bet · GI01LU1 · 1994-11-15 00:00:00 — Bestämmelsens syfte varoch är att finansbolagen skall kunna få till stånd en oberoendefinansiering av sin verksamhet (jfr prop 1990/91:154).Möjligheten och rättigheten till refinansiering på detta sätt,som bl.a. omfattade såväl bostadsinstitutens som finansbolagensverksamhet, överfördes därefter till kreditmarknadsbolagslagen.Genom regeringens och förslag till lag omändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 1 kap 4 § förvägraskreditmarknadsbolagen att använda sig av en kodifierad rättighetsåvida de inte ombildas till publika bolag. FinansbolagensFörening finner anmärkningsvärt att lagstiftaren på detta sättförst tillskriver kreditmarknadsbolagen en rättighet för attdärefter ändra förutsättningarna för dess utnyttjande.Av propositionen och betänkande (s 75 respektives 10) kan utläsas att gränsen mellan de båda bolagskategoriernabör dras på ett sådant sätt att reglerna för de publika bolageni allmänhet kommer att gälla för större företag med storägarspridning.Med andra ord är ägandestrukturen i företagen av avsevärdbetydelse för kategoritillhörighet. Emellertid har flertalet avde allra största kreditmarknadsbolagen på marknadenförhållandevis små ägarkretsar, i vissa fall endast ett fåtalägare varav en är dominerande. Så är exempelvis falletbeträffande , ABB och TelefinansAB. För att sådana bolag skall få emittera obligationer måste desåledes byta från en bolagskategori, vilken företrädesvis äravsedd för bolag med begränsat antal delägare, till den kategorisom avser bolag med stor ägarspridning.Det kan inte vara rimligt att sådana bolag som därtill ärkreditinstitut som lyder under särskild tillsyn och är föremålför särskild reglering skall behöva bli publika bolag för attkunna använda sig av denna kodifierade rättighet. Mot bakgrundav att vare sig eller ett medlemskap i medförnågon formell skyldighet för att införa en ytterligarebolagsform anser föreningen att det inte föreligger hinder motatt medge vissa undantag från principen om att endast publikabolag skall ha möjlighet till kapitalanskaffning genom att vändasig till allmänheten.Föreningen instämmer i att behovet av särskilda reglerbeträffande bolagets ledning och organisation kan vara större ifråga om större bolag med vid ägarspridning. Föreningen kan dockinte finna något som helst samband mellan ett sådant behov ochett kreditmarknadsbolags rätt att ge ut obligationer för sinrefinansiering.Som ovan anförts är det ägandestrukturen i bolaget som är avavgörande betydelse för kategoritillhörighet. Av vad anledningföranleder detta särskilda regler beträffandeobligationsutgivning?Mot bakgrund av ovanstående förordar föreningen en ordning medinnebörden att aktiebolag som omfattas av särskild tillsyn,t.ex. enligt lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag (se även 3§ kreditmarknadsbolagslagen), skall undantas från kravet på attbyta bolagskategori för att kunna låna upp kapital på ovanbeskrivet sätt, dvs valet av bolagskategori skall av detta skälankomma på sådant aktiebolag inte på lagstiftaren.För att möjliggöra detta förutsätts att regeringens ochLagutskottets förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) omarbetas i berörda delar. Förslagsvis sker dettagenom att författningsförslagets 1 kap 4 § ges ändrad lydelse.Detta låter sig endera göras genom att lokutionen "...skuldebrev eller" utmönstras ur lagförslaget. Härigenom undantasemission av obligationer och paragrafens lydelse omfattar endastsådana värdepapper som direkt eller indirekt knyter an tillägandet av bolaget. Således skulle lagstiftarens intentioner attskapa särregler för aktiebolag med stor ägarspridning uppfyllas.Alternativt intas ett femte stycke vari anges att aktiebolagsom är föremål för särskild tillsyn och har en lagligen regleradrättighet att utge skuldebrev skall kunna gör detta även iegenskap av privat aktiebolag.Finansbolagens Förening hemställer således om att Lagutskottetutreder förutsättningarna för ändring av föreliggande förslagavseende