bet · GH01JoU24 · 1994-04-14 00:00:00 — Av den havsfiskade laxen iÖstersjön är odlad.Utsättningen av lax förutsätter att det finns möjlighet attfånga avelslax när den vandrar tillbaka till sitthemmavattendrag. En annan viktig förutsättning är att dengenetiska mångfalden bland avelslaxarna bibehålls.Det minskade antalet vattendrag där naturlig reproduktionsker, det effektiva kust- och älvmynningsfisket och det starktökade havsfisket utgör allvarliga hot mot den vilda laxen. Tilldetta kommer starkt nedsatt fertilitet till följd av M74.Situationen har markant förvärrats under de senaste två åren.Mycket tyder på att orsaken är förändringar i miljön. I vissaodlingar har av laxungarna dött. Också dennaturliga reproduktionen har påverkats i varierande men i deflesta fall betydande omfattning.Fiskeriverket har tillsammans med , Skogs- ochjordbrukets forskningsråd, och Världsnaturfondeninlett ett omfattande forskningsprojekt med syfte att undersökaorsakerna till M74 samt finna åtgärder för att komma till rättamed överdödligheten. har satsat iprojektets inledningsskede och avser att bidra med ca600 /94--1996/97 samt ettnågot lägre belopp under /98.Regeringen har i beslut medgivitFiskeriverket att utnyttja av särskildavillkorsmedel utdömda enligt vattenlagen för forsknings- ochundersökningsverksamhet rörande laxens bevarande. Det tidigarenämnda projektet avses att delvis finansieras med dessa medel. Iövrigt används medlen för uppföljning av situationen förnaturlaxen i älvarna och för genetiska undersökningar av lax.Genom M74 har behovet av dessa undersökningar ytterligareaccentuerats.Fiskeriverkat har även inlett ett arbete med att bygga uppgenbanker för den vilda laxen. Verket samarbetar medkraftindustrin i denna fråga vad avser den odlade laxen.Sedan år 1985 har en försöksverksamhet pågått med s.k.fördröjd utsättning av lax. Den har finansierats medprisregleringsmedel. Avsikten med verksamheten är att skapaunderlag för utsättningar som präglar laxen till vissaavgränsade kustavsnitt. Detta skall möjliggöra ett fiske där dennaturreproducerande laxen inte berörs. I avsnittet Användning avåterstående prisregleringsmedel föreslås att medel avsätts fördetta ändamål även nästa budgetår. arrangerar inomramen för för ett seminarium omfördröjd utsättning av lax.Regeringen och arbetar medåtgärder för att skydda den naturreproducerande laxen iÖstersjön. har i etapper skärptregleringen av älv- och kustfisket efter lax. Verket beslutadeden om föreskrifter för fisket i medangränsande sötvattenområden. Föreskrifterna innebär attregleringen av älv- och kustfisket efter lax skärps ytterligare.Havsfisket som i bedrivs av flera nationers fiskarekan inte regleras på samma sätt. Ensidiga svenska åtgärder förhavsfisket får en begränsad effekt.I propositionen framhålls vidare att ansvar förden biologiska mångfalden kommer att förtydligas. (Så har nuskett genom ändring (SFS 1994:79) av verkets instruktion. )Bevarandet av de svenska laxstammarna är en av de viktigastefrågorna på fiskets område som rör den biologiska mångfalden.Fiskeriverket har gjort betydande insatser påområdet. Regeringen avser att uppdra åt attutvärdera de åtgärder som har gjorts för att skydda dennaturreproducerande laxen i och lämna förslag tillhandlingsplan för det fortsatta arbetet. Uppdraget bör redovisassenast den 1 maj 1994.Regeringen har genom förÖstersjön verkat för begränsningar av fiskeansträngningen avbl.a. havsfisket efter lax. Vid kommissionens senaste möte iseptember 1993 beslutades om en minskad laxkvot för 1994.Regeringen avser att inom ramen för kommissionen verka för attsådana åtgärder vidtas som syftar till att förbättraefterlevnaden av beslutade regler och fastställda kvoter.Jordbruksministern kommer att stå som värdför ett möte med fiskeriministrarna i de länder som gränsar tillÖstersjön. Övervakning och kontroll av bl.a. laxfisket iÖstersjön är en av frågorna under mötet.Enligt regeringens uppfattning är det ett gemensamt ansvar föralla som fiskar lax att medverka till