bet · GH01JoU19 · 1994-03-29 00:00:00 — Men bör, bl.a. i det arbete sompågår inom FAO, verka för skarpare regler vad gäller användningav ländernas genetiska resurser och forskning och användning avgenetiskt modifierade organismer, i enlighet med vad som anförsi motion Jo690 yrkande 14.Utskottet biträder även förslaget i yrkande 17 av motionen,att bör överväga om det behövs en ny konvention omspridning av spårämnen och långlivade organiska ämnen.Utskottet föreslår att med anledning av motion Jo690yrkandena 14--18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande utnyttjande av genetiskt material m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo690 yrkandena14--18 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Den svenska strategin för det globala samarbetet förhållbar utveckling (mom. 10), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "bör" och slutar med "hållbar utveckling"bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att propositionen är en redogörelse försvensk miljöpolitik utan konkreta förslag. Den har merkaraktären av en skrivelse till . Utskottet anser attpropositionens allmänna beskrivning av dagsläget och förslagtill en mängd utredningar inte utgör ett tillräckligt underlagför de beslut som föreslås att fatta. Utskottettillstyrker motion Jo690 (s) yrkande 2 och föreslår följaktligenatt ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslagtill mer preciserade mål, strategier och medel för genomförandetav besluten vid om miljö och utveckling.Riksdagen bör således inte godkänna vad i propositionen anförsom den huvudsakliga inriktningen av den svenska strategin fördet globala samarbetet för hållbar utveckling.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande den svenska strategin för det globalasamarbetet för hållbar utvecklingatt med anledning av motion 1993/94:Jo690 yrkande 2och med avslag på propositionen i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeFörsvaret och miljön (mom. 3), , , , , och (alla s) anför:Socialdemokraterna anser liksom utskottsmajoriteten attförsvarets miljöarbete kommit en bra bit på väg. Det är dockangeläget att snabbt gå vidare och låta miljöhänsyn genomsyrahela verksamheten. Framtagande av en miljöplan för försvaretsverksamhet stämmer väl med våra krav. Det är angeläget attmiljöarbetet inom försvaret fortlöpande redovisas för riksdagen.Miljökonsekvensbeskrivningar ser vi som en bra hjälp att ökamiljöhänsynen i försvarets verksamhet. Sådana bör därför görasför all militär verksamhet som påtagligt påverkar miljön. Detgäller exempelvis upphandling av vapen och bränsle samt vidplanering av större övningar i terrängen.Det är bra att försvaret avser att ta fram ett samlatsaneringsprogram för förorenad mark. Vi anser att åtgärderna ihuvudsak bör bekostas inom ramen för försvarets normala anslag.Redan i dag har försvaret en viktig roll i olycksberedskapen.Det är därför angeläget att fästa större vikt vid detta iutbildningen av de värnpliktiga. De bör få ökade kunskaper omhur man räddar och återställer miljön. Vi anser att dennaverksamhet planmässigt skall byggas ut och att försvaret skallges utökade skyldigheter att delta i miljövårdande arbete.Buller är ett stort problem i dagens samhälle. Försvaret bördärför i möjligaste mån begränsa bullerstörningar från den egnaverksamheten, det gäller t.ex. flyget och biltransporterna vidövningar m.m. Vi anser att större vikt bör läggas vid sådanaåtgärder. Det kan ske genom bättre bullerdämpning av motorer,men också genom bättre planering vid val av vägar och tider förtransporter.Sprängningar av gammal ammunition ger tillräckligt storamiljöproblem för att oroa Kommunen i och Länsstyrelseni . Framför allt gäller det höga ljudnivåer,spridning av bly och andra metaller samt bildandet avväxthusgasen metan. I likhet med anser vi attmiljöutsläppen måste minska genom användande av miljövänligaredestruktionsteknik. FOA utvecklar exempelvis en metod därsprängämne och krut mals tillsammans med villaolja för att sedanbrännas. Detta ger mindre utsläpp än dagens metoder.Utvecklingen mot metoder med mindre miljöpåverkan måstepåskyndas.