bet · GH01TU15 · 1994-03-01 00:00:00 — Utskottetavstyrker därmed de ovannämnda motionsförslagen.I motion T710 (m, s, fp, c, kds, nyd) framhåller motionärernaatt regeringen har möjlighet att som tillfälligtstödområde uppta sådana kommuner där särskilda sysselsättnings-eller strukturkriser har uppstått.Motionärerna begär i yrkande 1 att belägenhet i ettpermanent eller tillfälligt stödområde -- i stället förbelägenhet i ett skogslän -- skall få vara grund för att enkommunal flygplats skall kunna få driftbidrag, samt i yrkande 2att /skall få del idriftbidraget till kommunala flygplatser.Utskottet är inte berett att föreslå sådan ändring avförutsättningarna för driftbidrag från här aktuellt anslag somföreslås i motionen. De båda yrkandena i motionen avstyrksdärmed.Den föreslagna medelsanvisningen för nästa budgetår föranlederinte någon erinran från utskottets sida.2.6 Inriktningen av miljöarbetet inom luftfartsområdetLFV anger i treårsplanen för åren 1994--1996 att verket förnärvarande utreder hur miljödifferentierade avgifter kanutformas och deras styreffekter.Regeringen framhåller att LFV i treårsplanen för förstagången har lagt fast särskilda mål för sitt miljöarbete. I detinternationella arbetet skall LFV verka för skärpning avgällande buller- och avgasnormer för s.k. kapitel 3-flygplan(dvs. de mest tystgående och i linjefart vanligtförekommande flygplanstyperna). Vidare skall LFV under år 1994upprätta en särskild handlingsplan som skall motverka negativamiljöeffekter av flygets avreglering. Dessutom skall under år1995 åtgärder ha vidtagits vid LFV:s flygplatser för skydd avmiljön från utsläpp av avisningskemikalier för flygplan ochrullbanor.Regeringen pekar vidare på att LFV har beslutat att införabullerrelaterade landningsavgifter l994 samt att fråganom översyn av de ekonomiska styrmedlen inom luftfarten nu beredsinom regeringskansliet.Regeringen hemställer att skall godkänna denangivna inriktningen på miljöarbetet inom luftfartsområdet.I motion T216 (v) begärs i yrkande 18 att flyget skall stå förde kostnader det orsakar genom buller och luftföroreningar m.m.Om det blir så kommer enligt motionärerna andrakommunikationsslags relativa lönsamhet att bli stärkt på mångasträckor.Utskottet vill erinra om att den övervägande delen avtrafikflygplan och motorerna till sådana tillverkas utomlands.Från svensk sida måste man därför verka internationellt för attminska olägenheter för miljön från flyget. LFV framhåller ocksåi treårsplanen att verket genom internationellt arbete skallverka för en skärpning av gällande buller- och avgasnormer förs.k. kapitel 3-flygplan.Mot denna bakgrund och med hänvisning till att frågan om enöversyn av de ekonomiska styrmedlen bereds inomregeringskansliet torde något initiativ med anledning avmotionsyrkandet inte vara påkallat. Det avstyrks sålunda.Utskottet har inte något att erinra mot den av regeringenpresenterade inriktningen på miljöarbetet inom luftfartsområdet.3 ()3.1 Inriktning, syften och målsättningar för Luftfartsverketsverksamhet --1996 m.m.3.1.1 De övergripande förslagenLFV har i sin treårsplan för åren 1994--1996 angett syfteför verksamheten samt strategier för handlandet för att nåframgång m.m. LFV har vidare angett ekonomiska mål,flygsäkerhetsmål, volymmål, kvalitetsmål och miljömål ochföreslår att regeringen skall fastställa dessa.Med utgångspunkt i de genom trafikpolitiska beslutfastställda målen för samhällets trafikpolitik samt LFV:shuvuduppgifter såsom de har fastlagts i verkets instruktion(1988:79) har LFV som syfte för verksamheten fastställt att LFVskall främja ett säkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassatflyg för att tillgodose människors resbehov och näringslivetsbehov av varutransporter genom att bedriva flygplatsverksamhet,flygtrafiktjänst, flygsäkerhetsarbete och luftfartspolitisktarbete.Volymmålet, som mäts i flygets andel av den inrikes långvägapersontrafiken, och kvalitetsmålet, som mäts i andelen nöjdakunder eller motsvarande, anges som interna