bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — Det är därför viktigt attnäringspolitiken stimulerar bildandet av nya företag ochutveckling av små och medelstora företag, anser motionärerna.För att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen och enhållbar utveckling behövs en småföretagarpolitik som bygger påbreda majoriteter och inte på ideologiska låsningar, heter detvidare. Inslag i en sådan politik bör, enligt motionärerna, varasänkt ränta, minskat räntegap, åtgärder för att få bankerna attlåna ut till sunda affärsprojekt mot rimliga säkerheter,ytterligare satsningar på FoU för småföretag, stimulans avteknik- och kunskapsöverföring, särskilda branschprogram ochstöd till företagssamarbete med sikte på internationellamarknader.Utskottet behandlar i detta avsnitt också en enskild motion --1993/94:N284 (fp). I denna begärs att skall uttala sigför att det skall införas en ordning med obligatoriska,ekonomiska konsekvensanalyser inför beslut som berörföretagandet eller på något annat sätt väsentligen inverkar påförutsättningarna för att bedriva ekonomisk verksamhet. Motivetär att tillskapandet av de nya arbetstillfällen som behövs föratt upprätthålla välfärdssystemet och som måste komma till ståndhos småföretagen inte får hämmas av politiska beslut.Konsekvensutredningar skall, enligt uttalanden frånstatsmakterna i olika sammanhang, ingå som en naturlig del ipropositioner. Förekomsten av konsekvensanalyser varierar dock,vilket framgår av den genomgång av propositioner avlämnade underår 1993 som utskottet har genomfört (se yttrande1993/94:NU3y).Regeringen tillsatte en delegation föravregleringsfrågor (N 1993:07). Enligt direktiven (dir.1993:113) skall delegationen bl.a. ställa samman, konkretiseraoch löpande följa upp det arbete som planeras och genomförs ifråga om avregleringsåtgärder i de olika departementen. Dettaskall, i systematisk och strukturerad form, föras ihop till ettregeringens avregleringsprogram. I arbetet skall ingå att belysaproblem och konsekvenser som kan uppkomma vid genomförande avkonkreta avregleringsåtgärder. Delegationen skall också ägnauppmärksamhet åt förslag från det offentliga utredningsväsendetom nya och ändrade regleringar och, i förekommande fall, låtabredda beredningsunderlaget genom expertgranskning avseendeförslagens effekter för marknadseffektiviteten. Delegationenlämnade en första rapport till regeringen. Enslutrapport skall redovisas inom kort.Inom pågår vidare ett översynsarbete avkommittédirektivens utformning och Begränsningsförordningen (SFS1987:1347).Utskottets inställning till hur näringspolitiken börinriktas och utformas tar sin utgångspunkt i grundsynen attmarknadsekonomin är det enda ekonomiska system som kanåstadkomma tillväxt, meningsfulla arbeten och resurser förvälståndsutveckling i hela landet. Näringspolitiken skall,enligt utskottets mening, inriktas på att ange de ramar inomvilka företagen fritt skall få verka. Det är därvid av avgörandebetydelse att näringslivet ges långsiktigt fastaplaneringsförutsättningar och att detaljstyrning ochbyråkratiska inslag avskaffas.Från denna utgångspunkt delar utskottet den syn pånäringspolitikens inriktning som regeringen redovisar ibudgetpropositionen. Som sägs där är näringspolitikens uppgiftatt skapa goda förutsättningar för produktiva investeringar ochproduktivt arbete i , som skall möjliggöra en hög ochstabil ekonomisk tillväxt. En god och uthållig tillväxt ärgrunden för välfärd och sysselsättning. En lång rad strukturellareformer har, såsom redovisas i finansplanen till åretsbudgetproposition, vidtagits -- skattereformen,borttagandet av en rad skadliga skatter och andra hinder förföretagande i allmänhet och för små och medelstora företag isynnerhet, , reformeringen av fleratransfereringssystem, avskaffandet av offentliga monopol, dennya obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen, ändringarna iarbetsrätten, satsningarna på forskning och utbildning, denförbättrade riskkapitalförsörjningen, den nya konkurrenslagen,avregleringen