bet · GI01UU1 · 1994-10-27 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 1993/94:237Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten , vilken föreslås blilagd till handlingarna. Utskottet behandlar vidare dels de motioner som väcktsmed anledning av skrivelsen, dels ett antal motioner från den allmännamotionstiden . Motionerna rör huvudsakligen redovisningsfrågor,lagstiftningen på krigsmaterielområdet, generella begränsningar avkrigsmaterielexporten, försvarsindustriellt samarbete samt krigsmaterielexporttill enskilda stater och områden. Med anledning av motionerna har utskottethaft anledning att fästa särskilt stor vikt vid frågan om mänskliga rättigheteri de stater som kommer i fråga för krigsmaterielexport.Samtliga motionsyrkanden besvaras eller avstyrks.2. SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1993/94:237 att Redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten läggs till handlingarna. 3.1 Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1993/94:2371993/94:U9 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenbör innehålla en redovisning av vilken typ av materiel som sålts tillrespektive land,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenbör innehålla en redovisning av vilka tillstånd som lämnats för svenskaföretags avtal om utlandssamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen till bör lämna en förklaring tillavsaknaden i förra årets regeringsskrivelse av uppgifter omkrigsmaterielexporten till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för svensk krigsmaterielexport till /95:U1 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verkaför lagförslag om totalt förbud för export av krigsmateriel och en plan föravveckling av svensk krigsmaterielexport ,2. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verkaför att riktlinjer för svensk krigsmaterielexport, inklusive licensförsäljningoch samarbetsavtal, skall fastställas i lag,3. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredningbör tillsättas med direktiv att införa ovillkorliga hinder så att svenskkrigsmateriel inte skall kunna säljas till stat som befinner sig i -- ellerkan befaras komma i -- väpnad konflikt inom eller utom landet eller till statsom undertrycker mänskliga rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna att den inte börgodkänna nya krigsmaterielaffärer med stater som undertrycker mänskligarättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna att ocksåriksdagspartier med negativ syn på vapenexport bör ges representation iRådgivande ,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna att adjungerar företrädare för svensk fredsrörelse,7. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör arbetaefter och internationellt verka för en begränsning av vapenexporten.3.2 Motioner väckta under allmänna motionstiden /941993/94:U227 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stoppande av ny svensk vapenexport till m.m.,1993/94:U407 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt FN-initiativ för att stoppa vapenexporten till hänvisning till säkerhetsrådets resolution 678,1993/94:U410 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avveckling av vapenexporten,1993/94:U413 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet köparstater av svenska vapen skall minskas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den svenska vapenexportlagstiftningen bör skärpas så att detgenerella förbudet mot krigsmaterielexport kompletteras med en lagfästbegränsning av möjligheterna till dispens,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ovillkorliga hinder för svensk vapenhandel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all export av svensk krigsmateriel skall upphöra om köparlandetkommer i krig,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att begreppet "övrig krigsmateriel" utgår och att samtligaexportvillkor skall gälla för all export av "krigsmateriel",7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att redovisningen av exporten bör göras mer öppen så att det bliroffentligt vilka produkter som exporteras till vilka stater,1993/94:U610 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i enlighet med riktlinjer och resolutionerna966 och 470 i stoppar all försäljningav krigsmateriel till ,1993/94:U636 av () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vapenexport till /94:Fö335 av m.fl. (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en modifiering av vapenexportlagen sker enligt i motionenföreslagen modell,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den svenska försvarsindustrin ges möjlighet att uppdragsutvecklavapensystem oavsett den svenska krigsmaktens behov av dessa,1993/94:Sf608 av (-) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv avveckling av svensk vapenexport,1993/94:Sf622 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om successiv avveckling av den svenska vapenexporten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utarbetande av program för omställning av vapenindustrin till civilproduktion. 4.1 Skrivelsens huvudsakliga innehåll4.1.1 Lagen om krigsmaterielTillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300)om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Bådaförfattningarna trädde i kraft den 1 januari 1993.Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utanregeringens tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkanförutsätter tillstånd av regeringen.Vid prövningen av frågan om ett utlandssamarbete kan medges skall Sverigesförsvarspolitiska behov av detta samarbete beaktas.Krigsmateriel indelas enligt lagen i två kategorier. Vapen ochstridsammunition har förts till kategorin krigsmateriel för strid medanicke förstörelsebringande materiel förts till kategorin övrigkrigsmateriel.Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas avregeringen. Regeringsärendena bereds av Krigsmaterielinspektionen (KMI) i närasamråd med politiska avdelning, Försvarsdepartementet ochi vissa fall Näringsdepartementet.KMI bereder förutom tillståndsärenden också de underrättelser som tillverkareav krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen.Tillverkarna skall till KMI kvartalsvis redovisa den marknadsföring debedrivit utomlands. De krigsmaterielexporterande företagen skall ocksårapportera om de leveranser som görs.4.1.2 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexportI regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport understryks den vikt som vidden utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende skall fästas vidrespekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tastill mänskliga rättighetskriteriet (se nedan) även i de fall det är fråga omutförsel av materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskligarättigheter.För kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett sammariktlinjer som tidigare, dvs. att regeringen inte bör ge tillstånd tillexport till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en statsom är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnadkonflikt, en stat som har inre väpnade oroligheter eller en stat där detförekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattarnya, tidigare oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd börbeviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annanstat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommeromfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.4.1.3 för krigsmaterielexportfrågorEnligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden avstörre vikt om möjligt överlägga med före avgörandet. Vissautförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning mednämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andraenskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring.Riksdagen beslutade därför , på grundval av proposition 1984/85:82 omökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivandenämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas.Nämnden består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och hartill uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höllår 1993 tio sammanträden. Den sammanträder på kallelse avkrigsmaterielinspektören som också leder överläggningarna. Inspektörenredovisar därefter samrådet för det föredragande statsrådet.Alla principiellt viktiga ärenden behandlas i varsmånatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringenshandläggning av krigsmaterielexportärendena. Enhällighet i nämnden eftersträvasvid bedömningen av utförselärendena. Regeringen fäster stor vikt vid nämndensrekommendationer. avstyrkt en utförselansökan eller annanförfrågan, blir detta som regel också regeringens beslut. Har nämndentillstyrkt, vägs detta in i den fortsatta beredningen.4.1.4 KMI:s teknisk-vetenskapliga rådFör att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rörklassificering av krigsmateriel inrättades ett särskiltteknisk-vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick överteknologins tillämpning på civila respektive militära områden. Under år 1993höll rådet sex sammanträden.4.1.5 Information om vapenexportpolitikenEn ny upplaga av gavs ut till ledning för dem sominom försvarsindustrin och vid statliga myndigheter har befattning med ärendensom rör tillverkning och utförsel av krigsmateriel. redovisargällande lagstiftning, regelverk och handläggningsordning förtillståndsärenden.4.1.6 Krigsmaterielexporten år 1993Värdet av svenska tillverkares krigsmaterielexport uppgick,enlig skrivelsen, till , varav avsågkrigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel.För att möjliggöra en jämförelse av export har detstatistiska materialet bearbetats. Om års utförsel undantasde produkter som inte utgjorde krigsmateriel, blir den återståendeutförseln ca vilket skall jämföras med 2 753 miljonerkronor . Detta innebär dels att värdet av exporten av tidigareoklassificerade produkter uppgick till ca ,dels att exporten av krigsmateriel i jämförbara siffror och definitionerminskade med till år 1993.Regeringen har beviljat utförseltillstånd för försäljning avkrigsmateriel till ett värde av , varav 1 942 miljonerkronor avser krigsmateriel för strid och övrigkrigsmateriel. Förändringen av krigsmaterielklassificeringen den 1 januari 1993medförde ett betydande antal ansökningar om utförsel för försäljning av övrigkrigsmateriel som inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillståndavser leveranser under flera kalenderår.4.1.7 Internationell öppenhet om vapenöverföringarFörenta