bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — beträffande alternativt förslag till sysselsättningsstödatt avslår motion 1993/94:A57 yrkande 27,Anslagsfrågor85. beträffande anslag till lokaliseringsbidragatt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motion 1993/94:A56 yrkande 6 till Lokaliseringsbidrag m.m. /95 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på300 ,res. 31 (s)86. beträffande tilläggsanslag till regionala utvecklingsinsatseratt med bifall till propositionen i motsvarande del tillRegionala utvecklingsinsatser på tilläggsbudget till statsbudgeten /94 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på100 ,87. beträffande anslag till regionala utvecklingsinsatseratt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motionerna 1993/94:A52 yrkande 10, 1993/94:A56 yrkande 7, 1993/94:A57yrkande 31 och 1993/94:A67 yrkande 12 till Regionala utvecklingsinsatserför /95 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå 1 ,res. 32 (s) - villk. 33 (nyd)men. (v) - delvis88. beträffande kreditgarantier för företag på landsbygden m.m.att med bifall till propositionen i motsvarande delardels medger att statlig kreditgaranti för lån till företag på landsbygdenoch för lån till kommersiell service får beviljas i en sådan omfattning att detsammanlagda beloppet för utestående garantier som beslutats efter den 1 juli1985 uppgår till högst ,dels till Täckande av förluster på grund av kreditgarantier tillföretag på landsbygden m.m. för /95 under tionde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på ,89. beträffande anslag till ersättning för nedsättning av socialavgifteratt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motion 1993/94:A57 yrkande 26 till Ersättning för nedsättning avsocialavgifter för /95 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,90. beträffande anslag till sysselsättningsbidragatt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motion 1993/94:A67 yrkande 13 till Sysselsättningsbidrag för budgetåret1994/95 under tionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,res. 34 (nyd) - villk. 2391. beträffande anslag till Glesbygdsmyndighetenatt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motionerna 1993/94:A56 yrkande 9, 1993/94:A57 yrkande 33 och 1993/94:A67yrkande 14 till för /95 under tiondehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,res. 35 (s)men. (v) - delvis92. beträffande anslag till Expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU)att med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motionerna 1993/94:A56 yrkande 10 och 1993/94:A57 yrkande 34 tillExpertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) för budgetåret1994/95 under tionde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,res. 36 (s)men. (v) - delvis93. beträffande infrastrukturmedlens användningatt avslår motion 1993/94:A56 yrkande 22,res. 37 (s)94. beträffande anslag till infrastrukturåtgärderatt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motion 1993/94:A56 yrkande 8 till Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. för /95 under tionde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på ,res. 38 (s) - villk. 35, 3695. beträffande anslag till en utvecklingsfond för Västnordenatt med bifall till propositionen i motsvarande del tillKapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden för budgetåret1994/95 under tionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,96. beträffande anslag till transportstödatt med bifall till propositionen i motsvarande del tillTransportstöd för /95 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,97. beträffande anslag till lokaliseringslånatt med bifall till propositionen i motsvarande del tillLokaliseringslån för /95 under tionde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på ,98. beträffande anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderatt med bifall till propositionen i motsvarande del samt med avslagpå motion 1993/94:A56 yrkande 12 till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /95 under tionde huvudtiteln -- med ändring av vad riksdagentidigare beslutat (1993/94:AU11, rskr. 189) -- anvisar ett med 120 000 000 krnedräknat reservationsanslag på 28 ,res. 39 (s) - delvis - villk. 