bet · GH01TU24 · 1994-03-29 00:00:00 — Projekten skall före genomförandet prövaspå sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning.Regeringen anmäler att man avser att noga följa att deuppställda miljöpolitiska målen uppfylls.Garantierna omfattar, utöver byggkostnaden, även vad somhittills lånats upp för förberedelser av vissa vägprojekt iStockholms län m.m. Därutöver omfattar den statliga lånegarantinräntekostnader för upptagna lån samt behov av justeringar förprisökningarna i samhället.Regeringen avser att inför /96 återkomma tillriksdagen med ett förslag till lag om vägtullar i Stockholmslän. kommer då även att få möjlighet att ta ställningtill ytterligare lånegarantier.Det samlade ansvaret för projektet åvilar staten genomVägverket. För att hålla isär projektet från Vägverketsanslagsfinansierade del har ett särskilt bolag bildats,. Bolagets verksamhet är renodlad till attomfatta upptagande av lån och ekonomisk kontroll av projektet.De lån som tar upp vidareförmedlas tillVägverket för att finansiera förberedelser och utbyggnad avlederna. kommer således att dels ha en skuldi förhållande till sina långivare, dels en fordran i förhållandetill . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att denbemyndigas att låta sätta sig i skuld för de lån somtas upp för att finansiera förberedelser och utbyggnader av deprojekt som omfattas av bemyndigande attteckna statlig borgen.Riksdagen har medgivit att statliga medel skall kunnautbetalas till kollektivtrafikinvesteringarna underförutsättning att syftet med uppgörelsen kan uppnås i sinahuvuddrag. Det ankommer på regeringen att svara förmedelsprövningen. Regeringen har givit tillstånd till attanvända en betydande del av de anvisade statliga medlen för attbygga ut kollektivtrafiken i . Ett villkor förmedelsutbetalningen har varit att syftet medDennisöverenskommelsen uppfylls i sina huvuddrag. Regeringenföreslår att när byggandet av de vägprojekt som omfattas avpropositionen har påbörjats skall statens regressrätt gentemotregionen och kommunerna av kollektivtrafikinvesteringarna om 3,5miljarder kronor i sin helhet anses förverkad. Staten skallsålunda inte kunna kräva tillbaka bidragen när dessa vägprojektpåbörjats.3.2 MotionsförslagTvå motioner har väckts som understrykerDennisöverenskommelsens stora betydelse och som framhåller attutbyggnaden bör betraktas som en sammanhängande helhet.I motion T34 (m) anges att har storbetydelse för sysselsättningen, miljön, samhällsekonomin ochtrafiksäkerheten. Vidare framhålls att uppgörelsen krävdekompromissvilja. Slutresultatet av förhandlingarna innebardärför att de olika parterna fick ge och ta. En viktig del avöverenskommelsen var vägsatsningarna i form av bl.a. denkompletta ringen runt . Motionärernaframhåller mot denna bakgrund att samtliga delförslag iDennisöverenskommelsen bör genomföras i ett sammanhang.I motion T213 (s) konstateras att framtidatrafikproblem knappast kan lösas utan samverkan och samordningmed andra regioner och med olika statliga organ. Uppgörelseninnebar att den mångåriga handlingsförlamning som legat som endöd hand över hela regionens trafiksatsningar hävdes. I motionenåberopas den miljökonsekvensutredning som iStockholm gjort och som visar att ett fullföljande avDennisuppgörelsen skulle få stora positiva effekter, framförallt för innerstaden men också för länet som helhet. Enligtmotionen är det därför djupt beklagligt att regeringen inteklarar av att hantera som en helhet utanstyckar upp den i smådelar. Vidare anges att i ettstorstadsområde som måste trafiken styras medhjälp av regleringar och ekonomiska styråtgärder för att minskamiljöskadorna. Men även med detta synsätt kommer ett stort antalfordon att belasta våra vägar och gator. Det är då av störstavikt att minimera utsläpp och buller från personbilar, bussar,lastbilar och andra fordon. Det är exempelvis viktigt att redannu arbeta fram metoder och program för kollektivtrafiken efterDennisöverenskommelsens genomförande.