aktiebolagslagen samt presenterar nyttförfattningsförslag i enlighet med vad som ovan anförts.Föreningen ställningstagandeFAR avstår från att yttra sig.Företagarnas , Svensk Handeloch KöpmannaförbundSammanfattningOrganisationernas uppfattning är att inte någon avaktiebolagskategorierna skall behöva ha någon tilläggsbeteckningi firman. Uppfattningen baseras på en såväl formell som enteleologisk tolkning, dvs tolkning utifrån det övergripandesyftet, av direktiven.De företag som genom tilläggsbeteckning i firman önska spridakännedom om att bolagets aktier spritts bland allmänheten böristället erbjudas en frivillig möjlighet att göra detta.1. Frågan om båda eller endast endera av bolagskategoriernaskall ha tilläggsbeteckningKravet på att namnet skall innehålla eller åtföljas av enbeteckning som skiljer sig från den som föreskrivs för andrabolagsformer framgår av andra bolagsdirektivet, det s kkapitaldirektivet. Detta direktiv gäller för publika bolag meninte för privata bolag. Vidare riktas direktivet uttryckligenmot bolagsformer, inte företagsformer eller kategorier av bolag.Sverige kan följaktligen inte anses bryta mot direktivet om vilåter samtliga aktiebolag behålla nuvarande firma utan krav påtilläggsbeteckning.Inledningsvis är det värt notera att skillnaderna mellan denya aktiebolagskategorierna inte anses bli större än att deassociationsrättsliga reglerna för dessa bolag kan rymmas inomen och samma lagstiftning. Detta förhållande antas följaktligeninte försvåra för den som söker information om vilka regler somgäller för båda de nya bolagskategorierna. Tilläggsbeteckningarunderlättar heller inte för dem som önskar information om ettaktiebolag. För båda de nya aktiebolagskategorierna gäller attoffentliga upplysningar tillhandahålls av PRV med hjälp avbolagets organisationsnummer från ett och samma register,aktiebolagsregistret. Det är i den identiteten bolagets "akt"finns registrerad. Någon risk för att personer av olikanationaliteter som söker information på grund av avsaknad avtilläggsbeteckning ska komma orsakas rättsförluster ellerolägenheter finns således inte.Inte heller för investerare och analytiker finns något behovsom motiverar att olika tilläggsbeteckningar tvångsvis införs.Att tydlighet skulle kräva tilläggsbeteckningar bör således intekunna hävdas. Frågan om tilläggsbeteckning får därför i förstahand anses vara av status- och imagehöjande karaktär för vissabolag.Andemeningen i EUs direktiv måste rimligen vara att underlättaför företag och investerare att mötas. Är informationen värd attlämna genom tilläggsbeteckning, på brevpapper m m kommer det attske frivilligt.De företag som genom tilläggsbeteckning i firman önskar spridakännedom om att bolagets aktier spritts bland allmänheten bördärför erbjudas en frivillig möjlighet att göra detta.Det förhållandet att bolagskategorierna inte kommer attuppfattas som olika bolagsformer styrks av att det i förslagettill "Lag om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridandeomstruktureringar inom EG", SOU 1994:100, med bolag enligtlegaldefinitionen avses svenskt aktiebolag m m. Inte heller iförfattningskommentaren omtalas kategorierna utan endastbenämningen aktiebolag används. Eftersom lagförslaget ävenbehandlar fusioner får det antas att utredningen kommit ikontakt med arbete.SkälSkälen till att inte någon av de nya bolagskategorierna skalltvingas att till sin nuvarande firma lägga en tilläggsbeteckningeller byta förkortning är flera.Firman, vilken ofta innehåller ordet aktiebolag ellerförkortningen AB, är inte sällan en del av företagets logotyp.Den är därmed väl inarbetad och noga vald. Logotypenrepresenterar därigenom också ett stort ekonomiskt värde.Tvingas bolag ta fram en ny sådan är det en onödig kostnad somföretagen inte uppfattar medför något positivt för dem ellerderas intressenter.Beteckningen "AB" är praktisk och väl känd. Särskilt förfamiljeföretag, vilka i allmänhet är mindre bolag, ärfirmanamnet bärare av tradition och stolthet. Även dessa skulletvingas