mål förverksamheten.Som flygsäkerhetsmål har LFV fastställt attflygsäkerhetsstandarden skall vara lägst i nivå med den somfinns i övriga välutvecklade luftfartsnationer.Regeringen anför att den inte har något att erinra mot denangivna verksamhetsinriktningen för verket. Regeringen, som inteheller har något att erinra mot det angivna flygsäkerhetsmålet,anser emellertid att LFV i nästa treårsplan skall föreslå måläven för övriga delar av verkets myndighetsutövning.Regeringen föreslår med utgångspunkt i treårsplanen följandeekonomiska mål och ramar för verksamheten. Målen för avkastningoch utdelning är nya med hänsyn till införandet avbolagsliknande former i redovisningen för LFV.Regeringen har inte något att erinra mot förslag av LFV omhöjning av totalproduktiviteten under perioden.Målet för avkastning, mätt i justerat eget kapital efterskattemotsvarighet, bör enligt regeringen vara förperioden.Regeringen förordar att utdelning till ägaren fastställsårligen av regeringen i samband med fastställande av bokslutet.Utdelningskravet bör därvid fastställas med ledning av aktuellutdelning hos de större börsnoterade företagen, vilket förnärvarande skulle motsvara på justerat eget kapital efterskattemotsvarighet.Ett soliditetsmått på vid utgången av kanenligt regeringen tjäna som riktmärke tills vidare.Som prismål anges att luftfartsavgifterna får ökas med högst80 % av nettoprisindex.Regeringen förordar en investeringsram för treårsperioden på2,. Investeringarna skall inriktas främst påersättningsinvesteringar samt mot ett nytt trafikledningssystemoch mot utbyggnad med en tredje rullbana på Stockholm-Arlandaflygplats, som beräknas tas 1999.Med anledning av förslag av LFV om utökade finansiellabefogenheter förordar regeringen att LFV skall få rätt att lånakortfristigt i bank. Anbud måste dock alltid infordras frånRiksgäldskontoret. Regeringen föreslår som totalram tills vidareett belopp på tillhopa för kortfristigupplåning i bank och för kort- och långfristig upplåning iRiksgäldskontoret. Av denna ram skall avsenya lån och återstoden redan befintliga lån.LFV bör enligt regeringen också ges möjlighet att placerasin överskottslikviditet kortsiktigt i bank eller istatsgaranterade skuldebrev. Dessa placeringar bör dock inteöverstiga av överskottslikviditeten.Vidare bör enligt regeringen verket ges rätt att användaderivatinstrument (som avser terminssäkring av valutor) för attskydda sig mot ränte- och valutakursväxlingar. En förutsättningför detta skall dock vara att LFV presenterar enfastställd riskpolicy för sin finansförvaltning.Regeringen hemställer att riksdagen1. godkänner vad som i propositionen anförts om inriktning,syften och målsättningar för verksamhet underperioden --1996,2. godkänner vad som i propositionen anförts om ekonomiskamål och ramar för verksamhet under perioden1994--1996,3. godkänner vad som i propositionen anförts omLuftfartsverkets investeringsplan --1996 samt4. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning förLuftfartsverket i enlighet med vad som anförts i propositionen.Utskottet konstaterar att någon erinran mot regeringens ipunkterna 1, 2 och 4 ovan redovisade förslag inte har framförtsi motioner. Utskottet har inte heller något att erinra mot dessaförslag. De begärda godkännandena och det begärda bemyndigandetbör därför lämnas.Med anledning av motionsförslag som rör om-, ny- ochutbyggnad m.m. av vissa flygplatser återkommer utskottet i detföljande till förslaget om investeringsplan för för VärmlandRegeringen har gett sitt tillstånd till att enny länsflygplats får byggas vid Mellerudstorp i Karlstadskommun. Anläggningskostnaden beräknas till ,exkl. kostnader för väganslutning och redan utlagdaprojekteringskostnader.Företrädare för , och Karlstadskommun har träffat en principöverenskommelse omfinansieringen av byggandet, som gäller under förutsättning attden godkänns av , ochkommunfullmäktige. Som förutsättning för överenskommelsen gällervidare bl.a. att statsbidrag till flygplatsen utgår med 175miljoner