att förbättra situationenför den naturligt reproducerande laxen. nyaföreskrifter innebär att ytterligare åtgärder införs för attskydda den naturligt reproducerande laxen. Regeringen har å sinsida för avsikt att fortsätta sina ansträngningar för att nåinternationella överenskommelser som skydd för laxen.MotionernaI motionerna Jo34 (c) yrkande 4 och Jo411 (fp) yrkande 1framförs yrkanden om forskning och undersökning kring detsjukdomssymptom som kallas M74. Behovet härav understryks äveni flertalet följande motioner.I motionerna Jo36 (s), Jo38 (nyd) yrkande 4 och Jo411 (fp)yrkande 2 yrkas på tillkännagivande om förslag till åtgärder omskydd för den naturreproducerande laxen. I förstnämnda motionlämnas en utförlig redovisning av olika hot som föreligger motlaxen. Bl.a. påpekas hur andra nationer hanterar sitt laxfiske.I har utsjöfisket efter lax kraftigt begränsatstill förmån för ett älv- och kustfiske genomAtlantlaxkonventionen, framhåller motionärerna. De erinrar ocksåom att även anslutit sig till denna konvention. Storafiskenationer som , och har sedan längeinsett farorna med ett för kraftigt havsfiske och helt förbjuditutsjöfiske med drivgarn efter lax, anför motionärerna och nämneratt fisket i som har världens största laxfiske(Stillahavslax) bedrivs i älvmynningar och älvar medanuppväxtområdena till havs är fredade. Vår Östersjölax måsteenligt motionen få samma skydd. Även i motion Jo411 förordasåtgärder för att att knyta fisket till de svenska kusterna, ochenligt motion Jo38 måste havsfisket efter lax begränsas genom enöverenskommelse mellan berörda nationer.I motionerna Jo404 (-), Jo412 (c, m, fp, kds) och Kr509 (fp)yrkande 3 yrkas på tillkännagivanden om skydd för denaturreproducerande laxstammarna i Norrlandsälvarna. Enligtmotionerna bör all beskattning av naturreproducerad lax i havetupphöra eller starkt begränsas under 3--. Vidare börgenbanker inrättas och orsakerna till M74 klarläggas.Enligt motion Jo414 (m) kan det ringa antalet yrkesfiskare iNorrbotten knappast anses utgöra någon risk för det totalalaxbeståndet. Fiskeförbudet vid från den 1 majtill borde i sin helhet avvecklas eller åtminstonegälla endast maj månad, anser motionären.I motion Jo418 (fp) föreslås att bestämmelserna för laxfiske iTorne älv ändras så att även byborna vid älvens södra delar fårrätt till laxfiske utan att betala administrationsavgift.I motion Jo37 (s) diskuteras ingående problemen kringlaxfisket i , där det finns minst två laxstammar och tvåöringstammar, nämligen de som har sitt hemvatten i Klarälvenresp. Motionären anser att vidtagnaåtgärder för att åstadkomma ökad uppvandring inte givitförväntade resultat. Han yrkar att ochFiskeriverket ges i uppdrag att komma med konkreta förslag föratt stoppa den biologiska utarmningen av lax- ochöringstammarna i och och allaövriga vattendrag inom landets gränser (yrkande 3); att fråganom fiskspärrarna vid och laxtrapporna i ochöverallt annorstädes övervägs (yrkande 4); att frågan omrovfisket vid älvmynningar och älvutlopp blir föremål föröversyn och förändring, med åtföljande åtgärdsförslag tillskärpta bestämmelser för älv- och havsfisket (yrkande 5).Sammanfattningsvis anför motionären att vi står inför en radproblem där en översyn av vatten- och fiskelagstiftningen ärnödvändig. Rimligen borde översynen ske via en parlamentariskkommitté som ges i uppdrag att fördjupa sig i dessa frågor.Allmänintresset bör framhållas liksom miljö- ochnaturvårdsfrågorna (yrkande 6).Utskottets övervägandenUtskottet delar den oro som uttrycks i regeringens propositionlika väl som i det stora flertalet motioner om Östersjölaxensoch Vänerlaxens framtid. Situationen är otvivelaktigtallvarlig. Under en lång följd av år har man konstaterat att ettsuccessivt minskande antal naturligt reproducerande laxaråtervänder till sin hemälv. har därutöver-- i -- uppträtt symtomet M74 som orsakar nedsattfertilitet och slagit ut stora delar av årskullarna påyngelstadiet. Utskottet biträder regeringens strävan att nåinternationella överenskommelser