ändra firma om båda bolagskategorierna skall ha entilläggsbeteckning.Skyltar, som även de ofta innehåller ordet aktiebolag ellerförkortningen AB, måste sannolikt bytas för att dessa inte skallanses vilseledande eller missförstånd skall kunna uppkomma. Ävendet är en onödig kostnad som inte medför något positivt förbolagen.Samtliga aktiebolags bolagsordning måste ändras.Någon praktisk skillnad i omsättningsbarhet för privata bolagsaktier uppkommer inte i och med uppdelningen i två kategorier.Endast ett fåtal bolags aktier, förutom de som handlas med påfondbörsen, omsätts bland allmänheten. Vilka dessa ärtorde inte hos någon behöva råda något tvivel om.I frågan om kostnader bör erinras om att även lagrådetsärskilt påpekade att "en ändring av tryck på brevpapper intesällan kan medföra betydande besvär eller kostnader". Därför bören tidsbegränsad övergångsbestämmelse övervägas.Några missförhållanden har inte visats föreligga eller ensantytts, i vart fall inte som berör de privata bolagen.Frågan berör enligt PRV cirka 296 000 aktiebolag. Betydligtfärre än 1 000 av dessa kan förväntas bli publika. Det är dessasom har intresse av att söka sprida sina aktier tillallmänheten. Övriga 295 000 aktiebolag kan förväntas bli privatabolag. Varken dessa bolag eller deras intressenter kan, som ovanredovisats, förväntas ha någon nytta av en tilläggsbeteckning.Tvärtom orsakas de privata bolagen betydande kostnader som intekan anses motiverade av att vissa större bolag genom firmanönskar informera om att de bytt kategori och vänder sig tillallmänheten för att söka riskkapital. Andra informationskanalerfinns att tillgå för detta ändamål som inte berör övriga bolag.Anses bolagskategorierna tvångsvis behövas skiljas åt kan deti så fall ske genom ett tillägg till organisationsnumret. Såhar, enligt uppgift, frågan om redovisning av moms hanterats.Avslutningsvis bör erinras om att det finska förslaget i sammafråga som innebär att bolag som önskar bli publika i så fallanvänder tilläggsbeteckningen PAB alltjämt ligger kvar.Förslaget har inte mött några invändningar från näringslivet ochanses, enligt uppgift från finska ,okontroversiellt. Övriga bolag, de privata, behåller"aktiebolag".Med hänvisning till inställningen i huvudfrågan avstårorganisationerna från att yttra sig i frågan om hurtilläggsbeteckningarna lämpligen bör utformas under olikaförutsättningar.IkraftträdandeDet synes orealistiskt att anta att företagen kan uppfyllalagens krav efter att beslut omändringarna först skall fattas av . En övergångsperiodbör därför medges om . Detta har även, som nämnts,påpekats av lagrådet.Stockholms Fondbörs ABEnligt Fondbörsens uppfattning är det väl förenligt med detaktuella EG-direktivet att endast en av de bådabolagskategorierna erhåller en tilläggsbeteckning. Fondbörsenföreslår därför att de svenska lagreglerna utformas i enlighetdärmed.Frågan om vilken kategori som lämpligen bör få entilläggsbeteckning och den närmare utformningen av denna liggerenligt Fondbörsens mening vid sidan av de intressen börsen haratt bevaka. Fondbörsen avstår därför från att yttra sig i dennadel.Svenska Fondhandlareföreningen och Svenska BankföreningenFöreningarna anser det opåkallat att beteckningarna för debåda bolagsformerna måste tas med i firma resp förkortningar förde båda bolagskategorierna. Rättslikheten inom t ex den nordiskaaktiebolagsrätten borde enligt föreningarnas uppfattning intedrivas så långt att detta krav på ganska otympliga förkortningarvidhålls. Man kan lätt konstatera att de mycket likalydandeförkortningarna prb och pub kan förväxlas. Det borde enligtföreningarna vara tillräckligt att det av enderabolagskategoriens firma resp förkortning framgår desskategoritillhörighet medan den andra bolagsformen borde fåbetecknas med den enkla beteckningen aktiebolag.Föreningarna var således inne på samma slag av lösningar somIndustriförbundet och lagt framför utskottet, dock utan att då ange vilkendera bolagsformen somskulle tvingas komplettera sin firmabeteckning med