av verksamhet som bedrivits i affärsverksform samtinfrastrukturinvesteringarna.Kraven i Socialdemokraternas partimotion på att riksdagenskall göra uttalanden om att statsmakterna bör tillse att detskapas fasta spelregler och att det är nödvändigt med godlönsamhet i näringslivet anser utskottet vara slag i luften.Vikten av att lönsamheten i det svenska näringslivet är minstlika hög som i jämförbara länder understryks i propositionen.Likaså framhålls betydelsen av att politiken präglas avlångsiktighet, förutsägbarhet och stabilitet.De synpunkter som vidare förs fram i Socialdemokraternaspartimotion -- och i ännu högre grad i kommittémotionen -- omatt staten bör inta en mer aktiv roll i näringspolitiken, bl.a.genom att selektiva insatser på vissa områden skall göras, ärhelt motsatta till den inställning som utskottet företräder. Detviktiga är att genom generella insatser skapa ettnäringslivsklimat som ger grund för en god ekonomisk tillväxt.Detta utesluter dock inte att statliga, riktade insatser för atti olika avseenden komplettera marknaden kan erfordras. Somexempel på detta kan nämnas kunskapsförsörjningen för denskogsråvarubaserade industrin, insatser för att främjainnovativa företag, insatser för att främja kvinnors företagandeoch kapitalförsörjningen till små och medelstora företag.Utskottet återkommer i det följande till dessa områden.Den uppfattning om näringspolitikens inriktning som redovisasi Ny demokratis partimotion ligger enligt utskottets bedömningväl i linje med regeringens politik. Det viktiga är sålunda attgoda generella förutsättningar skapas för näringslivetsutveckling. De förslag från som detrefereras till i motionen ingår i flera fall i regeringensnäringspolitik.Vad gäller yrkandena i partimotion om enekologiskt anpassad tillväxt vill utskottet hänvisa till vad somsägs i finansplanen till årets budgetproposition (s. 7) om attden nödvändiga höga ekonomiska tillväxten måste kombineras medkravet på en miljömässigt uthållig utformning. Hög tillväxt ärinte uthållig eller välfärdsfrämjande om den sker påbekostnad av landets långsiktiga produktionsmöjligheter ellernationalförmögenheten, påpekas det vidare. Miljöskatter ochavgifter utgör, enligt regeringen, viktiga styrmedel. I ensärskild bilaga till finansplanen (bilaga 1.4) utvecklasregeringens syn på en uthållig utveckling.Önskemålet i motion 1993/94:N284 (fp) om ett system medobligatoriska, ekonomiska konsekvensanalyser anser utskottet ärtillgodosett med de olika åtgärder som regeringen vidtagit --främst genom den s.k. avregleringsdelegationens arbete -- ochsom redogjorts för.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1993/94:N305(s), 1993/94:N290 (s), 1993/94:N303 (nyd), 1993/94:N281 (v) och1993/94:N284 (fp) i här berörda delar.SmåföretagsutvecklingRiskkapitalförsörjningInledningUtskottet har i betänkandena /93:NU25 (s. 20) om vissanäringspolitiska frågor och 1993/94:NU11 (s. 6) omsmåföretagsutveckling redogjort för olika finansieringsformeroch finansieringsorgan med statlig anknytning. I betänkandenalämnas information om produktutvecklingsstöd, de sjuteknikbrostiftelserna, Industri- och nyföretagarfonden,portföljförvaltningsbolagen och dedirektinvesterande riskkapitalbolagen, , deregionala utvecklingsfonderna -- utvecklingsbolagen samtNorrlandsfonden. Utskottet redovisar här inte på nytt dessauppgifter utan hänvisar till nämnda betänkanden.Statens aktier i förvaltningsaktiebolagen begär i budgetpropositionen bemyndigandeatt avyttra en andel av statens aktier i motsvarande av respektive bolagssamtliga aktier.Riksdagen beslöt (prop. 1993/94:40, bet. NU11)att överföring skall ske av statens aktier i de bådaförvaltningsbolagen till Industri- och nyföretagarfonden, tilldet nya moderbolaget för de regionala utvecklingsbolagen ochtill de sju teknikbrostiftelserna. Efter dessa överföringar ägerstaten direkt av det totala antalet aktier i respektivebolag. Dessa aktier bör , enligt regeringens mening, avyttras.I motion 1993/94:N305 (s) förordas att