om skydd för dennaturreproducerande laxen liksom förslaget om uppdrag tillFiskeriverket att utarbeta förslag till en handlingsplan för detfortsatta arbetet med att skydda den naturligt reproducerandelaxen.Som framgår av redogörelsen för propositionen harFiskeriverket tillsammans med övriga berörda myndigheter inlettett omfattande forskningsprojekt med syfte att nå kunskap omorsakerna till M74 samt finna åtgärder för att komma till rättamed överdödligheten. Motionerna Jo34 yrkande 4 och Jo411yrkande 1 blir därmed i det väsentliga tillgodosedda.Med anledning av motionerna Jo36, Jo38 yrkande 4 och Jo411yrkande 2 får utskottet erinra om vad som anförts ipropositionen om vidtagna åtgärder och om regeringensintentioner. Ett arbete med att bygga upp genbanker har inletts.Regleringen av älv- och kustfisket efter lax har nyligenskärpts. Regeringens bemödanden för att nåinternationell överenskommelse om begränsning avfiskeansträngningen till havs efter lax har i september 1993givit visst resultat genom att för Östersjöndå beslöt att minska laxkvoten för . Regeringen harenligt propositionen för avsikt att fortsätta sinaansträngningar för att nå internationella överenskommelser omskydd för laxen. Utskottet understryker vikten av att sådanaöverenskommelser träffas och att de ger åsyftat resultat. Detanförda är enligt utskottets mening ägnat att tillgodose syftetmed motionerna såvitt nu är i fråga. Någon ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandena synes intepåkallad.Det anförda är även ägnat att delvis tillgodose motionernaJo404, Jo412 och Kr509. Med hänsyn till att fått iuppdrag att lämna förslag till en handlingsplan för detfortsatta arbetet till skydd för den naturreproducerande laxen iÖstersjön bör motionärernas krav på fiskestopp under entreårsperiod inte biträdas för närvarande.Utskottet avstyrker motionerna Jo414 och Jo418. Fastställandeav fredningstider har delegerats till medmöjlighet till överklagande hos regeringen. Utskottet är inteberett att i detta sammanhang föreslå något uttalande omfiskerätten i älv.Med anledning av motion Jo37 yrkandena 3--6 får utskottetanföra följande. Utskottet har framhållitvikten av att hoten mot Vänerlaxens framtid undanröjs. Storaansträngningar har också gjorts för attsäkerställa bl.a. Gullspångslaxens och Klarälvslaxens fortlevnadgenom iordningställande av fiskspärrar, laxtrappor ochlekområden. I den mån ytterligare behov av åtgärder krävs börfinansiella möjligheter till sådana finnas efter införande avden särskilda fiskevårdsavgift för som för tvåår sedan efterlyst. Som framgår av den fortsatta framställningenföreligger numera ett utredningsförslag om utformningen av ensådan avgift. Utskottet är inte berett att tillstyrkamotionärens förslag om utredning av lagstiftningen. Någotsärskilt riksdagsuttalande med anledning av motionen i nu berörtavseende synes inte påkallat.KontrollorganisationPropositionenFrågan om den närmare utformningen av en kontrollorganisationför fisket bör tas upp i annat sammanhang. Tills vidare börFiskeriverket få disponera under budgetåret1994/95 för kvalitetskontroll.MotionenEnligt motion Jo38 (nyd) yrkande 5 måste landningskontrollomfatta samtliga berörda nationer som fiskar inom ett avgränsatområde.Utskottets övervägandenUtskottet förutsätter att reglerna för landningskontrollutformas på ett sätt som är rättvist och i överensstämmelse medmotsvarande bestämmelser i . Därmed avstyrksmotionen såvitt nu är i fråga. Regeringens överväganden omkontrollorganisationen föranleder ingen erinran från utskottetssida.Användning av återstående prisregleringsmedelPropositionenTill följd av avskaffades prisregleringen på fiskinkl. prisregleringsavgiften från den 1 januari 1994.