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Enligt min mening borde utskottet ha anslutit sig till desocialdemokratiska reservationerna i detta betänkande ochsåledes avstyrkt regeringens proposition.Skatteutskottets yttrande1993/94:SkU5y SkatteväxlingTill jordbruksutskottetSkatteutskottet har fått tillfälle att yttra sig överproposition 1993/94:111 Med sikte på en hållbar utveckling;Genomförande av besluten vid om miljö ochutveckling -- UNCED jämte följdmotion 1993/94:Jo21.I propositionen föreslår regeringen att godkännerden huvudsakliga inriktningen av arbetet med genomförandet iSverige av de beslut som fattats vid om miljöoch utveckling -- UNCED. En av grundtankarna är att ekonomiskaoch ekologiska frågor skall integreras, och ett sätt att ökaintegrationen är genom skatteväxling, dvs. att man inom ramenför det totala skatteuttaget gör förändringar, så attskattesystemet inriktas mot ett ökat inslag av miljörelateradeskatter. De intäkter som de miljörelaterade skatterna ger kanskapa utrymme för angelägna skattesänkningar, som dekan bidra till samhällsekonomisk effektivitet på så sätt att dekorrigerar brister i den samhällsekonomiska prissättningen.Hänsyn måste härvid tas till andra angelägna mål som exempelvisen bibehållen konkurrenskraft och att skattetrycket inte höjsvid eventuella förändringar. Enligt regeringens bedömning finnsdet anledning att utreda förutsättningarna för en skatteväxlingsom innebär ytterligare miljörelatering inom skattesystemet.Regeringen har enligt vad som anförs för avsikt att inom kortåterkomma i denna fråga.Enligt utskottets mening är det angeläget att de möjlighetertill en ökad miljöstyrning som finns inom skattesystemet tastill vara på bästa sätt, och utskottet anser att det är viktigtatt möjligheterna till en omfördelning inom skattesystemet nuutreds. Som anförs måste härvid hänsyn tas till andrabeaktansvärda mål som t.ex. behovet av bibehållen internationellkonkurrenskraft. Utskottet instämmer i bedömningen att det finnsanledning att utreda förutsättningarna för en skatteväxling.I övrigt har utskottet inte funnit anledning tillställningstagande.Stockholm den 1 mars 1994På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), JanFransson (s), (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (nyd), GunnarNilsson (s), (), (), KarlHagström (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Utrikesutskottets yttrande1993/94:UU5yBilagaGenomförande av besluten vid om miljö ochutveckling -- UNCEDTill jordbruksutskottetRegeringen föreslår i proposition 1993/94:111 Genomförande avbesluten vid om miljö och utveckling -- UNCED attriksdagen godkänner dels den huvudsakliga inriktningen avarbetet med genomförandet av Riobesluten i (kapitel 4 ipropositionen), dels den huvudsakliga inriktningen av densvenska strategin för det globala samarbetet för hållbarutveckling (kapitel 5 i propositionen).Propositionen har hänvisats till jordbruksutskottet som genombeslut berett utrikesutskottet tillfälle attsenast yttra sig över propositionen, jämtemotioner, i de delar som berör utrikesutskottetsberedningsområde.Yttrandet berör dels kapitel 5 som behandlar det globalamiljösamarbetet för hållbar utveckling i proposition1993/94:111, s. 67--92, dels motion 1993/94:Jo21 av LarsSvensk (kds) yrkande 4 som väckts med anledning avpropositionen, dels motionerna 1993/94:Jo690 av MargaretaWinberg m.fl. (s) yrkandena 2, 13 och 19 samt 1993/94:Jo691 avMaj Britt m. fl. (s) yrkande 1 som väckts under denallmänna motionstiden.UtskottetBakgrundRegeringen lämnade med skrivelse 1992/93:13 enredogörelse för om miljö och utveckling, UNCED,som ägde rum i den 3--. I skrivelsenmeddelade regeringen sin avsikt att återkomma till ifråga om det svenska