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att trafik- ochmiljösituationen i förbättras. För dettakrävs långsiktiga beslut om investeringar och andra åtgärder.Samtidigt är det viktigt att planerade insatser successivt följsupp. riksdagsbeslut förutsattes att regeringen förriksdagen skulle redovisa hur arbetet medöverenskommelserna utvecklas. Enligt de riktlinjer som lagtsfast för den statliga garantigivningen gäller vidare attgarantier bör underkastas samma restriktiva prövning som gällerför vanliga utgiftsåtaganden. Med tanke på den osäkerhet somfinns på såväl utgifts- som intäktssidan förutsattes attriksdagen genom den begärda redovisningen gavs möjlighet attnoggrant följa ekonomin för utbyggnaden av trafiksystemet iStockholmsregionen.Utskottet ställer sig mot denna bakgrund bakom regeringensförslag om sammanlagt högst i statligalånegarantier för att fortsätta förberedelserna och utbyggnadenav vissa vägprojekt i enligt den s.k.Dennisöverenskommelsen. Utskottet tillstyrker även regeringensövriga förslag om jämkning av lånegarantierna, Vägverketsskuldsättning och vad som anförts om utbetalning av medel förutbyggnad av kollektivtrafikens infrastruktur i län.Riksdagen kommer senare att få ta ställning till frågan omytterligare lånegarantier. Av det anförda följer att motionernainte påkallar någon åtgärd från sida, varför deavstyrks i nu behandlad del.4 Vägtullarnas utformning4.1 Regeringens förslagRegeringen avser att återkomma till under våren 1995med förslag till lagstiftning om vägtullar. kommerVägverket i samarbete med berörda kommuner att fortsättaförberedelserna med vägtullssystemet. Regeringen avser samtidigtatt tillsätta en utredare. Utredaren skall värdera det underlagom vägtullarnas utformning som har tagits fram och somväntas komma fram . Utredaren skallockså redovisa förslag till lagstiftning och föreslå etttekniskt system för vägtullarna.Vägtullarna skall enligt propositionen läggas på en sådannivå att intäkterna på goda grunder kan beräknas räcka tillväginvesteringar och kostnader för vägtullssystemet enligtDennisöverenskommelsen. Vägtullarna skall vidare täckakostnaderna för informationsverksamhet, drift och underhåll avde nya vägarna samt sådana investeringar som bidrar till attmiljöåtgärder i och övriga väganknutnainvesteringar kan genomföras.4.2 MotionsförslagI motion T30 (fp) konstateras att bilavgiftssystemet är dendel av överenskommelsen som har den största styrande effekten påtrafiken. Det är därför angeläget att bilavgifterna utformas såatt de, inom ramen för en trygg finansiering, även ger bästaresultat för miljön. Utredaren bör ges i uppdrag att pröva valetav avgiftssystem, då dess utformning sannolikt har vida störrebetydelse för miljön än en avgiftsdifferentiering. Valet avsystem anges till stor del vara betingat av tillgänglig teknik.Det framhålls dock att utvecklingen går fort på detta område. Iuppgörelsen står bl.a. att den tekniska utvecklingen "kan ledatill att andra avgiftsalternativ kan bli aktuella". Motionärenanger att sådana alternativ bör studeras av utredaren så attDennisöverenskommelsens miljöprofil kan förbättras.I motion A455 (fp) anförs att det är angeläget att regeringensnarast möjligt föreslår den ändrade lagstiftning somerfordras. I enlighet med överenskommelsen bör lagstiftningenmedge att avgifterna används för att styra trafiken och uppnåmiljövinster. Avgifterna bör vidare differentieras med hänsyntill exempelvis fordonstyngd och utrustning för avgasrening.Riksdagen bör vidare uttala att mervärdesskatt på vägavgifterinte bör utgå eller att den till fullo kompenseras genom bidragtill projektens genomförande.I motion A453 (v) framhålls att kommunerna bör få möjlighetatt själva fatta beslut om vägtullar och att intäkterna fråndessa oavkortat bör gå till kollektivtrafikens utbyggnad. Vidarepåtalas behovet av en skyndsam upprustning och ombyggnad avSlussen i . Utgångspunkten för upprustningen bör varaatt och är riksangelägenheter som börförbehållas fotgängare, småbåtstrafik samt cykel- ochkollektivtrafikresenärer. Kostnaden