statens aktier i , inklusive de aktier som omfattas av riksdagsbeslutet idecember 1993, skall säljas. Av de medel som detta beräknasinbringa -- -- skulle 300 miljoner kronortillföras den centrala lånefond som skall inrättas för deregionala utvecklingsbolagen. Verksamheten hos och ,som bildades med medel från de tidigare löntagarfonderna, harenligt motionärerna inte kommit småföretagen till del. Statenhar en skyldighet att tillse att kapitalförsörjningen för småoch medelstora företag fungerar i faser där marknaden i stortsett inte erbjuder några möjligheter, anförs det i motionen.Utvecklingsbolagens verksamhet kommer, till skillnad från vadsom gäller för och , att ha en inriktning på företagmed behov av s.k. mjuk finansiering, säger motionärerna. Deframhåller att försäljningen av aktierna i de båda bolagentidsmässigt bör anpassas så att den ger staten maximalaintäkter.Riksdagens beslut om överföring av huvuddelenav statens aktier i och -- motsvarande avsamtliga aktier -- innefattade också avslag på yrkanden (s) omatt staten som ett första steg skulle sälja motsvarande ca 10 %av aktierna och att de erhållna medlen härav skulle tillförasden centrala lånefonden för utvecklingsbolagen. Yrkandenaföljdes upp i en reservation (s).Näringsdepartementet har uppdragit åt ett utredningsinstitut,, att göraen studie av riskkapitalsituationen för små och medelstoraföretag. I studien skall följande belysas: kapitalstrukturen,behov av ytterligare externt kapital, attityder till finansiellaaktörer och en internationell jämförelse. Avrapporteringplaneras ske i april 1994.Utskottet vill erinra om den rad av åtgärder somregeringen har vidtagit för att underlättariskkapitalförsörjningen för små och medelstora företag. Detgäller inrättandet av den struktur med de tvåportföljförvaltningsbolagen och de sexriskkapitalbolagen som bildades med medel från de tidigarelöntagarfonderna. Bolagen, som sammanlagt tillfördes 6,5miljarder kronor, skall på kommersiella grunder tillhandahållariskkapital till små och medelstora företag. Industri- ochnyföretagarfonden arbetar med dels stöd tillutveckling av nya produkter och marknadssatsningar, delsnyföretagarlån. Fonden kommer att förfoga över ettkapital på . De regionalautvecklingsbolagen, som kommer att ersätta detidigare regionala utvecklingsfonderna, kommer att disponera ca2,för finansiering av små och medelstoraföretag. De sju teknikbrostiftelser som bildades hartill uppgift bl.a. att bistå företag i tidiga utvecklingsskedenmed finansiering. Stiftelserna disponerar ett kapital påsammanlagt ca 1 miljard kronor.Av central betydelse för företagens möjligheter att klara sinriskkapitalförsörjning är utformningen av skattepolitiken.Regeringen har sedan sitt tillträde gjort en rad förändringar påsådana områden som är särskilt viktiga för att stärkatillväxten. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital avskaffadeshösten 1991 och i övrigt har den successivt sänkts; den kommeratt avvecklas helt . Då sänks också den allmännaskattesatsen på kapitalinkomster till . Beskattningen avdet egna kapitalet i företaget likställs med beskattningen avdet lånade kapitalet, genom slopande av skatten påutdelningsinkomster och halvering av skatten på reavinster.Vidare har det införts en möjlighet för enskilda näringsidkareatt kvitta underskott motinkomst av tjänst.Med hänvisning till den lämnade redovisningen över avregeringen vidtagna åtgärder för att underlättariskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag kanutskottet inte finna något stöd för den kritik mot regeringenspolitik som framförs i motion 1993/94:N305 (s). Denna avstyrkssålunda i berörd del. Förslaget i propositionen om attregeringen skall bemyndigas sälja statens resterande aktier iAtle och tillstyrks samtidigt.Regionala investmentbolagRegeringen begär vidare i budgetpropositionen riksdagensbemyndigande att i samband med privatisering av regionalainvestmentbolag överföra statens tillgångar i dessa bolag tillregionala stiftelser som verkar för näringslivsutveckling.I