kronor och att LFV skall vara byggherre för samt ägaoch driva flygplatsen.Det belopp som kvarstår att finansiera efter förutsattstatsbidrag på skall finansieras sålunda attenvar av LFV, och kommunen svarar för 60 miljonerkronor.I två motioner begärs att staten bidrar till de kostnader somligger utanför LFV:s åtagande enligt principöverenskommelsen.Sålunda begärs i motion T219 (s) i del av yrkande 3 attstaten skall bidra med generösa anslag så att flygplatsen kommertill stånd.I motion T712 (fp, m, c) begärs att beloppet 175 miljonerkronor skall finansieras inom den ram för planering av väg- ochjärnvägsinvesteringar om totalt för perioden1994--2003, som beslutade om under förra (prop. 1992/93:176, bet. TU35, rskr. För investeringar ilänstrafikanläggningar beräknades härvid 9 miljarder kronor.Riksdagen beslutade /att påtilläggsstat till statsbudgeten för /93 anslå8 till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(prop. 1992/93:50 bil. 7, bet. FiU1, rskr. Av detta beloppskulle l tilldelas () för att möjliggöra tidigareläggning av vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken. Avdenna ram för investeringar i affärsverken jämte en senareutökning av ramen med kvarstår förnärvarande ca 250 miljoner kronor.Redan för flera år sedan dömdes ut . Det är därför angeläget atten ny länsflygplats byggs i och att stöd ges tillfinansieringen av anläggningen.Utskottet har under hand inhämtat att LFV från ovannämndaram för investeringar i affärsverken har sökt bidrag tillbyggande av den nya flygplatsen i bör i detta sammanhang framhållas att --som nämnts i det föregående -- har beslutat att länen, inomramen för länstrafikanläggningsplanen, skall ges möjlighet attprioritera investeringar i kommunala flygplatser.Mot nämnda bakgrund är utskottet inte berett att nu förordanågot initiativ med anledning av motionsförslagen. Deavstyrks således.3.1.3 Kompletteringar på och Luleå-Kallax flygplatserI motion N283 (s) föreslås i yrkande 19 att rullbanan förlängspå och att en ny hangarbyggnad uppförs påLuleå-Kallax flygplats. Den sistnämnda är en militär flygplatssom har upplåtits för civil luftfart.Utskottet har under hand inhämtat att LFV till här aktuellakompletteringar har sökt bidrag från ovannämnd ram förinvesteringar i affärsverken. I avvaktan på resultat avprövningen av LFV:s ansökan är utskottet inte berett att förordanågot initiativ med anledning av motionsförslaget.Motionen avstyrks således i här aktuell del.3.1.4 och trafikflygplats i södradelen av som från början anlades avStockholms stad togs i bruk för reguljär flygtrafik år 1936.År 1947 övergick huvudmannaskapet för flygplatsen tillstaten enligt avtal mellan staten och staden. Avtalet, somgodkändes av (prop. 1946:378, bet. SU306, rskr. 569),innebar i huvudsak att staden till staten den ljanuari 1947--upplät nyttjanderätten tillBromma flygplats att användas såsom av staten förvaltadflygplats för allmänt bruk. har enlandningsbana på 1 897 meter.Under 1960-talet flyttade SAS ut sin flygverksamhet tillArlanda. Sedan Linjeflyg också flyttat sinflygverksamhet till användes fram tillavregleringen av luftfarten huvudsakligen för affärs-och privatflyg. Begränsad säsongmässig linjefart förekom dock påflygplatsen.I anslutning till avregleringen av luftfarten har emellertidinrikestrafik och utrikestrafik inletts på Bromma.Regeringen beslöt att ändra villkoren ivissa tillstånd att bedriva linjefart på som ett led i enstrategi för utnyttjande av i samverkan med Arlanda.Beslutet innebär bl.a. att ytterligare utrikeslinjer inte skalltillåtas i avvaktan på ny tillståndsprövning och att LFV vid prövning avflygföretagens trafikprogram skall göra nödvändiga avvägningarbeträffande trafiken på . Stora flygplan skall intetillåtas utan endast miljövänliga flygplan som klarar de kravsom ställs på s.k. cityflygplatser. De allmänna miljömässigaförutsättningarna för trafiken på skall enligt beslutetfastställas genom ett samrådsförfarande mellan LFV,samt iStockholms kommun.LFV har till