för den nödvändigarenoveringen av beräknas uppgå till ca 1 miljard kronoroch föreslås delas mellan t.ex. berörda kommuner och staten.Finansieringen anges kunna ske med intäkter från de planeradebiltullarna.4.3 yttrandeSkatteutskottet anger i sitt yttrande att vägtullar med denutformning som beskrivs i propositionen närmast har karaktär avskatt (1993/94:SkU4y). förutsätter att utredarengör en analys och bedömning av vägtullens rättsliga karaktär.Skatteutskottet förutsätter även att utredaren går igenom deandra frågor inom övrig beskattning som man måste ta ställningtill vid införandet av de planerade vägtullarna. Skatteutskottettänker bl.a. på frågan om moms skall utgå på tullen samt frågorom avdragsrätt och -- om arbetsgivaren betalar tullen --eventuell förmånsbeskattning vid inkomstbeskattningen. Även deexekutionsrättsliga frågorna vid bristande betalning börbelysas. tillstyrker mot denna bakgrund att detutredningsarbete som aviseras i propositionen genomförs.4.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att en förutsättning för deinvesteringar som ingår i överenskommelserna för såvälStockholms- som är att möjligheter finns attkunna införa avgifter på väg- och gatutrafiken. Som framgår avpropositionen kräver vägtullar lagstiftning varför regeringensenare avser återkomma till med förslag om sådanlagstiftning.Regeringen har beslutat tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att lämna förslag till utformningav vägtullar. Enligt vad utskottet erfarit skall utredarenredovisa förslag till lagstiftning och ge förslag till etttekniskt system för vägtullarna. Vägtullarna skall läggas på ensådan nivå att intäkterna på goda grunder täcker kostnaderna förförutsedda ändamål. Utredaren skall vidare prövaförutsättningarna för en differentiering av vägtullarna som,utan att äventyra finansieringen, bidrar till att uppnåöverenskommelsernas miljömål. Utredaren skall dessutom analyseraden konstitutionella och rättsliga karaktären av vägtullarnasamt kartlägga och vid behov lägga fram förslag om vägtullarnaspåverkan på och påverkan av övrig beskattning. Det gäller bl.a.frågor om avdragsrätt och förmånsbeskattning. Även deexekutionsrättsliga aspekterna avses därvid beaktas.Utskottet kan därmed konstatera att de frågor somskatteutskottet har påtalat i sitt yttrande synes komma att ingåbland de uppgifter som utredaren har att överväga. Beträffandefrågan om mervärdesskatt har utskottet erfarit att enutgångspunkt för utredarens arbete skall vara deöverenskommelser som tidigare träffats. EnligtDennisöverenskommelsen gäller att mervärdesskatt inte skall utgåeller till fullo kompenseras. Utredaren avses även komma attpröva en utformning av vägtullarna så att de främjarutvecklingen av ett miljöanpassat trafiksystem. Utskottet utgårdärmed från att miljöaspekterna beaktas.Av det anförda följer att utskottet inte har något atterinra mot vad regeringen anfört om vägtullar. I avvaktan påresultatet av utredningsuppdraget bör motionerna T30 (fp) ochA455 (fp) inte föranleda någon åtgärd från sidavarför de avstyrks. Utskottet anser vidare att förslaget imotion A453 (v) om specialdestinering av vägavgifter till enupprustning av inte är förenligt med den överenskommelsesom träffats om trafik och miljö för Stockholmsregionen.Motionsyrkandet avstyrks därför.5 Ökade statliga medel till Stockholmsregionen5.1 MotionsförslagKrav på ökade statliga medel till utbyggnaden avStockholmsregionens trafiksystem framförs i några motioner. Somskäl framhålls att det råder obalans mellantilldelningen av statliga anslag och de trafikintäkter somgenereras i regionen. Fördelningen av de statliga väganslagenanges även missgynna genom att inte beaktaregionens många samhällsekonomiskt lönsamma projekt. Vidareefterlyses ett klarläggande av statens långsiktigafinansieringsansvar för regionens trafiksystem.I motion T213 (s) anges att under en följd av år harStockholmsregionens andel av resurserna för trafikinvesteringarvarit betydligt lägre än det behov som