prioriteras som biståndsform i detbilaterala samarbetet med . Dehuvudsakliga kanalerna härför är BITS, SwedeCorp, och . Dessa myndigheter utnyttjar den svenskakunskapsbasen och samarbetar även med arbetsmarknadens parteroch myndigheter. I så måtto är de medel som ställs tillförfogande för bilateralt samarbete med Central- och Östeuroparedan bundna. Även en stor del av det multilaterala biståndetsom ej är rent betalningsbalansstöd eller valutastöd ellerliknande, är bundet till upphandling i . konsultfonderna vid och den europeiskautvecklingsbanken, EBRD.Utskottet anser det positivt om svenska biståndsinsatser kanbidra till att öka sysselsättningen i . Detta är dockinte biståndets syfte. Olika arbetsmarknadspolitiska insatserkan emellertid enligt utskottets uppfattning ofta med fördelkomplettera biståndssamarbetet. Försöksverksamhet i dennariktning har inletts och SwedeCorp har fattat beslut omett omfattande samarbetsprojekt med vissa länsarbetsnämnder.Utskottet vill framhålla som angeläget att östsamarbetetsutformning kontinuerligt kan anpassas till ändradeförutsättningar och behov. De typer av insatser och initiativsom nämnts ovan illustrerar detta.Med det anförda avstyrker utskottet motion U805 (c) yrkande 2(i berörd del).Det budgetförslag som förordas i den socialdemokratiskapartimotionen (U808) bygger på förutsättningen att de 300miljoner kronor som avsatts för valutastöd till de baltiskaländerna kan disponeras för andra ändamål. Utskottet finnerdärför anledning att något närmare kommentera bakgrunden tillbeslutet om valutastödet och till det förhållande att det ännuinte har utbetalats.Då förslaget till valutastöd till , ochLitauen framlades saknades möjlighet att göra en bestämdbedömning av när dessa länder skulle införa egna valutor.Utskottet får erinra om att initiativet återspeglade en ambitionom att skulle kunna spela en aktiv roll och ha godberedskap att delta i eventuella internationella stödaktionerför de baltiska valutorna under det kommande budgetåret. Ensådan gemensam insats hade tidigare gjorts för i form aven valutastabiliseringsfond.När väl valutareformerna genomfördes i --1993 komde inte att föregås av ordnade internationella överläggningar omspecifika stödinsatser. De baltiska staterna hanterade ocksåreformarbetet på olika sätt. och G24-gruppen beviljade ett generellt betalningsbalansstöd.Intresset för speciellt stöd till de nya valutorna komemellertid att minska, delvis på grund av att särskilt Estlandsoch reformer visade sig relativt framgånsrika ävenutan sådana insatser. fortsatte dock att sonderamöjligheterna till en internationell insatsberedskap, eftersomde inledande framstegen mycket väl kunde följas av bakslag viden förtroendekris för någon av valutorna. Att ensamtskulle betala ut de för ändamålet avsatta medlen var inte ettrealistiskt alternativ, då en valutastödsinsats, för att blieffektiv, förutsätter att relativt stora belopp kan ställas tillförfogande.Som framgår av budgetpropositionen undersöker regeringen numöjligheterna att omvandla det tänkta valutastödet till ett stödför den finansiella sektorn i . Sådant stöd har tidigaregetts till i samband med att det ursprungliga valutastödetavvecklades. Aktiva överläggningar pågår, enligt vad utskottetinhämtat, mellan och om en gemensam insats,som skulle kunna få formen av lån, rekapitaliseringsstöd ochtekniskt bistånd till de baltiska finansinstitutionernasomstrukturering. Ett projektförslag väntas kunna presenterasunder . Ett initiativ av detta slag torde, enligtutskottets bedömning, kunna innebära att , helt ienlighet med de ursprungliga planerna, gör en viktig insats föratt underlätta finansiell och valutamässig stabilitet i debaltiska länderna.Om de avsatta medlen för valutastödet kan utnyttjas för sittursprungliga syfte, blir de möjliga skillnaderna mellanregeringens förslag till östsamarbetsbudget och det avSocialdemokraterna i motion U808 presenterade förslaget, som kaninrymmas inom en oförändrad totalram, marginella. Överföringarnaav suveränitetsstödet från anslaget G 1. till B 9., liksomintegreringen av de s.k. klimatpropositionsmedlen iöstsamarbetsbudgeten, är enligt utskottets uppfattning främstatt beteckna som varande av teknisk natur. Utskottet finner dockanledning att göra följande kommentarer i anledning av dessaförslag:Suveränitetsstödet till utgör enligt utskottetsuppfattning en viktig beståndsdel i det totala samarbetet medländerna i . Stödets närmare utformningdiskuteras även senare i betänkandet (avsnitt 2. Samarbetsformeroch samarbetskanaler). Utskottet anser att stödet, inte minsteffektivitetsmässigt, sannolikt skulle förlora på att brytas utur G-anslaget. Stödformen är dessutom till sin karaktär avövergående natur. De baltiska staterna är suveräna. Stödetsyftar till att stärka och befästa denna suveränitet genom attbidra till effektivare kontroll av de egna gränserna ochterritoriet. Avvecklingen, , av denna stödform kommerdärför också att fungera som en viktig svensk säkerhetspolitiskmarkering.