ansökan om prövning av enligt miljöskyddslagen(1969:387) för verksamheten på Bromma.MotionsförslagI motionerna T713 (s), T708 (c) och A453 (v) yrkande 4 begärsatt med hänsyn till buller och utsläpp från flygtrafikenoch till säkerheten i områdena under flyglederna tillflygplatsen m.m. inte skall användas för luftfart efter den 31december 1996.I motion T224 (s) begärs i yrkande 16 -- förutom att statensansvar för skall upphöra -- attfrågan om en regional trafikflygplats i skalllösas av regionen.Förslag om en ny trafikflygplats lokaliserad till den södradelen av framförs i två motioner.Underförstått torde vara att den önskade trafikflygplatsen skallersätta Bromma.I motion A455 (fp) begärs i yrkande 10 sålunda att regeringenskall klargöra behovet av ytterligare kapacitet för flygtrafikeni . Motionärerna framhåller attStockholmsregionen behöver en ny flygplats och att denna börlokaliseras till den södra regiondelen. I motion T214 (fp)begärs i yrkande 3 att frågan om en civil inrikesflygplats påSödertörn skall prövas och att därvid även frågan om enförläggning till militärflygplatsen i skall behandlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under en följd av år och senast i betänkande1992/93:TU19 (s. 26) framhållit att två flygplatser behövs iStockholmsregionen. Utskottet vidhåller denna mening.Luftfartsverket hävdade i en skrivelse till regeringen ijuni 1990 att det är ett riksintresse för den civila luftfartenatt det finns två trafikflygplatser i Stockholmsregionen.Vid behandlingen av ett bostadsförsörjningsprogram förStockholms stad beslöt kommunfullmäktige i staden den 15 januari1993 att låta utgå ur bostadsförsörjningsprogrammetoch att begära hos regeringen att -- i avvaktan påkoncessionsprövning enligt miljöskyddslagen -- ett tak förantalet flygplansrörelser fastställs. Kommunfullmäktige beslötuttala att en tidsbegränsad förlängning av måstebygga på att flygtrafiken sker inom betryggande och skärptagränser vad avser miljöpåverkan som buller och avgasutsläpp, attreguljärflyget på måste begränsas och ske med de mestmiljövänliga flygplanen samt att en förlängning av Brommaavtaletinte skall överskrida l5 år med tanke på stadens behov avBrommafältet som bostadsreserv.Vid behandlingen /av motionsförslagom fortsatt användning av uttalade utskottet att det sågpositivt på regionala initiativ för flygplatsens fortlevnad(bet. 1991/92:TU13 s. 24--26). Mot bakgrund av statenssatsningar på var utskottets grundinställning då liksomden är nu att ansvaret för en andra trafikflygplats iStockholmsregionen i fortsättningen i första hand vilar påregionen.Vid behandlingen av motionsförslag om i betänkande1992/93:TU19 anförde utskottet (s. 26) att -- när Stockholmsstad genom beslutet hade angettbegränsningar beträffande sätt och tid för användningen avBromma som trafikflygplats -- utgångspunkter hadegetts för de fortsatta långsiktiga övervägandena iflygplatsfrågan för regionen. Som utskottet också gjorde i1991/betänkande ville utskottet understryka betydelsen avatt bevarades. I vad mån emellertid statenborde delta i ansvaret för användningen av l996och/eller i en ny trafikflygplats för regionen blev enligtutskottets mening en fråga som närmast borde övervägas iförhandlingar med regionen.Den 11 februari 1993 uppdrog regeringen åt LFV att medStockholms kommun och andra berörda parter förhandla fram ettnytt upplåtelseavtal för om markutnyttjande ochverksamhet. LFV skulle enligt direktiven klarlägga de närmareförutsättningarna för och de ekonomiska konsekvenserna vid ettupphörande av nuvarande avtal mellan staten och stadom . Därutöver skulle LFV förhandla fram ett förslag tillnytt avtal som möjliggör flygtrafik på även efter den 1januari l997. Det angavs att möjlighet att överföranyttjanderätten till annan huvudman än staten bör finnas. LFV:sslutsatser och avtalsförslag skulle redovisas för regeringensenast den 1 september 1993.Företrädare för och har under sommaren1993 utarbetat ett förslag till avtal mellan verket och stadenom förlängning