trafikarbetet skapar.Genom får regionen ett välbehövligttillskott. Detta räcker ändå inte enligt motionen. Sammantagethar andel av väganslagen minskat i förhållandetill föregående planeringsperiod trots attDennisöverenskommelsen förutsatte att länets andel av deordinarie anslagen inte skulle minska. Hade denna principfullföljts skulle länet ha tilldelats ytterligare 1,5 miljarderkronor. Detta belopp borde lämpligen utnyttjas tillinvesteringar i länstrafikanläggningar. Som skäl härför nämnsbl.a. att investeringar i länsvägar ochkollektivtrafikanläggningar ger en mycket god samhällsekonomiskavkastning, inte minst i form av ökad trafiksäkerhet ochförbättrad miljö. Denna högre planeringsnivå anges kunna geStockholmsregionen möjligheter att bygga bort flaskhalsar,förbättra utsatta kollektivtrafikavsnitt m.m.I motion T34 (m) konstateras att huvudstadslänets andel avrikets befolkning är . Regionens trafikandel samtstatens intäkter från trafiken uppges vara av sammastorleksordning. Under en följd av år har dock länet baratilldelats av de totala väganslagen. Genomhuvudstadslänets låga tilldelning av statliga anslag finns detmånga samhällsekonomiskt lönsamma vägprojekt som inte har kunnatgenomföras. Motionärerna framhåller vidare att den nyaplaneringsinriktningen för vägsystemet med en stråkinriktadutbyggnad missgynnar huvudstadsregionen.I motion A455 (fp) framhålls att en fungerandehuvudstadsregion är en nationell angelägenhet. Detrafikinvesteringar som planeras och genomförs är därför avriksintresse. Staten måste följaktligen i högre grad medverkaekonomiskt. Det är därför angeläget att staten målmedvetet ochlångsiktigt stödjer genomförandet av ochandra angelägna utbyggnadsprojekt. I överläggningar medregionens företrädare bör regeringen enligt motionen skapaklarhet om statens finansieringsbidrag under överenskommelsenssenare hälft.Vidare framhålls att regionens andel av ordinare anslag tillväg- och kollektivtrafikinvesteringar inte får minska. Dettaanges vara en nödvändig förutsättning med hänsyn till att syftetmed de omfattande avgifterna i regionen inte är att bekostavägar i andra landsdelar. Överenskommelsen förutsätter också attde statliga investeringsmedel som frigörs genom att vägprojektenfinansieras med bilavgifter överförs till investeringar ikollektivtrafiken samt att dessa medel med indexuppräkningreserveras i aktuella flerårsplaner. Medel för bidrag tilllänstrafikanläggningar enligt överenskommelsen måste ocksåenligt motionärerna reserveras i aktuella flerårsplaner.5.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det finns en radexempel på angelägna åtgärder som behöver vidtas iStockholmsregionens trafiksystem. Insatser som ärsamhällsekonomiskt lönsamma och som har stor betydelse för såvältrafik- som miljösituationen. Det är därför angeläget attfinansieringsfrågorna kan hanteras i lämpliga former.Utskottet kan konstatera att det finns en rad kravpå upprustning och utbyggnad av vägar och järnvägar runt om ilandet. De många förslag som finns om utbyggnader av vägar ochjärnvägar ställer stora krav på ett väl utvecklatplaneringssystem som förmår peka ut de objekt som är lämpligastoch som uppvisar den högsta samhällsekonomiska avkastningen.Enligt utskottets mening bör uppgift i dennaplaneringsprocess framför allt vara att ange de övergripanderamarna och riktlinjerna för investeringsplaneringen samt svaraför att det skapas en effektiv organisation för att förvalta deresurser som avsätts för investeringar i trafikensinfrastruktur. En viktig uppgift är vidare att följa upp ochutvärdera de åtgärder som vidtas. Detta betyder att riksdageninte bör fastlägga olika regioners andel av de resurser somavsätts för trafikens infrastruktur.Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla att invånarna iStockholmsregionen genom tagit på sig ettökat finansieringsansvar för utbyggnaden av infrastrukturensåväl för kollektivtrafiken som för vägtrafiken. Iöverenskommelsen har mot denna bakgrund uttalats att det intekan vara rimligt att invånarna i regionen skall belastas hårdaremed avgifter och skatter än vad som gäller för invånare i övrigalandet. Förhandlarna har vidare utgått från att staten på olikasätt medverkar till att den obalans som råder ifinansieringshänseende inte ytterligare förstärks. Tvärtom börregionen kompenseras för de extra uppoffringar som sker bl.a.genom överenskommelsen. I sammanhanget kan vidare erinras om attår 1996 skall parterna genom överläggningar med staten skapaklarhet om statens bidrag till finansieringen av regionensinvesteringar i trafiksystemet under avtalsperiodens senarehälft.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nubehandlade motionerna T34 (m), T213 (s) och A455 (fp) i aktuelldel inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Deavstyrks därför av utskottet.6 Stadsnationalpark6.1 Regeringens bedömningRegeringen anger attUlriksdal------Djurgården-områdetrepresenterar viktiga och samlade kulturmiljöer och naturvärden.Enligt regeringens bedömning erbjuder nuvarande lagstiftninginte tillfredsställande möjligheter att på ett översiktligt ochsamlat sätt åstadkomma ett skydd som är starkt nog för att i ettlångsiktigt perspektiv slå vakt om områdets samlade kultur- ochnaturvärden.Av propositionen framgår vidare att inom Miljö- ochnaturresursdepartementet har utarbetats en promemoria, Förslagtill skydd för området ------(Ds 1994:3), med förslag till ett förstärkt skydd för detaktuella området. Förslaget i promemorian innebär att de områdensom är exploaterade även fortsättningsvis kan användas föravsedda ändamål. Frågor som rör ny- och utbyggnad avverksamheter skall prövas inom ramen för gällande lagstiftningmed stöd av en ny bestämmelse i naturresurslagen.I propositionen anges mot denna bakgrund att regeringen harför avsikt att, efter sedvanlig beredning inomregeringskansliet, presentera förslag till förstärkt skydd förområdet genom en ändring i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser. Samma avvägningar itillståndsfrågor skall härvid göras för det aktuella området somför andra områden vilka omfattas av skydd enligtnaturresurslagen.6.2 MotionsförslagI motion T31 (s) framhålls att i de nuvarande planerna förNorra länken kantas södra av fyra vida synligaavgastorn. Planerna innebär också att den sexfiliga tunnelngenom den värdefulla , anlagd efter ritningar av FM Piper , byggs från ytan. Planerna leder vidaretill att tekniska anläggningar placeras i parken och att skadoruppstår på vegetationen. Grundvattennivån kan också störas.Planerna medför vidare nya vägar och vägbroar vid Brunnsvikenoch på . Dessutom sprängs värdefullalandskapsrum sönder av tunnelmynningar. De nuvarande planernakan enligt motionären leda till påtaglig skada på de värden somavses att få ett stärkt lagskydd.Motionären anser därför att det är nödvändigt att detrafiktekniska lösningarna för området gås igenom samfällt avStockholm och samt andra berörda myndigheter, och attdenna genomgång föregår ett ställningstagande från riksdagentill statliga garantier till . Härigenom skullemöjligheter ges till ett planarbete som har förutsättningar attleda till en långsiktigt hållbar helhetslösning av områdetstrafik- och miljöproblem.6.3 Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare slagit fast att det aktuella områdethar ett starkt skyddsvärde. angav i december1991 i sitt av godkända betänkande (bet.1991/92:JoU10) att området har utomordentligt stora natur-,kultur- och rekreationsvärden. fann detdärför angeläget att området skyddades mot fortsatt exploateringoch förutsatte att regeringen på lämpligt sätt skulle återkommatill och informerade om inriktningen av den fortsattaplaneringsprocessen.Utskottet delar såväl regeringens som motionärensuppfattning att särskild hänsyn måste tas vid val avlokalisering och utformning av olika delar. Dettakrävs för att bl.a. tillgodose områdets natur- och kulturvärden,för att begränsa buller och andra emissioner samt för att intestöra stadsbilden. Utskottet instämmer vidare i regeringensbedömning att det är