proposition 1991/92:69 om privatisering av statligt ägdaföretag, m.m. behandlades även frågan om statens aktier i sexregionala investmentbolag, vilka tillskapats i regionalpolitisktsyfte. Vid beslut om försäljning av statens aktier i dessa bolagär det, enligt vad som sades i propositionen, viktigt att setill att syftet med det statliga engagemanget inte går förlorat.Riksdagen anslöt sig till detta (bet. 1991/92:NU10).I samband med privatiseringen av de regionalainvestmentbolagen har regeringen funnit att detregionalpolitiska syftet i vissa fall bäst skulle tillgodosesgenom att statens tillgångar i dessa bolag överförs tillregionala stiftelser, som har till uppgift att på olika sättfrämja utveckling av näringslivet i regionen ellerFoU-verksamhet.Utskottet behandlar i detta sammanhang motion 1993/94:N296(c), i vilken det begärs en skyndsam utredning av möjligheternaatt bilda lokala investmentbolag och ett allmänt uttalande avriksdagen om riskkapitalförsörjningen för ny- ochsmåföretagande.Ett av de främsta problemen i riskkapitalförsörjningen för ny-och småföretagare är, enligt motionären, att det riskkapital somuppenbarligen finns i bank- och finanssystemet samt i destatliga stödformerna inte i tillräcklig utsträckning når desmåföretagare som vill etablera sig runt om i landet. Det är,hävdar motionären, uppenbart att den sista länken mellan bankenoch den enskilde företagaren fortfarande saknar ett viktigtmoment. Därför anser hon att det bör skapas ett system där bådede största sociala riskerna för företagaren kan elimineras ochdet kan göras enklare för banken att genomföra kreditprövningen.Detta skulle, enligt motionären, kunna ske genom inrättande avs.k. lokala investmentbolag, varvid befintliga organ bör kunnasvara för erforderliga garantier.De sex regionala investmentbolag som avses i propositionen ärSorbinvest AB, , , ,Skeppsankaret och Bergslagens TeknikutvecklingsAB. När det gäller har staten i december 1993sålt samtliga sina aktier till . Hösten 1993sålde samtliga tidigare ägare i sina aktier tillföretaget . I bedrivs praktiskt tagetingen verksamhet. Regeringen beslöt att tecknaett avtal om försäljning av aktierna till , som verkar i anslutning till Högskolan iKarlskrona/. Vidare beslöt regeringen attuppdra åt i att för statens räkningförvalta aktierna i i syfte attsenare överlåta dessa till , underförutsättning av godkännande av det här aktuellaregeringsförslaget.Utskottet tillstyrker att regeringen ges det bemyndigandesom föreslås i propositionen. De aktuella regionalainvestmentbolagen har, enligt vad utskottet erfarit, i flertaletfall fungerat mindre väl. Det är positivt om de föreslagnaåtgärderna leder till ökad effektivitet i verksamheten.Vidare delar utskottet de synpunkter som framförs i motion1993/94:N296 (c) om att det i vissa lägen kan krävas insatserfrån statens sida för att komplettera marknaden när det gällerriskkapitalförsörjning till små och medelstora företag. Dennainsikt ligger bakom de olika åtgärder som regeringen harvidtagit och som utskottet har redogjort för i föregåendeavsnitt.Utskottet anser dock inte att staten bör initiera bildandet avlokala investmentbolag på det sätt som förordas i den aktuellamotionen. Snarare bör lokala investmentbolag komma till ståndgenom privata initiativ utifrån de speciella lokalaförutsättningar som gäller. Enligt vad utskottet har erfaritförekommer sådana lokala initiativ.Med det anförda avstyrks motion 1993/94:N296 (c).UtvecklingsfondernaI motion 1993/94:N281 (v) begärs att skall göra ettuttalande om att de regionala utvecklingsfondernas kompetensskall bevaras vid omorganisationen till utvecklingsbolagen.Motionärerna konstaterar att företagen är beroende av attkapitalförsörjningen fungerar tillfredsställande och erinrar omatt det vidtagits flera olika åtgärder somberör kapitalförsörjningen.Riksdagen har, som redan nämnts, beslutat att deregionala utvecklingsfonderna skall ersättas av regionalautvecklingsbolag (prop. 1993/94:40, bet. Statens ägandeskall ske via