arbetet med uppföljningen av konferensensbeslut. lade regeringens skrivelse (bet. 1992/93:JoU8,yttrande 1992/93:UU2y, rskr. 1992/93:70) till handlingarna.I proposition 1993/94:111 lägger regeringen fram sin strategiför det fortsatta arbetet med att förverkliga målet om enhållbar utveckling i och en strategi för Sverigesinsatser i det globala samarbetet för hållbar utveckling.Det övergripande målet för de svenska insatserna i det globalamiljö- och utvecklingssamarbetet är att åstadkomma enintegrering av UNCED-besluten i både det normativa och operativainternationella samarbetet. Där så är lämpligt avser regeringensträva efter att få till stånd internationella avtal medkonkreta och tidsbestämda åtaganden och förpliktelser.Regeringen föreslår att en särskild arbetsgrupp tillsätts.Arbetsgruppen föreslås lämna förslag till principer, riktlinjeroch arbetsmetoder för hur UNCED-besluten och de globalamiljöfrågorna skulle kunna integreras i det svenskautvecklingssamarbetet.I propositionen nämns vidare att Riobesluten måste prägla ochgenomsyra de internationella organisationernas biståndsinsatser.Som exempel på organisationer där en sådan integrering bör skeanges bl.a. , UNDP, Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna, den globalamiljöfaciliteten (GEF), FN:s flyktingkommissarie (), FN:sbarnfond () och (WFP).Förhandlingar inom ramen för GATT-arbetet bör enligtpropositionen syfta till en tolkning/förändring av deinternationella handelsreglerna, som möjliggör avsteg frångrundläggande principer om icke-diskriminering och nationellbehandling när så är nödvändigt för att uppnå och genomförainternationellt överenskomna miljömål och åtgärdsprogram.I propositionen sägs vidare att internationella legalainstrument kan vara verkningsfulla medel för att främja enhållbar utveckling och genomföra besluten från UNCED i de falldär sådana instrument bedöms vara den lämpligaste formen förmellanstatligt arbete. Regeringen avser att verka för förbättraduppföljning av internationella konventioner och ökad samordningmellan berörda konventionssekretariat.I det normbildande samarbetet är FN:s kommission för hållbarutveckling ett politiskt viktigt organ för att upprätthålla ochvidareutveckla det internationella samfundets samsyn på miljöoch utveckling. Den internationella uppföljningen avskogsprinciperna bör enligt propositionen föras inom FN:sregionala kommissioner och FAO:s regionala skogskommissioner.Principerna kan i ett längre perspektiv ligga till grund för ettinternationellt bindande instrument.I propositionen understryks vikten av att följa upp ochfördjupa miljöfrågorna i samband med en rad tematiskaFN-konferenser såsom om befolkning och utvecklingår , om social utveckling , och om boende ochbebyggelsefrågor (Habitat II) år 1996.Regeringen avser verka för att FN:s miljöprogram () ochdess styrelse behåller sin roll som centralt forum i FN förbeslut om miljöhänsyn i samhällsutvecklingen och diskussion ommiljötillståndet. Regeringen anser att möten skall bliårliga. roll för utvecklande av den internationellamiljörätten bör enligt regeringen utgöra ett prioriteratsatsningsområde. Ett annat viktigt verksamhetsområde för äratt utarbeta nationell miljölagstiftning i utvecklingsländerna.I propositionen anges vidare att vid sittmöte på svenskt/nordiskt initiativ fattade beslut omtillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet. Det ärregeringens avsikt att även noga följa och aktivtdelta i den internationella utvecklingen när det gäller delsefterlevnad av rekommendationen i beträffandemilitärens hantering av miljöfarligt avfall, delsmiljöstyrelsens rekommendation om utarbetande av nationellmiljöpolicy för den militära sektorn.MotionernaI motion Jo21 (kds) yrkande 4 föreslås att kraftfulltverkar för utarbetandet av en global vattenkonvention.Motionären anför att tilltagande vattenbrist är en av deallvarligaste frågorna för mänskligheten att lösa. Redan