av upplåtelsen av till staten.Upplåtelsen, som begränsas till de delar av somfordras för flygplatsen och för flygplatsanknuten verksamhet,skall enligt avtalsförslaget gälla fr.o.m. den 1 januari 1997t.o.m. Staten skall enligt avtalsförslagetäga rätt att med stadens samtycke upplåta flygplatsdriften tillannan samt att därvid upplåta arrenderätten tillflygplatsområdet med därpå uppförda byggnader och andraanläggningar. Denna bestämmelse har sin grund i att näringslivetgenom ett särskilt bolag har framfört intresse av att delta ifinansieringen av vidare utveckling. Parternauttalar i avtalsförslaget att de är överens om att staten -- omBromma flygplats läggs ned -- inte har något ansvar för atttillhandahålla flygplats åt det skolflyg och övrigt allmänflygsom utnyttjar flygplatsen. Parterna uttalar vidare att dennaverksamhet inte kan överföras till och såledesmåste lokaliseras till annan flygplats i stadens sida föreligger ännu inte sådant godkännande avavtalsförslaget att det har kunnat överlämnas till regeringen.Utskottet anser att en prövning av staden och regeringen avvad som blir det slutliga resultatet av förhandlingsuppdragettill LFV bör avvaktas innan kan ta ställning i fråganom fortsatt statlig flygplatsverksamhet på Brommafältet.Utskottet avstyrker därmed de motionsförslag som går ut påatt redan nu skall uttala sig mot statligflygplatsverksamhet på efter den 31 december 1996.Utskottet uttalade i betänkande 1992/93:TU19 (s. 27) attfrågan huruvida en andra trafikflygplats för Stockholmsregionenbör lokaliseras i den södra regiondelen främst är en fråga förregionen och inte för staten. Utskottet vidhåller denna meningoch avstyrker därmed de här aktuella förslagen i motionerna T214(fp) och A455 (fp).3.1.5 Utredning om framtiden för de skånska flygplatsernaI motion A469 (s) begärs i yrkande 4 att de skånskaflygplatsernas framtid skall utredas noga mot bakgrund avavregleringen av flyget och inför en situation medjärnvägsförbindelse mellan och ().De skånska flygplatser som avses med motionen torde vara destatliga och samtden kommunala . De båda sistnämndaär flygstationer på militära flygplatser.I budgetpropositionen har regeringen i ett särskilt avsnittredovisat sina bedömningar i frågan om inriktningen mot ettlångsiktigt bärkraftigt transportsystem samt för riksdagensgodkännande framlagt förslag om inriktningen av ettutvecklingsarbete rörande ett sådant system. Regeringens förslagi denna del behandlas i utskottets betänkande 1993/94:TU16.Den år l993 tillkallade delegationen (K 1933:03) förprognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn, somenligt direktiven (dir. 1992/93:92) för sitt arbete skall vararegeringens organ för den grundläggande prognosverksamheten ochvars prognoser även skall utgöra en utgångspunkt förtrafikverken, kommer att ha betydelsefulla uppgifter iutvecklingsarbetet för ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem. Delegationens arbete skall bl.a. syfta tillatt utveckla och förbättra underlaget för den långsiktigainfrastrukturplaneringen inom transportsektorn.Utskottet anser att resultat av delegationensprognosverksamhet och trafikverkens ställningstaganden pågrundval av prognosmaterialet bör avvaktas -- dvs. LFV:sställningstaganden såvitt här är aktuellt -- innan riksdagenvidtar någon särskild åtgärd med anledning av motionsförslaget.Det förtjänar här nämnas att den danska trafikministern ochden svenska kommunikationsministern har träffaten överenskommelse om att inleda ett aktivt samarbete för attpåskynda utvecklingen av ett miljöanpassat transportsystem inomÖresundsregionen.Mot bakgrund av det anförda avstyrks således det häraktuella förslaget i motion A469 (s).3.1.6 Investeringsplan för LFV och särskilt anslag tillinvesteringarI motion T224 (s) föreslås i yrkande 18 att till LFVskall anvisa ett anslag på för investeringari flygplatser. Motionärerna pekar på att hangarer behöver byggassamt taxibanor och rullbanor anläggas på flera av LFV:sflygplatser.Utskottet föreslår att