förkortningenresp vilken som skulle kunna undvara detta.Till den i yttrandet över aktiebolagskommitténs betänkandeframförda uppfattningen kan nu läggas att föreningarna alltjämtanser att endast en av bolagsformerna bör tvingas ha enförkortning i sin firma och att det bör gälla för de privataaktiebolagen. Visserligen kommer dessa att bli antalsmässigtlångt flera, men det är beträffande denna typ av bolag som olikabegränsningar gäller, t ex rätten att utnyttja kapitalmarknadenför kapitalanskaffning. Det är därför beträffande dessa bolagsom en "varningssignal" bestående i en förkortning kan varamotiverad. Till detta kommer att de publika bolagen i många fallhar internationellt inarbetade firmabeteckningar, varför det kanmedföra problem att ändra dessa.Föreningarna instämmer således i vad i dennadel anfört i skrivelse till lagutskottet ,liksom också i övrigt i vad förbundet anfört i skrivelsen.När endast tilläggsbeteckning beträffande en bolagskategoriskall förekomma behöver man inte längre vara bunden tillförkortningen priv utan skulle kunna tillåta en enklareförkortning, varvid det borde kunna stå ett berört bolag frittatt välja förkortningen PAB eller AB pr.Om de publika bolagen trots det sagda kommer att nödgas ha entilläggsbeteckning i firman bör man välja en förkortning som ärneutral och som inte kan ge upphov till associationer av någotslag. Av detta skäl anser föreningarna att i så fallförkortningen pbl bör användas i stället för pub.För att underlätta för bolagen att tillföra en beteckning tillsin firma bör det övervägas om det vore möjligt att PRV medautomatik tillför en sådan. Under alla förhållanden måstesjälvklart avgiften hos PRV för handläggning av registerändringav detta slag slopas.Svenska KommunförbundetSvenska Kommunförbundet finner det ändamålsenligt och lämpligtatt aktiebolagen indelas i två kategorier. Vi anser emellertidatt beteckningarna publika och privata aktiebolag -- som hämtatsfrån lagstiftningen i -- i grunden är missvisandeoch ägnade att leda till missförstånd. Adjektivet "publik"används inte i dagligt tal. Ordet betyder "offentlig" eller"allmän". Begreppet leder lätt tankarna till "det allmänna" --dvs. stat och kommun -- , vilket uppenbarligen inte varitavsikten med lagförslaget. I juridiskt språkbruk brukar mandessutom med publik egendom avse egendom, vars begagnandeprincipiellt är öppet för allmänheten (se , Allmänförvaltningsrätt, 1955, sid 33). Även beteckningen "privat" ärvilseledande, eftersom den absoluta merparten av alla offentligtägda företag kommer att hänföras till denna kategori. Förallmänheten kommer det att framstå som egendomligt attexempelvis det av kommunen helägda bostadsföretaget skall haordet "privat" i sin firma. De kontakter vi har haft medkommuner och kommunala företag i anledning av propositionenpekar också entydigt på att risken för missförstånd är stor. Viär således av uppfattningen att utgångspunkten bör vara attfinna andra benämningar än de av beslutade för de bådabolagskategorierna.Svenska Kommunförbundet övergår så till de frågeställningarsom lagutskottet särskilt begärt att få belysta.Svenska Kommunförbundet anser det lämpligaste vara att endastde privata aktiebolagen åsätts tilläggsbeteckning.I artikel 1 i EG:s andra bolagsdirektiv, vilket enbart gällerför motsvarigheten till publika aktiebolag, anges följande:"Namnet på ett sådant bolag skall innehålla eller åtföljas av enbeteckning som skiljer sig från den för andra bolagsformer." Vifinner att direktivets krav bör vara uppfyllda om endast deprivata aktiebolagen får tilläggsbeteckning. Genom att depublika aktiebolagen då saknar tilläggsbeteckning skiljer de sigfrån de privata. Genom att kalla dessa bolag enbart för"aktiebolagAktiengesellschaft" och "sociéte anonyme" används för attbeteckna den större aktiebolagskategorin.Som redan framkommit, förordar attenbart de privata aktiebolagen åsätts tilläggsbeteckning.Eftersom ordet "privat" kan leda till missförstånd, föreslår vii enlighet med vad tidigareföreslagit i stället