nuutgör vattenbrist en källa till starka spänningar i en del torraområden i världen.I motion Jo690 (s) anförs att regeringens förslag iproposition 1993/94:111 inte utgör tillräckligt underlag för debeslut som föreslås att fatta. Motionärerna föreslåratt begär att regeringen återkommer med förslag tillmer preciserade mål, strategier och medel (yrkande 2). I vadavser det globala miljösamarbetet poängteras i motionen viktenav att beakta miljöfrågor i biståndsarbetet. på att miljöförstörelse kan leda till sämrejordbruksproduktion både vad gäller kvantitet och kvalitet ochdärmed till svält och sjukdomar. Detta kan i sin tur äventyrainternationell fred och säkerhet. Kretslopp och avfallsfrågorliksom den fysiska planeringen och den miljön bör ocksåuppmärksammas i biståndssammanhang. Motionärerna anser att detär angeläget att arbetar för att dessa frågor tas uppvid uppföljningen av UNCED (yrkande 13). I motionenföreslås också att Riodeklarationen görs till en bindande stadgasenast till uppföljningsmötet (yrkande 19).Motion Jo691 (s) tar upp frågan om att ta till vara resursersom nu används på den militära sidan för att skydda, förbättraoch återställa miljön. Motionen refererar till en FN-studie frånår 1992 under svenskt ordförandeskap om militära resurser förmiljön. Inom den militära sektorn finns adekvata resurser somkan användas för att effektivt möta hotet mot den globalamiljöförstörelsen. I föreslås civil användning avmilitära resurser såsom bl.a. satellitteknologi för övervakningav jordbruk och torka m.m., skogsplantering och annan markvård itredje världen. Vidare finns förslag till kalkning av sjöar ochskogar med hjälp av militära flygplan och fartyg, bekämpning avoljeutsläpp m.m. I yrkande 1 föreslås att i för hållbar utveckling skall ta initiativ till enuppföljning av om att rädda och återställa miljön ienlighet med förslagen i studien.Utskottets övervägandenMånga av de största miljöproblemen såsom hoten mot klimatet,ozonskiktet och den biologiska mångfalden är globala och måstemötas gemensamt av världssamfundet. om miljö ochutveckling behandlade globala miljö- och utvecklingsfrågor somär av stor betydelse för mänsklighetens fortlevnad. harpå olika sätt varit pådrivande i detta internationellasamarbete.Den strategi för insatser i det globala samarbetetsom läggs fram i proposition 1993/94:111 Genomförande avbesluten vid om miljö och utveckling innehåller iallt väsentligt förslag till hur regeringen avser att fortsättaatt verka pådrivande i den normativa och operativamiljöprocessen såväl i det bilaterala som i det multilateralautvecklingssamarbetet. Sambanden mellan miljö och utvecklingutgör en viktig förutsättning för såväl förståelsen av behovetav bistånd som för att biståndet ges en utformning som medverkartill att långsiktigt lösa utvecklingsproblemen.Med tanke på att arbetet med att förverkliga besluten frånUNCED är en fortlöpande process vill utskottet understrykavikten av att principerna för det svenska uppföljningsarbetetslås fast. Utskottet ställer sig följaktligen bakom regeringensstrategi för det fortsatta internationella uppföljningsarbetet,ett arbete som återkommande får anledning attbehandla. Utskottet kan därmed inte tillstyrka motion Jo690 (s)yrkande 2 i vilken yrkas att regeringen bör återkomma medförslag till mer preciserade mål, strategier och medel.Utskottet har i ett flertal betänkanden, senast i betänkandet1993/94:UU4, framhållit den vikt utskottet fäster vid att eneffektivare kontroll och efterlevnad av de internationellaavtalen på miljöområdet främjas. Utskottet utgår från attregeringen på lämpligt sätt driver denna fråga.Vad beträffar förslaget om att göra Riodeklarationen till enbindande stadga som framförs i motion Jo690 (s) yrkande 19konstaterar utskottet att frågan väcktes när förhandlingarnainför om miljö och utveckling inleddes. På etttidigt stadium stod det klart att förhandlingarna inte skulleresultera i en text som