bet · GH01SkU34 · 1994-04-21 00:00:00 — I betänkandet lägger utskottet fram förslag om ändrade reglerpå flera olika områden.Kraftvärmeverken har sedan energiöverenskommelsen fåttett särskilt avdrag som syftar till att kompensera dessa verkför den konkurrenssnedvridning som de nuvarande skattereglernager upphov till. Krisuppgörelsen innebar att dettaavdrag skulle slopas, och efter ytterligare beslut underhösten 1993 gäller att avdraget halveras den 1juli 1994 och slopas helt . Utskottetföreslår att kraftvärmeverken får behålla det halva avdragetäven efter i avvaktan på att merlångsiktiga regler kan utarbetas.Kraftvärme- och fjärrvärmeverken erhåller viss kompensationför skatten på det bränsle som använts för leverans av värmetill industriföretag. Härigenom blir dessa leveranserbeskattade på samma sätt som om värmen producerats inom ettindustriföretag. En förutsättning för kompensationen är attskatt faktiskt tagits ut. För att göra det mer lönsamt förverken att använda biobränslen för dessa leveranser föreslårutskottet att kompensationen skall utgå oberoende av om verketanvänt ett fossilt bränsle eller ett skattefritt biobränsle.Kompensationen föreslås uppgå till per kWh levereradvärme. För att inte ytterligare stimulera till användning avråtallolja, som används som råvara inom den kemiska industrin,undantas dock värme som producerats med denna olja frånkompensationen. Dessa regler föreslås träda i kraft den 1 juli1994.I vissa näringar som metallurgisk industri och cement- ochkalkindustrin används kol och olja som råvara. Omläggningen avindustrins energiskatter innebar storaförändringar för dessa näringar, och det fanns ett behov attnärmare utreda i vilken utsträckning insatt olja och kol varatt betrakta som en råvara. Särskilda övergångsregler gällerdärför och 1994. Utskottet konstaterar attutredningen ännu inte är klar och begär ett tillkännagivandeom att dessa övergångsregler bör gälla också under år 1995.Beslutet att lägga om industrins energiskatter omfattar ävenväxthusnäringen, men i denna del träder reglerna i kraft förstden . står det klart att etteventuellt svenskt inträde i EU detta datum kommer attinnebära stora påfrestningar för näringen. Med anledning avett flertal yrkanden om skattelättnader för växthusnäringenföreslår utskottet att växthusnäringen får ytterligare ett årsuppskov med övergången till industribeskattning.Med anledning av motionsyrkanden föreslår utskottet slutligenatt vindkraften får en särskild miljöbonus som motsvararskatten på den el som levereras till hushållen, för närvarande8,per kWh. Eftersom elkraft inte beskattas hosproducenten utan hos den som distribuerar elkraften tillförsbonusen distributören som ett avdrag för vindkraftsproduceradel. Avsikten är att bonusen skall slussas vidare tillproducenten genom det system för prissättning som gäller pådetta område. De nya reglerna skall träda i kraft den i juli1994.I betänkandet behandlar utskottet vidare allmänna motioner omenergiskatter, vägtrafikskatter, alkohol- och tobaksskatt,reklamskatt etc. Utskottet avstyrker motionerna.Vid betänkandet har fogats tio reservationer, två särskildayttranden och en meningsyttring. 1993/94:Sk350 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutralitet försmåföretag.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beskattningen av tobak samtspritdrycker, vin och öl,38. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införselreglerna för spritdrycker, vinoch öl,39. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett ökat skatteuttag på miljöskadligproduktion och konsumtion,40. att hos regeringen begär förslag till höjd skattpå industrins energikonsumtion enligt vad i motionen anförts,41. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om höjda trafikskatter -- främst bensin,42. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionalt differentierad bensinskatt,43. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatten och prisutvecklingen för fossilabränslen,44. att hos regeringen begär förslag ommiljöklassning av bensin enligt vad i motionen anförts,45. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning kring skatteväxling frånfordonsskatt till drivmedelsskatt,46. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljöklassning av fordon,47. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en höjning och breddning avreklamskatten till etermedia.1993/94:Sk353 av m.fl. (s) vari yrkas, såvitt nuär i fråga25. att hos regeringen begär förslag om reklamskattpå TV- och radiosänd reklam.1993/94:Sk604 av och (m,fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa lagen om hundregister.1993/94:Sk605 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt reklamskatt ej skall utgå för efternamnsuppgifter itelefonkatalogen för privata hushåll.1993/94:Sk607 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allmänna riktlinjer och branschspecifikaförslag rörande utredningsarbetet med skatteväxling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utredningsarbetet med skatteväxlingskall påskyndas.1993/94:Sk608 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om differentierad skatt påförpackningar.1993/94:Sk609 av och i (kds) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel ochskatteväxling för att minska miljöbelastningen.1993/94:Sk610 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatterabatt på el för kommun.1993/94:Sk613 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lyxskatten.1993/94:Sk616 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anpassning av svenska ölskatter tillEU-nivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska ölskatters anpassning till ennivå som ligger nära våra grannländers.1993/94:Sk617 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring av lagen om allmän energiskatt att de nu uppkomnahindren för en fortsatt snabb utbyggnad av småskalig vindkraftundanröjs.1993/94:Sk620 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att vindkraftproducerad el skall fåen "miljöbonus" enligt de principer som redovisats i motionen,2. att begär att regeringen skall återkommatill med konkret förslag till hur en "miljöbonus"skall utformas.1993/94:Sk623 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av hundskatten.1993/94:Sk624 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av skattebelastningen på bilar ochbilskrotningspremiens storlek och utformning.1993/94:Sk630 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan lagändring att allkraftproduktion från vindkraftverk med en installerad effektunder 500 kW befrias från energiskatt.1993/94:Sk634 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att se över tillämpning ochkontroll av reklamskatten.1993/94:Sk635 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om justering av svensk ölbeskattning till en nivåmotsvarande Danmarks.1993/94:Sk637 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reklamskatten.1993/94:Sk640 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av skattesystemet för dieselolja.1993/94:Sk641 av och (-, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse för "miljöbensin".1993/94:Sk646 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel ochskatteväxling.1993/94:Sk647 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av bensin- ochdieselskattesystemet i syfte att kompenseraglesbygdsbefolkningen för längre avstånd och därmed dyraretransportkostnader.1993/94:Sk648 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär ett förslag föratt skattebefria tvåtaktsbränsle som uppfyller bestämdamiljökrav.1993/94:Sk649 av och (nyd)vari yrkas att beslutar att etanol skall befriasfrån skatt när den används tillsammans med bensin och diesel iblandbränslen.1993/94:Sk651 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa reklamskatt i radio och TV.1993/94:So272 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga2. att beslutar att sänka skatten på alkoholhaltigadrycker så att marknaden kan anpassas till EU.1993/94:So406 av Skånberg (kds) vari yrkas, såvitt nu äri fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en avgift på varje cigarettpaket förinformation om tobakens skadeverkningar, med skolungdom sommålgrupp.1993/94:T223 av och ()vari yrkas, såvitt nu är i fråga6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slopad skatt på låginblandadebiobränslen.1993/94:Jo210 av och ()vari yrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lättnader i energibeskattningen förväxthusnäringen i enlighet med arbetsgruppens förslag (Ds1993:73).1993/94:Jo217 av () vari yrkas, såvitt nu äri fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av lättnader iväxthusnäringens energibeskattning.1993/94:Jo227 av m.fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga1. att beslutar att energiskatten förträdgårdsnäringen maximeras till av saluvärdet.1993/94:Jo233 av