ett centralt moderbolag, som får till uppgift attbl.a. samordna och fördela medel till de regionala bolagen förderas löpande verksamhet. skall föra över resurserför ändamålet till moderbolaget från anslagetSmåföretagsutveckling (se vidare i det följande). Vidare skallmoderbolaget förvalta de statligt ägda medlen förfinansieringsverksamheten och avgöra hur medlen inom ett systemav regionala ramar skall fördelas över landet.Regeringens förslag om omvandling av de regionalautvecklingsfonderna till utvecklingsbolag avvisades i en motionav företrädare för . I den motionen sades bl.a.att de föreslagna förändringarna kunde befaras komma att skapaosäkerhet om de nya bolagens framtid och medföra att anställdamed unik kompetens försvinner. Motionsyrkandet följdes upp i enmeningsyttring (v).En organisationskommitté (N 1993:09) har tillkallats meduppgift (dir. 1993:139) bl.a. att verka för att moderbolaget ochde regionala utvecklingsbolagen bildas med den struktur ochinriktning som framgår av statsmakternas beslut. och det nya moderbolaget ta uppöverläggningar med övriga tänkbara ägare, främst landstingen, omvillkoren för deras medverkan. Inom ramen för den nya strukturenskall verksamheten bedrivas i ungefär samma omfattning som förnärvarande.Enligt direktiven skall kommittén vid behov biståutvecklingsfonderna och deras stiftare när det gäller arbetetmed att förbereda avvecklingen av fonderna, vilken beräknaskunna ske . I samband med avvecklingen kankommittén också behöva medverka när det gäller vissa frågor somrör fondernas personal.Enligt utskottets uppfattning finns det inget behov förriksdagen att göra ett uttalande om omorganisationen avutvecklingsfonderna av den typ som begärs i motion 1993/94:N281(v). Enligt vad utskottet har erfarit finns det inga tecken påatt den typ av problem som motionärerna befarar skulle komma attuppstå. Motionen avstyrks därmed i berörd del.AP-fondens placeringsrättFör att underlätta kapitalförsörjningen för näringslivet börmedel ur Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) kunna placeras iaktier i små och medelstora företag, anförs det i motion1993/94:N305 (s). AP-fonden bör, enligt motionärerna, ges rättatt placera ytterligare i aktier. Dennautökade placeringsrätt bör uttryckligen avse köp av aktier i småoch medelstora företag. Genom att avkastningskravet, enligtmotionsförslaget, även fortsättningsvis skall vara högre än förutvecklingsfondernas kapital anses AP-fondens placeringar i storutsträckning komma att rikta sig mot andra faser i företagenslivscykel än vad utvecklingsfondernas gör. Därigenom menarmotionärerna att AP-fondens kapital skulle kunna bli ettkomplement till utvecklingsfondernas lånekapital.Även i motion 1993/94:N281 (v) föreslås att AP-fonden, i syfteatt tillgången på riskvilligt kapital skall ökas, skall gesmöjlighet att placera i aktier,företrädesvis i små och medelstora företag.Riksdagen avslog på förslag av utskottet ettyrkande (s) liknande de här aktuella. Utskottet anförde (bet.1992/93:NU25) att statens roll borde vara att främja detenskilda företagandet genom att skapa stabila och väl fungerandespelregler. En intressekonflikt kunde uppkomma om statensamtidigt uppträder som företagare och som utformare av deregler som gäller för näringslivets verksamhet, sades detvidare. I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), följdes motionsyrkandet upp.Utskottet intar samma principiellt avvisande hållning tillförslaget om utökad placeringsrätt för AP-fonden som utskottetgjorde . Motionerna 1993/94:N305 (s) och1993/94:N281 (v) avstyrks därmed i berörda delar.Regionala riskkapitalsatsningarRiskkapitalsatsningar i olika regioner tas upp i fem motioner.I motion 1993/94:T215 (s), som har rubriken , begärs uttalande av omriskkapitalförsörjningen för företagen. Motionärerna anser attpolitiken gentemot Norrlandsfonden och utvecklingsfonderna måsteförändras så att dessa stärks. Vidare föreslås att de regionalainvestmentbolagens verksamhet skall utredas; det bordeundersökas om tillgången