2599. beträffande anslag till Stiftelsen med anledning avdels propositionen i motsvarande del,dels motionerna 1993/94:A56 yrkande 11 i motsvarande del och 1993/94:A57yrkande 23 i motsvarande del till Stiftelsen för budgetåret1994/95 under tionde huvudtiteln anvisar ett anslag på ,och med anledning av motion 1993/94:A56 yrkande 28 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendeianspråktagande av reservation under anslaget C 1,res. 39 (s) - delvis - villk. (v) - delvisÅtgärder i län och regioner100. beträffande åtgärder i län och regioneratt avslår motionerna 1993/94:A54 yrkande 1, 1993/94:A58,1993/94:A62, 1993/94:A65 i motsvarande del, 1993/94:A215 yrkandena 1 och 7,1993/94:A219, 1993/94:A243, 1993/94:A244, 1993/94:A401, 1993/94:A402,1993/94:A405, 1993/94:A408 yrkandena 1 och 3--5, 1993/94:A409,1993/94:A410, 1993/94:A413 yrkandena 1--5 och 9, 1993/94:A414 yrkande 1,1993/94:A415, 1993/94:A416, 1993/94:A417 yrkandena 1--3, 1993/94:A420 yrkande2, 1993/94:A423, 1993/94:A425, 1993/94:A426, 1993/94:A427, 1993/94:A431,1993/94:A436 yrkandena 1--3, 1993/94:A441, 1993/94:A442 yrkandena 1 och 2,1993/94:A443 yrkandena 1--3, 1993/94:A446, 1993/94:A447, 1993/94:A449yrkandena 2, 4 och 5, 1993/94:A450 yrkandena 1, 8, 11, 12 och 16, 1993/94:A452yrkande 1, 1993/94:A453 yrkandena 1 och 3, 1993/94:A455 yrkandena 1, 3 och 14,1993/94:A456 yrkandena 1 och 2, 1993/94:A457 yrkande 1, 1993/94:A463,1993/94:A466 yrkandena 1 och 2, 1993/94:A467 yrkande 3, 1993/94:A468 yrkande 1,1993/94:A469 yrkandena 13, 14 och 18, 1993/94:A470 yrkandena 1, 2, 4 och 10,1993/94:Kr290 yrkande 3, 1993/94:Kr510 yrkande 4, 1993/94:Ub665 yrkande 1,1993/94:N282 yrkande 2 och 1993/94:N307 yrkande 5.res. 40 (nyd)men. (v) - delvisStockholm den 17 maj 1994På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), (), () och ().Laila (nyd), har inte deltagit i beslutet under mom. 82.Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Målen för regionalpolitiken (mom. 2), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar med "Underde" och på s. 37 slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis fästa uppmärksamheten på den bristfälligaberedning som gjorts i regeringen av den nu föreliggande propositionen. Det ärutomordentligt anmärkningsvärt att ett så viktigt politikområde somregionalpolitiken behandlats utan sedvanlig parlamentarisk medverkan och utannormalt remissförfarande. Till yttermera visso har brådskan med att lägga frampropositionen inneburit att viktiga rapporter inte kunnat ingå iberedningsunderlaget. En viktig fråga för den regionala utvecklingen ärstatsbudgetens fördelning över landet. har efter det att regeringen lagtfram sin proposition kommit ut med en synnerligen intressant rapport med analysav statsbudgetens regionala fördelning. Utskottet återkommer i det följandetill denna rapport.En annan allvarlig brist är frånvaron av analys av vilka krav på eventuellaförändringar av regional- eller sektorspolitiken som kan bli följden av etteventuellt medlemskap i . Utskottet har under ärendebehandlingen inhämtatytterligare uppgifter och därvid kunnat konstatera att det föreligger ganskamånga osäkerhetsfaktorer bl.a. vad gäller den framtida utformningen av denationella stödens förhållande till EG-stöden. Det hade givetvis varit enfördel om den regionalpolitiska propositionen hade presenterats för riksdagensedan dessa osäkerhetsfaktorer undanröjts.Enligt utskottets uppfattning bör regionalpolitiken styras av treövergripande mål: tillväxt, rättvisa och valfrihet. Regionalpolitiken skallfrämja tillväxt genom att ta vara på befintliga resurser och bygga vidare pånaturliga förutsättningar för produktionen. Vidare bör politiken leda till attmänniskor ges frihet att välja var i landet man vill bo och arbeta. För attskapa en rättvis och jämn fördelning av resurser måste hänsyn tas till attförutsättningarna att försörja sig är olika i skilda delar av landet.Utskottet ställer sig således bakom den uppfattning som förs fram iSocialdemokraternas motion A56.Tillväxten har hämmats genom den förda ekonomiska politiken. Dettaförhållande innebär att regionalpolitiken endast marginellt kan medverka tillväxt i landet. Förutsättningen för att regionalpolitiken skall kunnavara en tillväxtskapande kraft är att det finns en tilltagande efterfrågan ilandet.Rättvisa är att åstadkomma största möjliga jämlikhet mellan individer,yrkesgrupper, regioner och befolkningsgrupper. I detta sammanhang spelar densamlade politiken en avgörande roll. Den regionala fördelningen avproduktionsresurser och inkomster kan i högsta grad påverkas av olikapolitikområden, såsom exempelvis arbetsmarknads-, utbildnings-, kommunikations-och skatteområdena.Utskottet noterar att i den av framlagda rapporten (B 1994:3)Statsbudgetens regionala fördelning görs samma bedömning. Den omfattandekartläggning som har gjort av inkomster och utgifter i statens budget ochsocialförsäkringssektorn visar att praktiskt taget alla anslag och derasfinansiering har en regional dimension, medan anslagen till den traditionellaregionalpolitiken närmast marginellt kan