m.fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av miljöavgifter.1993/94:Jo689 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ta initiativ tillinternationellt införande av skatt på bl.a. koldioxidutsläpp,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljödifferentierad skatt på bensin ochandra fordonsbränslen.1993/94:N245 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av satsningar på anläggningar förproduktion av fordonsbränsle ur skogsråvara.1993/94:N417 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för ökad konkurrensneutralitetmellan miljövänliga och miljöskadliga bränslen.1993/94:N420 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av beskattningen avmiljöbränsle.1993/94:N424 av Skånberg (kds) vari yrkas, såvitt nu är ifråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att låta de kvaliteter av bensin som ärmer miljöbelastande bli dyrare i förhållande till de mindreskadliga kvaliteterna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra fossila bränslen fördieselfordon dyrare i förhållande till förnyelsebara,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bränsle med låginblandning avexempelvis rapsolja skall bli helt befriat från koldioxidskattför denna del.1993/94:N425 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga5. att beslutar att skattesystemet successivt görsom så att investeringar som minskar industrinsenergikonsumtion gynnas.1993/94:N431 av och () variyrkas att beslutar att en miljöbonus skall utgå tillall vindproducerad el.1993/94:N432 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga3. att hos regeringen begär förslag till ökadanvändning av ekonomiska styrmedel i energipolitiken.1993/94:N433 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en vidareutveckling av de ekonomiskastyrmedlen i energipolitiken. Skatteväxling m.m.I proposition 1993/94:111 Med sikte på en hållbar utvecklingredovisar regeringen arbetet med genomförande av de beslut somfattats vid om miljö och utveckling -- UNCED.En av grundtankarna är att ekonomiska och ekologiska frågorskall integreras, och ett sätt att öka integrationen är genomskatteväxling, dvs. att man inom ramen för det totalaskatteuttaget gör förändringar, så att skattesystemet inriktasmot ett ökat inslag av miljörelaterade skatter. De intäktersom de miljörelaterade skatterna ger kan skapa utrymme förangelägna skattesänkningar, som de bidrar tillsamhällsekonomisk effektivitet på så sätt att de korrigerarbrister i den samhällsekonomiska prissättningen. Hänsyn måstehärvid tas till andra angelägna mål som exempelvis enbibehållen konkurrenskraft och att skattetrycket inte höjs videventuella förändringar. Enligt regeringens bedömning finnsdet anledning att utreda förutsättningarna för enskatteväxling som innebär ytterligare miljörelatering inomskattesystemet.I motion N432 yrkande 3 av m.fl. (s)framhåller motionärerna behovet av en ökad användning avekonomiska styrmedel i energipolitiken för att förbättramöjligheterna att avveckla kärnkraften. I motionerna Sk352yrkande 39 av m.fl. (v) och Sk607 yrkande 1 och3 av m.fl. (v) begär motionärerna etttillkännagivande om att en miljöinriktad skatteväxling medökade skatter på energi och sådan konsumtion som påverkarmiljön i negativ riktning bör genomföras. Detta innebär enligtmotionärerna bl.a. höjda skatter på koldioxid, kväve ochsvavel liksom avgifter på klorerade organiska ämnen, arsenikoch krom, förpackningar och avfall som bränns eller deponeras.Enligt motionärerna bör utredningsarbetet bedrivas skyndsamt.Också i motionerna Sk609 av och iKolmården (kds) och Sk646 av och (c) anför motionärerna att en överflyttning avskattebelastningen från arbete till miljöbelastande utsläpp,begränsade naturresurser och energi är önskvärd. Även i motionN433 yrkande 2 av m.fl. (c) anförmotionärerna att miljöskatterna bör utvecklas ytterligare ochbegär ett tillkännagivande härom.Regeringen har beslutat tillsätta enparlamentarisk kommitté med uppdrag att utifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv analysera de miljöstyrandeinslagen i nuvarande skattelagstiftning och mot bakgrund avdenna analys undersöka förutsättningarna för en ökadmiljörelatering av det svenska skattesystemet, bl.a. genomanalys av relevanta förslag på området (dir. 1994:11).Enligt utskottets mening är det angeläget att möjligheternatill en ökad miljöstyrning inom skattesystemet nu analyserasoch att hänsyn därvid kan tas till