på riskkapital kan främjas genomändrade regler eller ändrad organisation.Riksdagen bör uttala sig för att åtgärder skall vidtas i syfteatt förstärka riskkapitaltillgången i , anförs det imotion 1993/94:N283 (s). Åtgärder som förordas i motionen är attarbetsmarknadspolitiska medel i större utsträckning skallkanaliseras via utvecklingsfonderna och att Norrlandsfondenskall stärkas. Vidare sägs att frågan om hur en del avvattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till dekraftproducerande regionerna bör ut.Utvecklingsfonderna i och län bör slåsihop, anförs det i motion 1993/94:A469 (s). Motionen går iövrigt ut på att det skall skapas en ny regional organisationför Skåne.I motion 1993/94:N307 (s), med , föreslås att skall uttala sig föratt möjligheterna för staten att gå in med villkorslån i projektinom flyg- och rymdindustrin skall återskapas. Projekt inomdessa industrier utmärks, enligt motionärerna, av stortrisktagande och långsiktig planering.Det bör inrättas en regional fond förUddevalla-Fyrstadsområdet med hänsyn till det svåraarbetsmarknadsläget i regionen, anförs det i motion 1993/94:N282(v). Fondens uppgift skall, enligt motionären, vara att stödjainnovatörer, produktutveckling och omstruktureringar,administrera starta-eget-bidragen, utvecklaunderleverantörsprogram tillsammans med utvecklingsfonden, m.m.Finansiering av fondens verksamhet föreslås bl.a. ske genom attåterbetalda medel från AB till staten utnyttjas. Omriksdagen inte vill uttala sig för att dessa medel skallutnyttjas på det föreslagna sättet vill motionären att riksdageni stället anger att medlen skall ställas till den berördalänsstyrelsens disposition för näringspolitiska satsningar iregionen.De regionala utvecklingsbolagen -- nuvarande regionalautvecklingsfonderna -- kommer, som tidigare nämnts, de närmasteåren att disponera ett totalt belopp om ca 2,5 miljarder kronor.I organisationskommitténs arbete ingår bl.a. att utarbeta ettsystem för regionala ramar för den finansieringsverksamhet somunder ledning av det nya moderbolaget skall bedrivas avutvecklingsbolagen.Beträffande frågan om en sammanslagning av utvecklingsfondernai och län, som aktualiseras i motion1993/94:A469 (s), har enligt uppgift företrädare för de berördalandstingen tagit kontakt med organisationskommittén för attdiskutera saken. Från kommitténs sida planeras inga centralaåtgärder. Frågan om en sammanslagning anses vara en uppgift förde berörda regionerna. I den proposition som låg till grund förbeslutet om ombildning av utvecklingsfonderna till bolagnoterades att det i ett gemensamt yttrande från bl.a.landstingen i och län överUtvecklingsfondsutredningens betänkande (SOU 1993:70) hadeframhållits att verksamheten eventuellt kan vara gemensam förhela . Därvid anfördes i propositionen att det är tänkbartatt en sammanslagning av två eller flera bolag kanske på förslag från berörda regioner. Vid utformningen av t.ex.näringspolitisk verksamhet över länsgränserna bör hänsyn tastill arbetet i den s.k. Regionberedningen (C 1993:06), anfördesdet i propositionen.Norrlandsfonden, som berörs i två av motionerna, tillhörfr.o.m. ansvarsområde.Frågan om återföring av vattenkraftens vinster till dekraftproducerande regionerna, som tas upp i motion 1993/94:N283(s), kommer utskottet senare att behandla i ett yttrande tillarbetsmarknadsutskottet (1993/94:6y).När det gäller yrkandet i motion 1993/94:N307 (s) omvillkorslån till projekt inom flyg- och rymdindustrin kannoteras att regeringen har beslutat att inrätta ettnationellt flygtekniskt forskningsprogram, avsett för forskningvid statliga institutioner, tekniska högskolor och svenskflygindustri. Programmet omfattar per årunder , varav kommer från staten.Vidare kan framhållas att regeringen formellt sett har denmöjlighet att begära godkännande för villkorslån tillspeciella företag eller branscher som efterfrågas i motionen.Det har skett t.ex. beträffande stålindustrin (prop.1983/84:157, bet. NU35) och beträffande ett civiltflygplansprojekt vid (prop.