nationernas generalförsamling antog en resolution somanmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapenredovisa såväl sin import som sin export av tyngre, konventionella vapen.Enligt vissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorierrapporteras: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri,stridsflygplan, attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.Det framgår av statistiken att i endast obetydlig omfattning deltar ivärldshandeln med aktuella, tyngre vapensystem.Tabell 1. register över konventionella vapen för år 1992.Antal registrerade Varav Sverigevapenöverföringar Export ImportStridsvagnar 1 733 0 5 1)Pansrade 625 0 5 1)Grovt artilleri 1 682 0 0Stridsflygplan 270 0 0Attackhelikoptrar 40 0 0Stridsfartyg 33 4) 0 2) 0Missiler/lavetter 68 878 5 3) 01 Införsel från av 5 stridsvagnar T72 och 5stridsfordon MT-BL som tidigare tillhört Östtyskland.2 redovisade utförsel till av en sektion motsvarandeskrovet till en tredjedels ubåt.3 Robotsystem RBS 15 till Finland.4 I skr. 1993/94:237 anges 40 st. Enligt den uppdaterade och rättadeversionen av FN:s register skall dock antalet vara 33.Sverige verkar, enligt skrivelsen, på olika sätt för ökad rapportering tillFN-registret och för större öppenhet om vapentransfereringar. I den europeiskasäkerhetskonferensens (ESK) säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enatsom att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att lämnauppgifter till . I i deltarSverige aktivt i ett arbete som syftar till att utvecklarapporteringsinstrumentet.Som ett led i strävan efter ökad öppenhet på detta område har sedanår 1990 regeringens redogörelse till över krigsmaterielexportenöverlämnats till FN i engelsk översättning. Så kommer, enligt skrivelsen, attske även med årets redogörelse. Få andra länder torde redovisa sin vapenexportmed motsvarande öppenhet och detaljeringsgrad.4.2 Krigsmaterielinspektionens redogörelse för svensk krigsmaterielexport år1993 (bilaga till regeringens skrivelse 1993/94:237)4.2.1 Beviljade utförseltillståndBeslut om utförseltillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avserutförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får detstatsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmaterielpröva frågan om tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades år 1993regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget motsvarar av det totalavärdet av givna tillstånd.Tabell 2. Beviljade utförseltillstånd för försäljning --1993.För år 1993 har en uppdelning skett i krigsmateriel för strid (KS) och övrigkrigsmateriel (ÖK).År Värde Härav regeringsbeslutmkr i löpande priser mkr % av värdet Antal1986 4 262 4 151 97 2261987 5 383 5 320 99 2851988 6 405 6 333 99 3801989 7 247 7 100 98 3121990 2 980 2 912 98 3281991 2 559 2 511 98 3501992 3 360 3 287 98 241Summa KS ÖK1993 6 105 1 942 4 162 5 916 97 368Av tabell 3 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljadeutförseltillstånd beräknat i fasta priser.Tabell 3. Beviljade utförseltillstånd för försäljning --1993 ilöpande priser och prisnivå 1 jämte den procentuellavolymförändringen.År Värde i löpande Värde i fasta Volymförändringpriser priser i procent jämförtmkr mkr med föregående år1986 4 262 980 + 311987 5 383 1 194 + 221988 6 405 1 366 + 141989 7 247 1 455 + 61990 2 980 578 - 601991 2 559 478 - 171992 3 360 628 + 31Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK1993 6 105 1 942 4 162 1 - - -1 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukteranvänts.4.2.2 Faktiska leveranserTabell 4 visar värdet av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Av tabellenframgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport.Under år 1993 utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av och övrig krigsmateriel för , dvs.tillsammans . För att erhålla ett värde som kan jämförasmed utförseln redovisas i tillägg till detta beloppminskat med värdet för utförsel av sådan krigsmateriel som ej klassificeradessom krigsmateriel enligt den gällande krigsmaterielförteckningen.Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport --1993 ilöpande priser och prisnivå 1 , m.m.År totala Krigsmaterielexportvaruexport (löp. priser) löpande andel av fasta volym-mkr priser varuexp. priser ändringmkr % mkr %1984 242 500 2 618 0,90 554 + 24,81985 259 985 2 137 0,82 511 - 7,81986 265 100 3 243 1,22 746 + 46,01987 281 433 4 427 1,57 981 + 31,51988 304 782 6 155 2,02 1 313 + 34,01989 332 580 6 005 1,81 1 206 - 8,11990 339 850 3 327 0,98 645 - 46,51991 332 779 2 705 0,81 505 - 21,71992 326 031 2) 2 753 0,84 514 + 1,8Summa KS ÖK1993 388 245 3) 2 863 1216 1647 0,74 482 -Jämförelsevärde 1993 1 850 0,47 313 - 331 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukteranvänts.2 Uppgiften om totala varuexport för har i åretssammanställning korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringensskrivelse /93:224 1992. Korrigeringen innebäringen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav.3 Preliminär uppgift för varuexporten under år 1993.Om tidigare års definition av krigsmateriel tillämpas på 1993 årsexportsiffror, skulle den redovisade exporten i fasta priser ha minskat med ca33 % i jämförelse med år 1992.Krigsmaterielexporten utgjorde av