lämpligt attUlriksdal------Djurgården-området ges ettlångsiktigt samlat skydd. Detta skulle betyda att sammaavvägningar i tillståndsfrågor kommer att gälla för det aktuellaområdet som för andra områden vilka redan omfattas av skyddenligt naturresurslagen.Av vad som ovan redovisats framgår att de frågeställningarsom tas upp i motionen berörs av den beredning som förnärvarande pågår inom . En proposition medförslag till skydd av det aktuella området kommer att lämnastill . I avvaktan härpå påkallar motioneningen åtgärd från sida. Den avstyrks följaktligen avutskottet.7 Förberedelsearbetet för nya vägar i Göteborg7.1 Regeringens förslagI propositionen anges att den slutliga överenskommelsen omtrafiksystemet för förutsätter statligaväginvesteringar om sammanlagt . Resterandevägar i uppgörelsen förutsätts finansieras med bilavgifter.Enligt regeringen möjliggör uppgörelsen en lånefinansiering somsäkerställer att vägobjekten kan genomföras under entioårsperiod. Upplåningsbehovet bedöms maximalt uppgå till 6,5miljarder kronor. Vidare framgår av propositionen att regeringenavser att begära en redovisning enligt 6 kap. 2 § NRL avkommuner berörda av Göteborgsöverenskommelsen om hur dessa i sinplanering enligt (1987:10) avser atttillgodose vissa hushållningsintressen enligt naturresurslagen.Regeringen avser att återkomma till med enutförlig redovisning av innehållet i den slutligaöverenskommelsen och därvid ta upp frågan om statligalånegarantier. För att påbörja förberedelsearbetet förutbyggnaden av vägsystemet i föreslås dock attriksdagen redan nu bemyndigar regeringen att låta Vägverketbelasta ramanslaget Byggande av vägar med 80 miljoner kronor.När staten beslutar om garantier för utbyggnaden av deavgiftsfinansierade väglederna i skallianspråktagna anslag omvandlas till lån och medlen återbetalas.7.2 MotionsförslagI motion T32 (c, fp) anges att det inom Göteborgsregionenråder delade meningar om finansieringsformen. Exempelvis harsåväl som i avvisat förslagetom biltullar. Dessutom ifrågasätts om vissa i överenskommelsenupptagna projekt bör komma till stånd. Enligt motionärernaskulle en förändring av innehållet i uppgörelsen medföraminskade kostnader och därmed kanske också en annanfinansiering. Regeringens förslag att använda 80 miljoner kronorför projektering av vissa vägobjekt bör därför inte innebära attvare sig regeringen eller binder upp sig för deföreslagna projekten. Mot denna bakgrund begärs att riksdagensbemyndigande till regeringen skall ske under förutsättning avatt vid den slutliga redovisningen kan prövaöverenskommelsen fritt utan bindningar till vare sigavgiftsfinansiering eller till vilka objekt som skall ingå i ettkommande beslut.7.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det angeläget att trafik- och miljösituationeni förbättras. För detta krävs att etthelhetsperspektiv anläggs på trafikens infrastruktur där olikaparter gemensamt agerar för att nå regionalt förankradetrafikpolitiska mål.Regeringen avser att förelägga enproposition om trafiklösningar i . Ipropositionen kommer att redovisas regeringens ställningstagandetill bl.a. utbyggnadsinriktning och finansiering avtrafiksystemets utbyggnad i . Förslag kommervidare att lämnas om statliga lånegarantier. Utskottet avser attbehandla regeringens förslag senare i vår.Utskottet anser att nu bör godta regeringensförslag att tillfälligt får tas i anspråkfrån anslaget Byggande av vägar för att påbörjaförberedelsearbetet för en utbyggnad av vägsystemet i ienlighet med den överenskommelse som har träffats. Utskottetkommer vid sin behandling av den aviserade propositionen att taställning till den närmare utformningen avGöteborgsöverenskommelsen.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionT32 (c, fp) inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Den avstyrks därför av utskottet.HemställanUtskottet hemställer1. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1993/94:T33, 1993/94:T35 och1993/94:A453 yrkande 2 i denna del,res. (nyd)men. (v) - delvis2.