Återstående medel i prisregleringskassan för fisk beräknasenligt utredningen uppgå till ca per den1 . har godkänt att regeringen fårdisponera återstående prisregleringsmedel enligt de grunder somregeringen beslutar. Regeringen kommer senare att besluta omanvändningen av återstående medel i huvudsak enligt följande.Utsättningar av fisk har under en lång följd av årfinansierats med medel från prisregleringskassan. Verksamhetenbör under /95 fortsätta med samma omfattning somunder innevarande budgetår. För överskottshanteringen av fiskinom ramen för fiskets producentorganisationer bör avsättas 5miljoner kronor. Vidare bör det för fiskets trygghetsförsäkringavsättas , varefter ansvaret för verksamhetenövergår till näringen. Det stöd som avser exportfrämjandeåtgärder och produktutveckling bör fortsätta med sammaomfattning och inriktning som under innevarande budgetår.Förbättrad selektivitet i fiskeredskap är ett angelägetinsatsområde, som bl.a. syftar till att bättre utnyttjafiskresurserna. För detta ändamål bör för /95avsättas från prisregleringskassan.Härutöver bör medel reserveras för regionalt stöd.MotionernaEnligt motionerna Jo33 (s) yrkande 3 och Jo34 (c) yrkande 2bör avsättningen ur prisregleringskassan till yrkesfisketstrygghetsförsäkring för /95 uppgå till8 i enlighet med vad som föreslagits avutredningen. Detta belopp torde motsvara behovet till dessnäringen själv tar över hela verksamheten.Utskottets övervägandenI betänkandet Svenskt fiske föreslås en avsättning om 8miljoner kronor till yrkesfiskets trygghetsförsäkring. motsvarar detta behovet till dess näringen själv taröver hela verksamheten. Utskottet utgår från att regeringenutöver nu föreslagna urprisregleringskassan reserverar högst urdenna kassa så att perioden till övertagandet överbryggas.Riksdagen bör med anledning av motionerna Jo33 yrkande 3 ochJo34 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört härom.I övrigt har utskottet ingen erinran mot vad regeringen anförom användningen av medlen i prisregleringskassan.Konsumentfrämjande åtgärderPropositionenRegeringen uppdrog åt att isamråd med regleringsföreningen fisk, företrädare förfiskbranschen i vid bemärkelse och företrädare förkonsumentintressena lämna förslag till organisationsform för ochgenomförande av informationsverksamhet till förmån förfiskkonsumtion. har redovisat sitt uppdrag den29 och kompletterat redovisningen den 2 december1993.Regeringen avser att besluta om ändring i förordningen(1991:827) med instruktion för med innebörd attdet till verket knyts ett råd för information ochmarknadsåtgärder på fiskets område. Det blir sedan rådetsuppgift att närmare besluta om verksamheten.MotionernaI motion Jo38 (nyd) yrkande 3 understryks behovet av ökadinformation beträffande sjukdomsförekomst hos fångad fisk.Fiskare av alla slag bör uppmärksammas på detta, framhållermotionärerna. Redan på ett tidigt stadium bör orsakssambandmellan sjukdom och miljö utprovas. Motionärerna begär även ettklarläggande av kvalitetsbegreppet "färsk fisk". När fångstenligger kyld på större fiskefartyg till landningen påtorsdag och når konsumenten veckan efter är det enligt motionenav stor vikt att definiera vilka kriterier som färsk fisk skalluppfylla när den når konsumenten (yrkande 6).Utskottets övervägandenRiksdagen uttalade på förslag av utskottet att demedel om sammanlagt som avsatts i 1987 och1988 års prisförhandlingar för att kompensera konsumenterna förhöga torskpriser bör utnyttjas för långsiktiginformationsverksamhet till förmån för fiskkonsumtionen (prop.1992/93:184, bet. JoU21, rskr. 331).Utskottet konstaterar att regeringen numera genom ändring (SFS1994:79) av förordningen (1991:827) med instruktion förFiskeriverket har beslutat knyta ett råd för konsumentfrämjandeåtgärder på fiskets område till . Rådet beslutar påverkets vägnar om disposition av de medel som finns förändamålet. Rådet består av generaldirektören och fem andraledamöter som utses särskilt av regeringen. och får föreslå varsin representant i rådet. Generaldirektören är rådetsordförande. Utskottet har ingen erinran mot denna konstruktionav administrationen av tillgängliga medel för konsumentfrämjandeåtgärder.Utskottet har ingen annan mening än den som framförs i motionJo38 om vikten av att vederhäftig information lämnas omiakttaget sjukdomstillstånd