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion U808 (s)yrkandena 9--13.Vad gäller de s.k. klimatpropositionsmedlen, som återfinnsunder tolfte och fjortonde huvudtitlarna, delar utskottetregeringens uppfattning att de alltjämt bör hållas åtskilda fråndet övriga östsamarbetet. Detta miljöbistånd bör inte konkurreramed annat bistånd till länderna i . Trotsden ökande medvetenheten i dessa länder om miljöfrågornas storabetydelse, visar erfarenheten att många av de instanser, medvilka dialogen om samarbetsinsatsernas prioritering förs, intealltid ger miljöprojekt den uppmärksamhet som vore önskvärd ursvensk synvinkel. Med tanke på den särskilda vikt fästervid förbättringar av miljön i närområdet, är det enligtutskottets uppfattning angeläget att det finns anslag varsanvändning i högre grad kan styras av detta svenska intresse.Utskottet utgår från att samordning sker med de insatser påmiljöområdet som äger rum inom det ordinarie östsamarbetets ram.Därmed avstyrker utskottet motion U808 (s) yrkande 8.En tanke som genomsyrar det svenska östsamarbetet är attinsatserna skall kunna bidra till den långsiktiga utvecklingen ide central- och östeuropeiska länderna. Utskottet har mot dennabakgrund tidigare (bet. 1992/93:UU16), som också påpekas ipropositionen, framhållit att en fortsättning av samarbetet tersig både nödvändig och önskvärd. Utskottet välkomnar därförregeringens avsikt att inför /96 återkomma tillriksdagen med förslag om ett nytt program för fortsatt samarbetemed länderna i Central- och Östeuropa.Underlaget för ett beslut om fortsatt samarbete med Central-och bör enligt utskottets uppfattning inkludera enkartläggning av det hittillsvarande samarbetet. I fleramotioner, bl.a. U808 (s), U806 (c) och U810 (kds), framhållsbetydelsen av samordning och utvärdering av östsamarbetet föratt biståndet skall bli överblickbart och effektivt. Utskottetnoterar att och analys inombiståndsområdet (UD 1992:06) fåtttilläggsdirektiv för ett uppdrag innefattande en utvärdering avhela det bilaterala östsamarbetet. I uppdraget ingår enkartläggning av de insatser som gjorts, samt en utvärdering avderas ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet. Omfattningen avupphandling i och andra former av återflöde kommer ocksåatt belysas. Arbetet kommer att redovisas i form av delrapportersamt en slutrapport som skall avlämnas senast den 1 december1994. Även de förslag som den av regeringen tillsattaBiståndsförvaltningsutredningen (UD 1993:04) kommer attframlägga, kan få betydelse för det förslag till fortsattsamarbete med som avses framläggas våren1995. Det är utskottets uppfattning att eventuella störreförändringar i östsamarbetets organisation lämpligen tordeaktualiseras i anslutning till att beslut fattas om enfortsättning av det pågående samarbetet.Vad gäller budgetredovisningen i övrigt -- en fråga somsärskilt tas upp i motionerna U806 (c) och U808 (s) -- fårutskottet erinra om att huvuddelen av östsamarbetsanslagetkanaliseras till de myndigheter som handhar de verkställandeuppgifterna. Dessa initierar själva eller insamlarprojektförslag och bedömer dessa i enlighet med sina allmännainstruktioner och regleringsbrevets anvisningar.Medelsanvändningen redovisas, enligt vad utskottet inhämtat,kvartalsvis till som gör sammanställningarav utfallet såväl myndighetsvis som avseende det totalaanslaget. Även om särskilda land- eller sektorsramar saknas föröstsamarbetet, görs regelbundna redovisningar av den faktiskafördelningen per samarbetsland och för vissa nyckelsektorer.Uppgifterna vidarebefordras bl.a. till och G 24:sdatabaser, vilka i sin tur sammanställer material från allagivarländer.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U806 (c)yrkande 3, U808 (s) yrkande 1 samt U810 (kds) som besvarade.Utskottet har tidigare framhållit vikten av attöstsamarbetet utformas på ett sådant sätt att det motsvararmottagarländernas behov och egna prioriteringar. Det hindrarinte att det också kan behövas insatser som är av intresse försåväl mottagarländerna som . Utskottet vidhåller dennasyn. De prioriteringar som förordas i flertalet motioner avvikerenligt utskottets uppfattning inte i något väsentligt avseendefrån de grundläggande målsättningarna för den svenskaöstsamarbetspolitiken. Detta gäller även de särskildainsatsområden som tas upp i flera motioner.I motion U808 (s) nämns bl.a. kärnsäkerhet, energiförsörjningoch småföretagsamhet. Insatser på dessa områden ingår bl.a. i deprogram som (), (), och SwedeCorp erhållit medelför. Vad gäller den sociala dimensionen av utvecklingen iCentral- och -- en fråga som också tas upp i motionU808 (s) -- framhålls bl.a. i propositionen att "det är ettsvenskt intresse att lindra negativa effekter avstrukturanpassningen och därigenom undvika att utvecklingen ivårt närområde leder till bestående social oro". Inom ramen förde begränsade resurser som står till förfogande skerkunskapsöverföringen, när det gäller den sociala sektorn, iväsentlig utsträckning genom enskilda organisationersverksamhet.