benämningen "begränsat" aktiebolag medförkortningen "begr". Den större aktiebolagskategorin skullesåledes benämnas "aktiebolagbegränsat aktiebolag". Behålls benämningen "privat" börförkortningen vara "pr".Svenska Kommunförbundet har i övrigt ingen erinran motförslaget.Svenska Revisorsamfundet SRSRevisorsamfundet anser att båda bolagskategorierna bör hatilläggsbeteckning i den mån det är nödvändigt att alls hatilläggsbeteckningar. Regeringens överväganden i prop1993/94:196 (avsnitt 5.3) om tilläggsbeteckningar tillstyrks iallt väsentligt av revisorsamfundet, frågan om benämningarbehandlas i det följande.Härutöver vill revisorsamfundet anföra följande med anledningav vad som främst anförs i de remitterade skrivelserna.Ändringarna i aktiebolagslagen innebär att en kategoriindelningav aktiebolagen införs, starka skäl kan anföras för att dettabör komma till uttryck i bolagets firma. Med hänsyn till de skälsom anförs av såväl som m.fl. organisationer mot att någon av formernaskall ha tilläggsformer anser revisorsamfundet att det kanfinnas skäl att överväga om kategoriindelningen behöver kommatill uttryck i bolagets firma, en möjlighet skulle kunna varaatt knyta tilläggsbeteckningen till bolagetsregistreringsnummer.Däremot anser revisorsamfundet inte att någon avorganisationerna anfört tillräckliga skäl för att enbart den enakategorin skall ha tilläggsbeteckning. Tvärtom har en sådanordning betydande nackdelar. Genom att valt att införaen kategoriindelning och inte två bolagsformer är det tydligareom kategoritillhörigheten anges för båda formerna, detta harsärskild betydelse internationellt för att undvika förväxlingarmed förhållandena i de länder som valt att införa tvåbolagsformer (t.ex. , och ). Denomständighet att valt endast ha tilläggsbeteckning påpublika bolag utgör dessutom ett starkt skäl mot att endast hatilläggsbeteckningar på privata bolag som Industriförbundetförordar. Härtill kommer de praktiska konsekvenserna av atttilläggsbeteckningarna åtminstone i dagligt tal torde komma attutelämnas i viss utsträckning. Om endast en form hartilläggsbeteckning innebär detta en större risk för förväxlingarän om båda har det eftersom det i det senare fallet klartframgår att firman inte har angetts fullständigt.Revisorsamfundet delar dock organisationernas uppfattning attövergångstiden i förslaget inte är tillräcklig för att undvikamerkostnader och byråkratiskt krångel för företagen. Med hänsynhärtill förordar revisorsamfundet att företagen under enförhållandevis lång övergångstid skall kunna använda den gamlafirman för att på så sätt kunna undvika kostnader för nytryck avtrycksaker, brevpapper och dylikt.Revisorsamfundet anser att regeringens förslag tillbenämningar är väl avvägda. Mot bakgrund av att valt attföreslå tillägget "offentlig" för de publika bolagen finnsanledning att överväga en ändrad tilläggsbeteckningen frånpublik till offentliga. Ytterligare ett skäl skulle kunna varaatt det härigenom blir enklare att finna adekvata förkortningarsom särskiljer tilläggen. Revisorsamfundet anser dock inte attskälen är så starka att en ändring av tilläggsbeteckningen ärnödvändig.När det gäller förkortningar anser revisorsamfundet att detväsentliga är att "AB" ingår i förkortningen med tillägg förnågra bokstäver för att ange tilläggsform. När det gäller deföreslagna tilläggen anser revisorsamfundet på de skälIndustriförbundet anger att "pr" bör användas framför "priv".Sveriges advokatsamfund1. Tilläggsbeteckning för båda eller endast endera avbolagskategoriernaSamfundet anser att aktiebolagslagen skall föreskrivatilläggsbeteckning endast för publika aktiebolag.Enligt samfundets mening överensstämmer detta bäst medinnehållet i artikel 1. i EGs andra bolagsdirektiv. Den nämdaartikeln -- liksom hela andra direktivet -- gäller för publikabolag men inte för den bolagskategori som i propositionenbenämns privata aktiebolag. Det är i och för sig tillräckligtatt endast s k publika aktiebolag i sin firma har beteckning somskiljer dem från andra bolagsformer.Det