hos konsumtionsfisk. Såväl fiskaresom konsumenter har behov av sådan information. Utskottetförutsätter att och , liksomhittills, även i fortsättningen lämnar information i hithörandefrågor. Det bör även ligga i branschorganisationernas intresseatt sprida sådan information genom de egna pressorganen. Någotriksdagsuttalande bör inte aktualiseras.Enligt vad utskottet erfarit vid kontakt med Livsmedelsverketanses generella regler om kvalitetskriterierna för "färsk fisk"inte böra utfärdas. I och för sig föreligger inga svårigheteratt genom provtagning fastställa om en fisk är skämd eller utgörhälsorisk. Att utvidga nuvarande kontrollsystem som innefattarstickprovskontroll vid landningen skulle dock knappast innebäranågon garanti för att varan håller god kvalitet. Sedan fiskenlandats varierar transporttid och förvaring innan fisken nårkonsumenten. Det åligger i sista hand detaljhandeln att vidhållbarhetsmärkningen tillse att man inte garanterar för långtid. Med det anförda får motionen anses besvarad såvitt avseryrkandena 3 och 6.Anslagsfrågor för /95, nionde huvudtitelnFrämjande av fiskerinäringen (D 2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under D 2.Särskilda insatser för fisket (D 3)PropositionenFrån anslaget lämnas bidrag till investeringar i fiskeföretag,vid fångstbegränsning, vid stillaliggande med fiskefartyg, vidskrotning av fiskefartyg, vid skador på fiskeredskap samt tilllånegarantier. Från anslaget lämnas också ersättning i sambandmed isbrytning för fiskets och fiskarbefolkningens behov.Anslaget täcker vidare kostnaderna för förluster på grund avstatlig garanti för lån till fiskeföretag ochfiskberedningsföretag.I propositionen erinras om att skall verka fören ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna. Förbättradselektivitet i fiskredskap är ett viktigt inslag i detta arbete.Det finns mot denna bakgrund skäl för staten att stödja bytetill redskap med större selektivitet. Stödet bör dock ges endastom investeringen är av större omfattning för det enskildafiskeföretaget. Som redovisas i avsnittet Främjande avvattenbruket bör bidrag också kunna lämnas vid stormskador påvattenbrukets anläggningar enligt det system som gäller förfasta fiskredskap. Systemen bör dock hanteras var för sig.Regeringen föreslår att anslaget förs upp med oförändrat belopp.MotionernaEnligt motion Jo33 (s) yrkande 5 bör utgiftsposterna"fångstbegränsning" och "stillaliggande med fiskefartyg" tasbort ur anslaget D 3 och finansieras över en särskildanslagspost. Den nuvarande konstruktionen skapar en märkligkonkurrenssituation mellan olika kategorier fiskare, ansermotionärerna. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Jo34(c) yrkande 1. Enligt motionen bör ersättningar vidstillaliggande ej inkräkta på möjligheterna att utbetalainvesteringsbidrag.Enligt motion Jo38 (nyd) yrkande 2 bör yrkesfiskarnasmöjlighet till egen förädling och distribution ges uppmärksamhetnär fisktillgången är mycket begränsad och ingå i stödåtgärdervid fiskebegränsning. I motion Jo409 (kds) begärs översyn avfrågan om inrättande av en skrotningspremiefond. Motionärenframhåller att för en enskild fiskare kan skrotning av enfungerande fiskebåt innebära en kontrollerad avveckling utankonkurs efter ett slitsamt liv i ett hårt yrke. Hon anser attmarknaden för äldre fiskefartyg dessutom är "obefintlig".Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att anslaget D 3 Särskilda insatser förfisket utgör en sammanslagning av de tre äldre anslagenIsbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen, Bidrag till fisketsrationalisering m.m. och Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till fiske. Regeringen föreslår att anslaget försupp med oförändrat belopp.Utskottet konstaterar att motionärerna (Jo33, Jo34) inte haryrkat på någon ökning av anslagen. harriksdagen i vissa fall medgivit överföring från ett anslag tillett annat i fall där överskott förelegat på ett anslag ochunderskott på ett annat. föreslår regeringen att desammanförs under ett anslag. Systemen bör dock enligtpropositionen hanteras var för sig. Utskottet finner att det böröverlåtas åt regeringen i regleringsbrevet och i det konkretafallet åt att besluta om användningen av medlen.