kunde ratificeras av staterna. Det fannsnästan inga förutsättningar för att staterna skulle kunna enasom legalt bindande åtagande i de flesta av de frågor somföreslogs att tas upp i texten. Man begränsade sig därför tillatt försöka enas om en deklaration med mer generellt formuleradeprinciper. Resultatet blev innehållet i 27 principer somsammanfördes till den s.k. Riodeklarationen. Deklarationen ärpolitiskt och moraliskt förpliktande för regeringarna.Utskottet noterar att Riodeklarationen till formen påminner om1948 års allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Denallmänna förklaringen är att betrakta som ett underlag till detvå vägledande konventionerna på de mänskliga rättigheternasområde som antogs . Den allmänna förklaringen harsedermera kommit att till övervägande del utgöra internationellsedvanerätt.Utskottets bedömning är att ju mer Riodeklarationens principeri olika sammanhang upprepas och bekräftas, desto mer förstärksdessa och kan successivt komma att betraktas som internationellsedvanerätt. Utskottet förutsätter ändå att regeringen i detinternationella förhandlingsarbetet inför uppföljningsmötet år1997 prövar möjligheterna att få till stånd en process somverkar för att Riodeklarationen utvecklas till ett bindandedokument eller stadga.Utskottet betraktar med det ovan anförda motion Jo690 (s)yrkande 19 som besvarad.Utskottet noterar att tanken på en global vattenkonvention somförs fram i motion Jo21 (kds) lanserades i UNCED-processen.Sverige ställde sig positivt till detta. Enligt vad utskotteterfarit kommer vattenfrågorna att behandlas vid årets möte medFN:s kommission för hållbar utveckling. Utskottet utgår från attregeringen avser inta en aktiv hållning eftersom vattnet är enavgörande livsförutsättning. söker redan nu driva enlinje där projekt kring ett hållbart utnyttjande avsötvattentillgångar i ges en hög prioritet. Frågandrivs av bl.a. inom ramen för den konvention motökenspridning där har ordförandeskapet.Med det anförda anser utskottet att motion Jo21 (kds) yrkande4 kan besvaras.Enligt vad utskottet erfarit kommer FN:s kommission förhållbar utveckling vid årets möte att behandla frågor kringavfallshantering och fysisk planering kopplade till den urbanamiljön. Utskottet anser det angeläget att fortsattverkar för att utsatta situation uppmärksammas närdet gäller den miljön. Utskottet förutsätter att Sverigedriver denna fråga såväl i kommissionen som iförberedelsearbetet inför uppföljningsmötet år 1997.Utskottet anser härmed att motion Jo690 (s) yrkande 13 kanbesvaras.I likhet med regeringen finner utskottet det angeläget attSverige fortsätter att verka för att FN:s miljöprogram ()och dess styrelse behåller sin roll som centralt forum i FN förbeslut om miljöhänsyn i samhällsutvecklingen och diskussion ommiljötillståndet. Utskottet har tidigare påpekat (betänkandena1991/92:UU22 och 1993/94:UU4 samt i yttrandet 1992/93:UU2y) attden FN-studie, som arbetats fram under svenskt ordförandeskap,borde kunna utgöra en grund för användning av diverse militäraresurser på miljöområdet. Utskottet vidhåller denna uppfattningoch förutsätter att detta arbete följs upp i FN:s kommission förhållbar utveckling.Utskottet noterar i detta sammanhang att miljöstyrelsepå svenskt/nordiskt initiativ nu fattat beslut omtillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet. Utskottetnoterar vidare att regeringen avser att aktivt delta i detinternationella miljösamarbetet när det gäller efterlevnaden avrekommendationen i om militärens hantering avmiljöfarligt avfall och miljöstyrelsens rekommendation omutarbetande av nationell miljöpolicy för den militära sektorn.Med det anförda tillgodoses förslaget i motion Jo691 (s)yrkande 1 som därmed kan besvaras.Stockholm den 15 mars 1994På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (), GöranLennmarker (m), (), (nyd),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningPierre , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Med tanke på" och slutar med "mål, strategier och medel." bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar att propositionen är en redogörelse försvensk miljöpolitik utan konkreta förslag. Den har merkaraktären av en skrivelse till . Utskottet anser attpropositionens allmänna beskrivning av dagsläget och förslagtill en mängd utredningar inte utgör ett tillräckligt underlagför de beslut som föreslås att fatta. Utskottettillstyrker motion Jo690 (s) yrkande 2 och föreslår följaktligenatt ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslagtill mer preciserade mål, strategier och medel för genomförandetav besluten vid om miljö och utveckling.Försvarsutskottets yttrande1993/94:FöU5yBilagaFörsvaret och miljönTill jordbruksutskottetFörsvarsutskottet har beslutat att med yttrande tilljordbruksutskottet överlämna motionerna Jo690 (s) yrkande 11 ochJo691 (s) yrkandena 2--7. Nämnda motioner behandlar försvaretoch miljön och hur därvid i bör följasupp i svenska åtgärder. Motion Jo690 (s) har avgivits medanledning av regeringens miljöproposition (prop. 1993/94:111)Med sikte på hållbar utveckling. Motion Jo691 (s) tar, i sinayrkanden om försvaret, upp i huvudsak samma frågor som behandlasi motion Jo690 (s) yrkande 11.PropositionenRegeringen konstaterar att har beslutat (prop.1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. 333) om en grundläggandeinriktning för försvarsmaktens miljöarbete.Regeringen konstaterar vidare att det inte kan undvikas attden fredstida verksamheten inom totalförsvaret i vissa fallkommer i konflikt med samhällets miljömål. Detta måste enligtregeringen accepteras om försvaret skall kunna fullgöra deuppgifter som statsmakterna har bestämt, särskilt om manbetänker att krig kan vara det mest allvarliga miljöhotet. Denfredstida verksamheten -- att vidta förberedelser för attförhindra krig -- har därför redan i sig ett positivtmiljövärde.Samtidigt framhålls att det bl.a. inom försvarsmakten utförsett betydelsefullt miljöarbete. Enligt regeringen är detangeläget att dessa insatser fortsätter och att de utvecklas.Regeringen förordar att försvarsmaktens verksamhet -- medbeaktande av de villkor som måste gälla -- i miljöhänseende sålångt det är möjligt och på olika plan integreras i samhället. Isammanhanget anför regeringen att det också är angeläget attförsvarsmakten tar del av utländska erfarenheter från bl.a. attåterställa mark efter militär verksamhet.Regeringen hänvisar till planeringsanvisningar som gavs tillÖverbefälhavaren . Dessa innehåller krav på redovisningav dels hur militärt bistånd skulle kunna lämnas vidmiljökatastrofer, dels hur försvarsmaktens miljöarbete bördrivas i förhållande till de nationella miljömålen. Regeringenavser att återkomma till dessa frågor i 1994 årsbudgetproposition.MotionernaI motion Jo690 (s) anser motionärerna att propositionen(1993/94:111) Med sikte på hållbar utveckling behandlatförsvaret och miljön endast översiktligt. Inga förslag medanknytning till miljön läggs fram. I första hand ansermotionärerna att militären i möjligaste mån skall omfattas av demiljöregler som gäller i samhällets övriga verksamheter.Dessutom bör all militär verksamhet miljökonsekvensbeskrivas ochbedömas utifrån dessa kriterier. Motionärerna anser det vidareangeläget att områden som är i behov av sanering åtgärdas. Dettabör ske inom ramen för det normala försvarsanslaget. Vad sålundaanförts om försvaret och miljön föreslår motionärerna attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna (yrkande 11).I motion Jo691 (s) Hållbar miljöutveckling tar motionärerna deminskande militära hoten som utgångspunkt för att föreslå attmilitära resurser används för att skydda, förbättra ochåterställa miljön. De hänvisar till för miljö ochutveckling (UNCED) i och den där framlagdarapporten som rekommenderar FN att stödja en miljöanvändning avmilitära resurser på olika sätt.