andra viktiga mål som t.ex.behovet att bibehålla industrins internationellakonkurrenskraft. Den kommitté med parlamentariska inslag somregeringen beslutat tillsätta kommer att ha vida befogenheteratt ta upp frågor som är av betydelse vid en analys av dessafrågor. Utskottet ser inte någon anledning att nu söka påverkainriktningen av kommitténs arbete utan avstyrker de aktuellamotionsyrkandena.I motion Jo689 yrkande 2 av och () begär motionärerna ett tillkännagivande om att --bl.a. mot bakgrund av vad som sägs i Riodokumenten om viktenav en fri handel för att främja en global utveckling -- bör tainitiativ till ett internationellt samarbete för införandeav skatt på bl.a. koldioxidutsläpp så att de godstransportersom den ökande handeln leder till får bära sinamiljökostnader.Vid FN:s konferens om miljö- och utveckling (UNCED) i deJaneiro gjorde de industrialiserade länderna ettgemensamt åtagande om att försöka stabiliserautsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Regeringen hartillsatt en utredare med uppgift att lämna förslag om hurSverige kan samarbeta med andra nationer för att uppfylla deåtaganden som gjorts i bl.a. klimatkonventionen. Också andraåtgärder vidtas, och utskottet vill i denna del hänvisa tillFinansplanens bilaga 1.4 och redovisningen i proposition1993/94:111 Med sikte på en hållbar utveckling. Regeringenhar också i proposition 1992/93:179 Åtgärder motklimatpåverkan m.m. klargjort att internationellt börverka för att ekonomiska styrmedel, i första hand likformigakoldioxidskatter och energiskatter för alla samhällssektorer,införs gemensamt.Enligt utskottets uppfattning bedriver ettaktivt internationellt arbete för att få till stånd engemensam beskattning av koldioxidutsläpp. Utskottet ser därförinte någon anledning till ett tillkännagivande i frågan utanavstyrker motionsyrkandet.EnergibeskattningI detta sammanhang föreslår utskottet justeringar av de reglersom gäller för kraftvärmeverken, för värmeleveranser tillindustrin och för kolanvändning inom bl.a. cement- ochkalkindustrin.KraftvärmeI energiöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna,konstaterades att det urteoretisk synpunkt är rimligast att bränslen beskattas iförhållande till de utsläpp som de ger upphov till ochoberoende av det ändamål som energin används för och att ettsådant system skulle gynna användningen av kraftvärmeteknikoch förnybara bränslen. En sådan teoretiskt riktigarebeskattning skulle emellertid också leda till en kraftighöjning av kostnaden för elkraft eftersom det bränsle somanvänds i elproduktion då måste beskattas. I avvaktan på eninternationell samordning som möjliggör en sådan beskattningborde, enligt överenskommelsen, andra styrmedel användas föratt gynna biobränslen och kraftvärmeteknik. 1991 årsenergipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, SkU26) innebardärför bl.a. att kraftvärmeverkens konkurrenskraft förstärktesgenom att de befriades från den allmänna energiskatten på dendel av bränslet som används för värmeproduktion.I det krispaket som regeringen lade fram isyfte att stabilisera den svenska ekonomin föreslogs bl.a. attkraftvärmeverkens skattebefrielse skulle avskaffas i tvåetapper med början (prop. 1992/93:50,FiU1, SkU3y). Vid riksdagsbehandlingen konstaterades att ettställningstagande till förslaget kräver ytterligare underlagoch ikraftträdandet sköts därför till såatt frågan skulle kunna utredas och resultatet redovisas i godtid före ikraftträdandet. Regeringen tillsatte eninterdepartemental arbetsgrupp, Kraftvärmegruppen, med uppgiftatt analysera energibeskattningens betydelse för utbyggnad ochdrift av kraftvärmeverk och fjärrvärmeverk och förbränslevalet i dessa verk. Arbetsgruppen avlämnade underhösten 1993 en delrapport där konsekvenserna av en slopadskattebefrielse redovisades. Med hänsyn till att arbetgruppeninom kort skulle avlämna en slutrapport med förslag tillåtgärder som främjar kraftvärmeproduktion och användning avbiobränslen beslutade på förslag av utskottet attskjuta ikraftträdandet till (1993/94:SkU18).Kraftvärmegruppen har lagt fram rapportenFörändrad kraftvärmebeskattning (Ds 1994:28). Gruppenföreslår att koldioxidskatt skall tas ut för bränslen somanvänds i kraftvärme- och fjärrvärmeverk oberoende av vad somproduceras och således även vid produktion av elkraft. Gruppenanger två olika nivåer för denna bränslebeskattning; 8 öreresp. per kg koldioxid. Den lägre nivån på 8 