påverka den regionala utvecklingen.Den kartläggning som har gjorts och som redovisas i rapporten visar att deninkomstutjämning mellan regionerna som skedde har upphört på1990-talet. kommer finanspolitiken att vara inriktad på attbringa ned underskottet i statens finanser. Frågan är hur detta skall kunna skeutan allvarliga konsekvenser för den regionala balansen. I rapporten analyserasregionala konsekvenser av två olika alternativ att reducera ett tänktunderskott på . I det ena alternativet sker förstärkningengenom att utgifterna minskar med , i det andra alternativetgenom en kombination av en skattehöjning med och enmotsvarande utgiftsminskning. Kravet på sysselsättningstillväxt i den privatasektorn blir större i alternativet med enbart minskade utgifter. Slutsatsen äratt det blandade alternativet får ett jämnare regionalt utfall.Det krävs en politik som leder till att produktionen växer och att fler jobbskapas. Skattefördelningen bör vidare ske på ett sådant sätt att invånarna i deregioner som har lägst inkomst gynnas. En stor gemensam sektor behövs.En avgörande förutsättning för den regionala balansen är därför attsysselsättningen ökar.Vid en ytlig betraktelse kan det tyckas som att den stora arbetslöshetenfrämst drabbat regioner med en relativt sett stark arbetsmarknad. Det har sketten utjämning av arbetslösheten i de olika regionerna. I själva verket harutvecklingen med full kraft drabbat främst de svaga regionerna. Det är istödområdena som arbetslösheten är störst och arbetsmarknaden svagast. Ortermed starkt föråldrad industristruktur är starkt beroende av den offentligasektorn. Områden med en ensidig arbetsmarknad kommer att vara i behov avregionalpolitiska insatser. Avsaknad av arbetstillfällen får konsekvenser förhela bygder som, genom att människor inte kan försörja sig genom eget arbete,hotas av avfolkning.Nödvändiga insatser för regional utveckling är förbättring av infrastruktureni form av vägar, järnvägar och telekommunikationer. Utbildning och forskning ärandra viktiga inslag. Utskottet återkommer i den följande framställningen tilldessa politikområden.Det krävs vidare en samordning av statens insatser inom och mellan olikasamhällsområden för att nå de regionalpolitiska målen. Enligt utskottetsuppfattning innebär emellertid den politik som förs att de regionalpolitiskamålen motverkas. Det måste ske en effektiv samordning i föratt ge bästa möjliga förutsättningar för en positiv regional utveckling i helalandet. De regionala effekterna av olika förslag måste klargöras innan man tarställning till dem. Det är enligt utskottets mening helt orimligt att förslagom privatiseringar, avregleringar och bolagiseringar läggs fram utan att detfinns en redovisning av de regionala effekterna. Utskottet kommer i denföljande framställningen att behandla frågan om tillsättande av en utredning isyfte att analysera de regionalpolitiska konsekvenserna av sådana åtgärder.För att regionalpolitiken skall bli framgångsrik måste de lokala initiativentas till vara. Det grundläggande perspektivet i regionalpolitiken måste varadet lokala initiativet och engagemanget. Samhällsorganen måste vara lyhörda förde förslag som kommer fram i det arbetet. Genomarbetade utvecklingsplanerkommer att ha ännu större betydelse . För staten innebär dettasynsätt att man måste bli bättre på att svara upp mot de förslag och idéer somkommer utifrån landet.Vad utskottet här har anfört med anledning av motionerna A52 (s), A56 (s),A57 (v), 450 (s), A460 (v) och A464 (s) i berörda delar bör ges regeringen tillkänna. Motionerna A67 (nyd) och A458 (fp) avstyrks i aktuella delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande målen för regionalpolitikenatt med bifall till motion 1993/94:A56 yrkande 1, med anledning avmotionerna 1993/94:A52 yrkandena 1 och 7, 1993/94:A57 yrkandena 1--4, 37 och38, 1993/94:A450 yrkande 23, 1993/94:A460 yrkande 1, 1993/94:A464 yrkandena 1och 4 samt med avslag pådels propositionen i motsvarande deldels motionerna 1993/94:A67 yrkandena 2 och 3 samt 1993/94:A458 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Målen för regionalpolitiken (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar med "Underde" och på s. 37 slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig tveksamt till regeringens målformuleringar. Det kan pågoda grunder ifrågasättas om det överordnade målet att öka den enskildesmöjligheter att fritt välja arbete och bostadsort är realistiskt. I vart fallkan denna målsättning inte uppnås med den regionalpolitik som förordas.Det är inte i första hand genom att öka de regionalpolitiska insatserna somman kan ge förutsättningar för människor att bo och