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrkermotionerna Jo33 yrkande 5 och Jo34 yrkande 1.Utskottet avstyrker motion Jo38 i den del motionen innebär atttillämpningsområdet för anslaget utvidgas.Som inledningsvis anförts har avslutat sinaförhandlingar på fiskets område inför ett medlemskap i denEuropeiska unionen. Som medlem kommer att få ta del avEU:s omfattande strukturstöd för fiskerinäringen där bl.a. stödges för skrotning av båtar. I avvaktan på den fortsattautvecklingen bör motion Jo409 inte föranleda någon särskildåtgärd från sida.Bidrag till fiskevård (D 4)PropositionenGenom den nya fiskelagen ges fiskevattenägarna ett ansvar förfiskevården i sina egna vatten. Kostnaderna för denna börfinansieras med exempelvis inkomster av fiskekortsförsäljning.Regeringen uttalade i budgetpropositionen 1993 (prop.1992/93:100 bil. 10, bet. JoU13, rskr. 231) att någon allmänfiskevårdsavgift inte bör införas. Regeringen är för närvarandeinte beredd att ändra sin inställning i frågan. Frågan omfiskevårdens långsiktiga finansiering bör emellertid bli föremålför fortsatta överväganden. Särskilt bör därvidlag beaktas demöjligheter till finansiering av fiskevårdande åtgärder som stårtill buds vid ett medlemskap i beslutade att uppdra åtFiskeriverket att, med utgångspunkt i vad jordbruksutskottetanförde i betänkandet 1991/92:JoU20 Reglering av priserna påfisk m.m., utreda förutsättningarna för införande av en särskildfiskevårdsavgift för . har redovisat sittförslag . Verket föreslår att en särskildfiskevårdsavgift införs i . Frågan bereds för närvarandeinom regeringskansliet.MotionernaI motionerna Jo28 (s), Jo32 (v) yrkande 1 och Jo33 yrkande 4yrkas att allmän fiskevårdsavgift införs i . Enligtmotion Jo34 (c) yrkande 5 krävs en lösning av frågan omfiskevårdens långsiktiga finansiering där alla parter som harintressen bör bli delaktiga. Enligt motion Jo35 (kds)yrkande 3 krävs en utredning av frågan.Enligt motionerna Jo29 (kds), Jo31 (s) och Jo37 (s) yrkande 1bör en fiskevårdsavgift införas för Vänern.Enligt motion Jo32 (v) yrkande 2 och Jo37 (s) yrkande 2 börett finansieringsstöd anvisas för Laxfond i avvaktan påen långsiktig lösning för fondens ekonomiska uthållighet resp.för fortsatt utsättning av smolt under innevarande säsong.Utskottets övervägandenSom framgår av redogörelsen för propositionen har såsent som avvisat förslag om införande av allmänfiskevårdsavgift i . Utskottet har inte ändratinställning och avstyrker således motionerna Jo28, Jo32yrkande 1 och Jo33 yrkande 4.Utskottet har ingen annan mening än den som uttrycks imotionerna Jo34 yrkande 5 och Jo35 yrkande 3 om att det krävsen lösning av frågan om fiskevårdens långsiktiga finansieringdär alla parter som har intressen bör bli delaktiga. Såsomframhålls i propositionen ger den nya fiskelagenfiskevattenägarna ett ansvar för fiskevården i sina egna vatten.Kostnaderna för denna bör finansieras med exempelvis inkomsterav fiskekortsförsäljning. Frågan om fiskevårdens långsiktigafinansiering bör emellertid bli föremål för fortsattaöverväganden. Någon särskild åtgärd från sida medanledning av dessa motionsyrkanden är inte påkallad.Riksdagen uttalade att frågan om införande av ensärskild fiskevårdsavgift för borde utredas(1991/92:JoU20). Som framgår av propositionen har ,som fått regeringens uppdrag att utreda frågan, den 14 februari1994 föreslagit att en särskild fiskevårdsavgift införs iVänern. I avvaktan på regeringens ställningstagande till dettaförslag avstyrker utskottet motionerna Jo29, Jo31 och Jo37yrkande 1.Utskottet avstyrker även motionerna Jo32 yrkande 2 och Jo37yrkande 2.Övriga frågorMotionernaI motionerna Jo407 (m) och Jo417 (s) yrkande 3 framställsyrkanden som syftar till att underlätta för det yrkesmässigasmåskaliga fisket att få utöva licensierat fiske.