regeringens förslag tillinvesteringsplan för LFV för perioden --1966 godkänns.Utskottet är inte berett att föreslå rikdagen denmedelsanvisning för investeringar som föreslås imotionsyrkandet. Det avstyrks sålunda.3.2 Policy för expeditions- och ramptjänst på LuftfartsverketsflygplatserLFV har utarbetat en ny policy för konkurrens vid ramp- ochexpeditionstjänst ("ground handling") på LFV:s flygplatser.Den nya policyn innebär i korthet att LFV ansvarar för attramp- och expeditionstjänst finns på varje flygplats och ärorganiserad så att effektivitet, neutralitet, god service ochsäkerhet garanteras. Ramp- och expeditionstjänsten betraktas somen kommersiell verksamhet, och -- om en flygplats fysiska,miljö- och säkerhetsmässiga förutsättningar medger det --konkurrens skall skapas. På flygplatser med över 2 miljonerpassagerare -- ochGöteborg-Landvetter -- skall konkurrens säkerställas genom minsttvå operatörer. LFV kommer enligt policyn -- i likhet med vadsom gäller för andra kommersiella tjänster -- att ta ut enersättning för marknadstillträdet från operatörer av ramp- ochexpeditionstjänst.Regeringen har inte någon erinran mot den av LFV föreslagnapolicyn. Regeringen anser inte att övervägande skäl förnärvarande finns för ett krav på konkurrens även på mindreflygplatser där ramp- och expeditionstjänst ingår som enintegrerad del i flygplatsverksamheten.Regeringen hemställer att skall godkänna vadregeringen har anfört om policy för ramp- och expeditionstjänst.Utskottet föreslår att godkännande lämnas.4 Beredskap för civil luftfartUtskottet tillstyrker regeringens förslag att till Beredskapför civil luftfart för /95 anvisas 71 443 000kr.HemställanUtskottet hemställerFrågor kring luftfartsförfattningarna1. beträffande krav på tillstånd för ägare avprivatflygplan som transporterar passagerare mot betalningatt avslår motion 1993/94:T711,2. beträffande förbud mot flyguppvisningar övertättbebyggda områdenatt avslår motion 1993/94:T701,Luftfartsmarknaden och luftfartsförsörjningen3. beträffande åtgärder mot monopoltendenseratt avslår motion 1993/94:T204 yrkande 7,4. beträffande inledande eller ökning av viss flygtrafikm.m.att avslår motion 1993/94:T215 yrkande 3 i dennadel,5. beträffande upphandling av olönsam regionalpolitisktviktig flygtrafik, m.m.att med avslag på motionerna 1993/94:T207 i dennadel, 1993/94:T224 yrkande 17, 1993/94:T705 och 1993/94:N283yrkande 18 godkänner vad regeringen anfört om upphandling avolönsam regionalpolitiskt viktig flygtrafik,res. 1 (s)6. beträffande resultatutjämningsbidrag tillVästerås-Hässlö flygplatsatt avslår motion 1993/94:T205 yrkande 3,7. beträffande resultatutjämningsbidrag till flygplatser iskogslänenatt avslår motion 1993/94:T204 yrkande 8,8. beträffande nya grunder för ettresultatutjämningssystematt avslår motionerna 1993/94:T702, 1993/94:T703 och1993/94:T709,9. beträffande resultatutjämningsbidrag till Borlängeflygplats fr.o.m. år 1997att avslår motion 1993/94:T704 yrkande 2 i dennadel,10. beträffande resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatseratt godkänner vad regeringen anfört omresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser,11. beträffande driftbidrag till vissa flygplatser iskogslänenatt avslår motionerna 1993/94:T215 yrkande 3 i dennadel, 1993/94:T219 yrkande 3 i denna del, 1993/94:T704 yrkande 1och yrkande 2 i denna del, 1993/94:T706 och 1993/94:T707,12. beträffande ändring av grunderna för driftbidrag samtdriftbidrag till /flygplatsatt avslår motion 1993/94:T710,13. beträffande medelsanvisning till driftbidrag tillflygplatser i skogslänenatt med bifall till regeringens förslag tillDriftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen /95 anvisar ett reservationsanslag på30 ,14. beträffande flygets kostnadsansvar för buller ochluftföroreningaratt avslår motion 1993/94:T216 yrkande 18,men. (v)15. beträffande inriktningen på miljöarbetet inomluftfartsområdetatt godkänner vad regeringen anfört om inriktningenpå miljöarbetet inom luftfartsområdet,m.m.16.