förhållandet att de publika aktiebolagen är de som fårsöka sprida sina aktier m m till allmänheten och över huvudsöka erhålla riskkapital etc hos allmänheten, har betydelse förfrågan om krav på tilläggsbeteckning. Även det förhållandet attde aktiebolag som har ett aktiekapital över500.000 kr utgör knappt 20.000 medan antalet övriga aktiebolaguppgår till omkring 260.000 bör tillmätas vikt vid bedömningenav om tilläggsbeteckning skall anges för bara den ena avbolagskategorierna eller för dem båda. Även kostnadsskäl talarför att tilläggsbeteckning föreskrivs endast för den enabolagskategorin. Då antalet publika bolag kommer att blibetydligt lägre än antalet privata bolag är det alltså ocksåfrån ekonomisk synpunkt rimligast att krav på tilläggsbeteckningföreskrivs endast för de publika bolagen.Samfundet har alltså samma principiella uppfattning i dennafråga som samfundet angett redan vid sitt yttrande överaktiebolagskommitténs förslag. (Yttrandet bifogas. )I propositionen anges (sid 77): "Regeringen anser detöverhuvudtaget vara mycket angeläget att bolagens beteckningarpå ett tydligt sätt ger uttryck för vilken kategori det enskildabolaget tillhör. En ordning där endast bolag av den enakategorin åsätts en särskild beteckning, medan bolag i den andrakategorin benämns enbart "aktiebolag" kan inte anses uppfyllakravet på tydlighet. En sådan ordning skulle dessutom på ettolyckligt sätt ge begreppet "aktiebolag" en dubbel betydelse. Ivissa sammanhang skulle det sålunda beteckna enbart bolag i denena kategorin och i andra sammanhang skulle det utgöra ensammanfattande benämning på bolag i båda kategorierna.Till detta vill samfundet anföra följande.Inledningsvis kan konstateras att vi i förvissa bolag, nämligen handelsbolag, har den ordning sompropositionen vill undvika. "Handelsbolag" är den i laggivna beteckningen på dels kommanditbolag, delshandelsbolag som inte är kommanditbolag. Begreppet"handelsbolag" har således en dubbel betydelse, syftande på tvåolika kategorier bolag. har sig bekant hardenna ordning inte vållat några påtagliga besvär i det praktiskalivet.Så långt frågan om att begreppet har en dubbel betydelse.Nästa fråga är om det är påtagliga nackdelar med att detdubbeltydiga begreppet kan finnas i båda bolagskategoriersfirma, men i den ena utan tillägg. Så kan, åtminstoneteoretiskt, fallet vara med handelsbolagen. Man kan nämligentänka sig att ett kommanditbolag i sin firma har, utöver ordet"kommanditbolag". Detta skulle knappastkunna anses vilseledande, eftersom bolaget ju, enligt lagensbeteckning, är ett handelsbolag. torde detta emellertid varaovanligt, om det ens förekommer, och några säkra slutsatserhärav kan därför knappast dragas.Emellertid menar samfundet att i propositionen överskattasbetydelsen av tydlighet i firmabeteckningar när där framhållsatt envar av kategorierna av aktiebolag skall ha entilläggsbeteckning. Den viktigaste upplysningen firman anger äratt bolaget är ett aktiebolag; med allt vad det innebär omansvar för skulder etc. De skillnader som skulle finnas mellanett publikt aktiebolag och ett privat aktiebolag är inte av denarten att det har någon betydelse i de vanligaste förekommandeaffärskontakter (eller andra kontakter) utomstående, dvsfirmaläsaren, har med ett aktiebolag. De situationer, därskillnaderna har betydelse, torde vara så speciella attfirmaläsare som är involverade i dessa situationer får förväntasha kapacitet att komma ihåg att ett aktiebolag som inte harnågon tilläggsbeteckning är ett privat aktiebolag.I ett avseende skulle man kunna tänka sig att skillnaden harbetydelse i även vanliga affärskontakter, nämligen skillnaden ilägsta aktiekapital. Tilläggsbeteckningen "privat" eller"(priv)" skulle då utgöra en varningssignal: "OBS! Dettaaktiebolags lägsta aktiekapital kan vara endast ! "Samfundets erfarenhet av det praktiska affärslivet föranlederemellertid antagandet att de problem som kan uppstå pga att ettaktiebolag har endast i aktiekapital, inteundanröjs av tilläggsbeteckningen "(priv)".