verka i alla delar avlandet. Insatserna bör ske på andra politikområden.Utskottet ställer sig därför kritiskt till att de regionalpolitiska medlenskall öka i omfattning, snarare bör dessa minska. Staten bör nämligen vararestriktiv när det gäller generella stödsystem, och i synnerhet gäller det attavstå från att införa nya generella stödsystem. Härigenom uppmuntras enskildaföretag att fortsätta verksamheter som eljest inte skulle kunna stå sig ikonkurrensen med andra företag, konkurrensen snedvrids mellan företag som fårstöd och sådana som inte får stöd. Resurser binds i företag och branscher utanframtidsutsikter. Nödvändig strukturomvandling försenas.Det är i och för sig bra att regeringen inser att stödformerna borde sesöver, men en sådan åtgärd borde ha skett innan regeringen föreslagit nyastödformer. Regeringen borde därför ha avstått från att lägga fram dessaförslag.Slutligen ställer sig utskottet tveksamt till regeringens förslag om attregionalpolitiken skall utformas utifrån ett könsperspektiv. Enligt utskottetsmening bör jämställdhetsfrågor vara en angelägenhet för hela landet, exempelvisfrågor om kvinnligt företagande. Utskottet anser att ett riskkapitalbolag kanskapas för att användas för kvinnligt företagande.Vad utskottet med anledning av motion A67 i aktuell del har anfört bör gesregeringen till känna. Motionerna A52, A56, A57 A450, A458, A460 och A464 böravslås av i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande målen för regionalpolitikenatt med anledning av motion 1993/94:A67 yrkandena 2 och 3, medavslag pådels propositionen i motsvarande del,dels motionerna 1993/94:A52 yrkandena 1 och 7, 1993/94:A56 yrkande 1,1993/94:A57 yrkandena 1--4, 37 och 38, 1993/94:A450 yrkande 23, 1993/94:A458yrkande 2, 1993/94:A460 yrkande 1 och 1993/94:A464 yrkandena 1 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Det regionalpolitiska företagsstödet (mom. 3), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med"Regeringens och" och på s. 41 slutar med "aktuella delarna" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening visar gjorda utvärderingar att de regionalpolitiskaföretagsstöden i huvudsak fungerar bra. De kompenserar för de merkostnader somdet innebär att driva företag i de områden som är utpekade somregionalpolitiska stödområden.Samtidigt står det klart att stöden inte inneburit någon avgörande förändringav näringslivet i de områden där stöd kan utgå. Detta innebär enligt utskottetsuppfattning att nya vägar måste sökas för att få till stånd ett bättreinstrument för de regionalpolitiska målen, så som Socialdemokraterna ser dem imotion A56.Utan att förkasta ingående delar av den nuvarande regionalpolitiken -- mångaenskilda åtgärder synes effektiva var och en för sig -- vill utskottet hävdaatt det behövs en ny helhetssyn på regionalpolitikens företagsstöd. Orsaken äratt det nuvarande systemet har så många låsningar i regelverken att densamfällda effektiviteten blir lidande.Med anledning av förslagen i motion A56 (s) anser utskottet att systemet förföretagsstöd bör nyorienteras på följande sätt.Det bör vara företagens situation och den regionalpolitiska bilden som utgörutgångspunkten i varje enskilt fall. Stödsystemet bör läggas om så att det meraadekvat svarar mot behoven hos det enskilda företaget och regionen. I grundenför ett sådant system krävs flexibilitet inom stödsystemets ram, bättreregional samordning av de olika resurser som satsas samt en mer ambitiös ochframtidsinriktad uppföljning av det enskilda stödet. Länsstyrelserna bör ocksåsvara för det samråd som krävs med utvecklingsbolag, länsarbetsnämnd, kommunosv. Detta betyder att länsstyrelserna måste ta ett större och bredare ansvar;självklart måste man också se till att länsstyrelserna får motsvaranderesurser. Därutöver bör incitamentsstrukturen för länsstyrelserna ändras på ettsådant sätt att de medel som tilldelas företagen som lån (antingen lån medfasta amorteringar eller villkorslån) bör återbetalas till länsstyrelserna.Därefter kan medlen lånas ut på nytt. Länsstyrelserna får därigenom ytterligareen anledning att hushålla med bidragsgivningen. I många fall är företagensproblem just att hitta finansiering, medan behovet av bidrag kanske är mindreuttalat.Mer konkret bör systemet bygga på att varje länsstyrelse utformar enlänsstrategi eller ett länsutvecklingsprogram, där man lägger upp riktlinjerför hur utvecklingen i länet skall främjas på bästa sätt. Programmen börinnehålla en analys av länets problem samt en genomgång av vilka möjlighetersom finns och vilka åtgärder som bör vidtas. Behov av insatser kommer attkonstateras iom olika områden, t.ex. kommunikationsområdet, kompetensutvecklingosv. Regeringen