totalavaruexport. Denna andel sjönk till , varav 0,31 %utgjorde krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel.Utförseln fördelad enligt nu gällande klassificering redovisasi tabell 5.Tabell 5. Värdet av svensk krigsmaterielexport i fördelat påkrigsmaterielförteckningens huvudområden.1993Krigsmateriel för stridKS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 53KS3 Ammunition 126KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 399KS5 Eldledningsutrustning 535KS6 ABC-stridsmedel 0KS7 Krut och sprängämnen 74KS8 Krigsfartyg 29KS9 Stridsflygplan 0KS10 Stridsfordon 0KS11 Riktade energivapen 0SUMMA 1 216Övrig krigsmaterielÖK21 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m. 1ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 97ÖK23 Övningsammunition m.m. 161ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 81ÖK25 Spanings- och mätutrustning m.m. 457ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 0ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 0ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 88ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 137ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 506ÖK31 Riktade energivapen 0ÖK32 Fortifikationer 0ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 14ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 2ÖK35 Övningsmateriel 92ÖK36 Tillverkningsutrustning 10ÖK37 Programvara 0SUMMA 1 6474.2.3 Geografisk fördelningTabell 6. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdetunder åren 1988--1993.1988 1989 1990 1991 1992 1993Summa KS ÖKNorden 14 17 27 46 45 35 34 36ÖvrigaVästeuropa 19 24 25 35 23 31 44 21Öst- ochCentraleuropa 0 0 0 0 0 0 0 0Nordamerika 11 11 8 12 9 9 6 11Latinamerika 6 3 1 0 1 1 3 0Australien ochNya 0 0 1 0 17 9 12 7Asien 50 44 37 6 5 14 0 24Afrika 0 1 1 0 0 0 0 1Antal länder 38 36 33 36 40 44Nedan redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. Itabellerna har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel haröverstigit under något av åren 1991--1993.Tabell 7 anger de länder till vilka exporterats krigsmateriel för strid underår 1993. I tabellen redovisas även utförseln av övrig krigsmateriel till dessaländer. Som jämförelse anges utförselvärdena enligtden då gällande klassificeringen.Tabell 8 upptar de länder till vilka har levererats endast övrigkrigsmateriel samt, som jämförelse, exportvärden för de två föregåendeåren enligt då gällande klassificering.Tabell 7. Länder till vilka exporterats krigsmateriel för stridoch övrig krigsmateriel samt utförsel till dessa länder av krigsmateriel underåren 1991 och 1992 enligt då gällande klassificering ().1993KS ÖK Summa 1992 1991Amerikas förenta stater 37,9 114,2 152,1 169,6 233,0Australien 143,1 117,8 260,9 473,4 15,0Belgien 160,2 5,4 165,6 94,4 221,0Brasilien 23,3 4,4 27,6 9,6 2,9Canada 37,9 63,7 101,6 67,0 96,0Danmark 32,9 71,2 104,1 123,2 182,0Finland 52,0 111,8 163,8 523,5 453,5Frankrike 1,6 24,6 26,2 11,1 28,3Italien 9,9 5,1 15,1 7,8 9,2Japan 0,4 15,3 15,7 26,4 6,1Nederländerna 0,1 32,7 32,8 132,9 218,7Norge 334,9 409,3 744,3 589,5 617,0Schweiz 67,4 70,1 137,5 9,0 13,9Singapore 3,7 139,1 142,8 21,4 59,7Storbritannien 6,8 116,9 123,7 51,3 48,5Turkiet 0,1 - 0,1 1,9 -51,9 48,5 100,4 37,3 163,2Uruguay 8,6 - 8,6 11,0 -243,4 35,2 278,5 299,7 226,7Övriga länder 1) 0,3 0,3 - - -Summa 1 216,4 1 385,3 2) 2 601,71 Polen2 Härav torde utgöra sådan utrustning som tidigare ejklassificerades som krigsmateriel.Tabell 8. Länder till vilka exporterats enbart övrigkrigsmateriel samt utförsel av krigsmateriel till dessa länder under åren 1991och 1992 ().1993 1992 1) 1991 1)3,1 - -42,2 6,1 29,5Indonesien 0,6 4,0 1,7Irland 2,7 - -4,2 - -Republiken 1,7 - -31,9 - -48,1 64,9 47,6Mexico 1,5 0,1 -0,6 0,1 4,6Oman 1,7 - -28,8 2,8 -3,5 - -3,9 2,4 6,0Thailand 75,6 0,1 -9,6 1,9 -Övriga länder 2) 1,7SUMMA 261,4 3)1 Avser utförsel av krigsmateriel enligt då gällandekrigsmaterielförteckning.2 , , , , , ,och Ungern.3 Härav torde utgöra sådan utrustning som tidigare ejklassificerades som krigsmateriel.Under år 1993 omfattade krigsmaterielexporten leveranser till sammanlagt 44länder. Till 24 länder levererades endast övrig krigsmateriel, varav för mindreän till 10 länder. Tillstånd har vidare meddelats för utförselav jakt- och sportskyttemateriel till 19 länder.Inom ramen för det s.k. suveränitetsstödet har överlämnatviss, i huvudsak civil, materiel till regeringarna i , ochLitauen för att stärka ländernas förmåga att övervaka sina gränser, land- ochhavsterritorier. Materielen är ämnad i första hand för ländernas polis-, tull-och gränsbevakningsmyndigheter för att bättre kunna bekämpa smuggling ochorganiserad brottslighet. överlämnades ett bevakningsfartyg tillEstland. Därefter har mottagit ytterligare ett bevakningsfartyg,två och ett bevakningsfartyg. Vidare har till vart och ett avde baltiska länderna överlämnats tretton pansrade transportfordon, modell 1942.Den som gåva överlämnade krigsmaterielen anses ej ha något exportvärde och hardärför inte redovisats i ovanstående tabeller.4.2.4 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete, m.m.Under år 1993 har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrättutom riket. De har avsett tillverkning i förenta stater, ,(två tillstånd) respektive .