öremotsvarar vad som gäller för tillverkningsindustrin. Meddenna modell kommer skattenivån för bränslen som används förvärmeproduktion att sänkas och detta gör att biobränslenförlorar i konkurrenskraft. För att kompensera detta föreslåsett produktionsbidrag på per kWh biobränsle.Finansieringsbehovet för dessa åtgärder beräknas till , vilket täcks genom en särskildvärmeenergiskatt vid leveranser till den s.k. övrigsektorn,som har en högre energiskattenivå. Den högrebränslebeskattningen på per kg bedöms som finansielltneutral men skall enligt förslaget kombineras med ettproduktionsbidrag för elkraft som motsvarar den allmännaenergiskatten på el. Kostnaden för detta bidrag beräknas till600 och finansieras med en höjning av denallmänna energiskatten med per kWh. I rapportenredovisas ingående för- och nackdelar med respektive modelloch analyseras modellernas effekt på biobränslenaskonkurrenskraft och på förutsättningarna för en fortsattutbyggnad av kraftvärme och fjärrvärme. Rapporten harremissbehandlats.Enligt vad utskottet erfarit har de överväganden som görsinom med anledning av remissutfallet letttill att de modeller som arbetsgruppen redovisat inte utanbetydande förändringar kan ligga till grund för ett förslagtill riksdagen.Utskottet anser att ett förslag till om enlångsiktig och hållbar lösning för kraftvärmeverken ochfjärrvärmeverken kräver ytterligare överväganden, ochutskottet utgår ifrån att frågan nu kommer att utredas vidare.Målsättningen bör nu liksom vara att få till ståndenergiskatter som tydligt och varaktigt främjar en effektivoch miljövänlig energianvändning och produktion.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrundanledning att nu ta upp frågan om kraftvärmeverkens befrielsefrån allmän energiskatt på bränsle. Enligt de beslut somriksdagen fattat kommer befrielsen att halveras den 1 juli1994 för att upphöra helt den 1 januari 1995.Kraftvärmegruppen har framhållit att en slopad befrielse förkraftvärmeverken medför att den elkraft som produceras i dessaverk förlorar i konkurrenskraft jämfört elkraften i befintligakondenskraftverk. Även om den slopade befrielsen innebär ettincitament till användning av biobränslen i kraftvärmeverken,förstärks framförallt incitamentet att gå över till annanteknik. Av gruppens rapport framgår att de statsfinansiellaeffekterna av ett återinförande av den allmänna energiskattenpå bränsle för värmeproduktion i kraftvärmeverk bedöms sombegränsade och att det är troligt att statens intäkter minskarpå sikt.Utskottet gör bedömningen att den beslutade halveringen avkraftvärmeverkens befrielse bör få träda ikraft.När det gäller beslutet att helt slopa befrielsen den 1januari 1995 finns det enligt utskottets mening, bl.a. motbakgrund av den bedömning som kraftvärmegruppen gjort,anledning att skjuta ytterligare på denna åtgärd. mening bör frågan tas upp på nytt i samband med attett förslag om mer långsiktiga regler läggs fram.Enligt utskottets bedömning är det osäkert om en helt slopadbefrielse skulle ge ökade skatteintäkter. Ett uppskov meddenna åtgärd kräver därför inte någon särskild finansiering.Utskottets förslag föranleder ändring iövergångsbestämmelserna till lagarna (1992:879, 880 och1478) om ändring om lagen (1957:262) om allmän energiskatt,lagen (1961:372) om bensinskatt och lagen (1990:582) omkoldioxidskatt.IndustrileveranserFör att den lägre skattenivå som gäller för industrinsbränsleanvändning inte skall leda till att värmeverkenskonkurrensvillkor försämras gäller samma skattenivå förverkens leverans av värme till industrin. Detta uppnås genomatt värmeverken efter ansökan kompenseras för den allmännaenergiskatten och för av koldioxidskatten på bränslesom använts för sådan produktion. För att lämna ett så stortutrymme som möjligt för biobränsle anses i första handskattepliktiga bränslen använda för industrileverans.En ytterligare ökning av utrymmet för användning avbiobränslen i värmeverk kan uppnås om kompensation lämnasockså när skattefria biobränslen används. Detta skulle ocksåinnebära en förenkling genom att kompensationen inte längrebehöver grunda sig på den faktiska skattebelastningen utan kankopplas direkt till mängden levererad värme. En sådanschabloniserad kompensation bör enligt utskottets meningbestämmas till en nivå som gör att åtgärden blirstatsfinansiellt neutral.I det följande kommer utskottet att föreslå åtgärder ocksåbeträffande växthusnäringen och vindkraften.