har sedan att ta ställning till programmet och tilldela läneten viss mängd utvecklingsresurser för att uppnå vissa angivna resultat.Regeringen har i detta sammanhang också att beakta andra myndigheters resurser,bl.a. AMS.Berättigade till stöd inom stödområdena och glesbygd bör vara sammaverksamheter som . Kraven på lönsamhet, att anställningsförmåner utgår påkollektivavtalsnivå, att av de nya jobben skall förbehållas vartderakönet osv. En skillnad mot nuvarande system bör vara att det intelängre skall krävas att varje enskild investering genast ger ensysselsättningsökning. I linje med det synsätt som har utvecklats ovan börlänsstyrelsen få friare händer vid prövning av ansökningar om företagsstöd.Bedömningen av företagets långsiktiga utveckling bör få en större tyngd isammanvägningen av olika faktorer. Utskottet vill dock betona attkonkurrensneutralitet måste iakttas.Med detta angreppssätt finns det utrymme för variationer och flexibilitet istödet till företagen. De nuvarande stödformerna bör användas men bör kunnamixas samman till en helhet som skräddarsys i enlighet med företagets behov avstöd till investeringar, kompetensutveckling, lösningar avorganisationsproblem, exportintroduktion osv. De stödnivåer som anges ipropositionen bör kunna utgöra underlag för ett sådant stödsystem. Utskottetansluter sig således till de nivåer som regeringen angett för glesbygdsstöd,lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag, sysselsättningsstöd och stöd tillkommersiell service. Med denna modell anser utskottet att det i propositionenföreslagna mikrostödet förlorar betydelse; utskottet återkommer på denna punkt.Denna uppläggning innebär att länsstyrelserna i princip bör fatta alla beslutangående regionalpolitiskt företagsstöd i det egna länet. Undantag bör endastgöras för mycket stora investeringar eller principiellt nya ärenden, där NUTEKeller i undantagsfall regeringen bör fatta beslut. bör svara föruppföljning och utvärdering av regionalpolitiken samt för internationellbevakning m.m.Det anförda innebär att utskottet instämmer med motion A56 (s) i de aktuelladelarna. bör godkänna vad som anförts om riktlinjer för stöd tillföretag och bemyndiga regeringen att utfärda nödvändiga föreskrifter. Detta börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande det regionalpolitiska företagsstödetatt med anledning av motion 1993/94:A56 yrkandena 2 och 3, båda imotsvarande del, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Företagsinriktade åtgärder (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med "Vadgäller" och på s. 42 slutar med "Yrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse:Näringspolitiken måste ha en sådan utformning att den skapar allmäntgynnsamma villkor i hela landet för industriell verksamhet och annatföretagande. Stor restriktivitet måste iakttas med företagsstöd. Skälet är attindividuella företag ej bör gynnas eftersom det finns risk för att konkurrensensnedvrids mellan företag som får stöd och andra företag som ej får stöd.Därutöver föreligger risker att en i grunden nyttig strukturomvandlingfördröjs.Det anförda innebär att utskottet instämmer med motion A67 i aktuell del.Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande företagsinriktade åtgärderatt med anledning av motion 1993/94:A67 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Investeringsprogram för att minska arbetslösheten (mom. 5), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med "Sammakrav " och på s. 43 slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det av stor vikt att sektorspolitikensamordnas på ett sätt som inte bara innebär en stimulans av tillväxten utan somäven möjliggör en utveckling i hela landet. Detta är också en bärande tankegångi motion A56 (s); i detta syfte efterlyser motionärerna ett investeringsprogramför att minska arbetslösheten. Även utskottet anser ett sådant programerforderligt och föreslår att anslås för investeringar ochutbildningsinsatser. Resurstilldelningen bör särskilt inriktas på åtgärder förbekämpning av ungdoms- resp. långtidsarbetslösheten. Inom det tilltänktaprogrammet bör en ny form av åtgärd tillskapas, benämnd ungdomsintroduktion.Utskottet utgår från att arbetslösheten genom sådana åtgärder kommer att kunnapressas ned till uppskattningsvis . Med vad utskottet nu haranfört tillstyrks följaktligen det aktuella yrkandet i motion A56 (s), såvittdet berör här behandlad fråga.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande investeringsprogram för att minska arbetslöshetenatt med bifall till motion 1993/94:A56 yrkande 14 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6.