bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Programmen skall ta sin utgångspunkt i deutvecklingsbehov som finns i näringslivet i berörda regioner.Det sägs i uppdraget till att verket i sin värderingframför allt bör fästa avseende vid hur omfattande"nätverksbyggande" som programförslagen innehåller och vilkenkvalitet som nätverken har. Med hänvisning till dennaverksamhet, som regeringen redan initierat, anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1993/94:Ub906 yrkande 7.Regeringen föreslår i propositionen en fortsatt satsning pånaturvetenskaplig och teknisk högre utbildning. Den börförläggas till lärosäten med naturvetenskaplig utbildning pålägst magisternivå och/eller civilingenjörsutbildning ochannan teknisk utbildning på motsvarande nivå.Mot regeringens förslag om förläggning av denna satsningreser Socialdemokraterna invändningar i motion 1993/94:Ub74 (s)yrkande 4. De ansluter sig till tanken på en sådan satsning,men anser att den bör avse alla nivåer i utbildningen och iprincip omfatta alla relevanta högskolor, således bl.a. demindre och medelstora högskolor som ger utbildning tillingenjörsexamen. Vidare framförs i motionen (yrkande 5)förslaget att skall begära en utredning om en nyteknisk högskola.Två motioner tar upp förslag om inrättande av en ny tekniskhögskola i . I finns många högteknologiskaföretag med stort behov av välutbildad arbetskraft, framhållsdet i motion 1993/94:Ub71 (c). kan blivandecivilingenjörer läsa av utbildningen ielektronik vid , som samarbetar med Kungl.Tekniska högskolan (KTH). Fullständig utbildning tillcivilingenjörsexamen både i elektronik och i maskinteknik börenligt motionären förläggas till . Examensrätt kantills vidare förbehållas KTH men bör efter hand ges . Enligt motion 1993/94:Ub76 (s) kan enteknisk högskola i ge unika möjligheter att stimuleradet tekniska och naturvetenskapliga studieintresset hosungdomar i Mälardalsregionen.Utskottet delar regeringens bedömning att en expansion avnaturvetenskaplig och teknisk utbildning är mest effektiv omden sker vid de universitet och högskolor därcivilingenjörsutbildning samt naturvetenskaplig utbildning påmagisternivå bedrivs . har avslagitmotionsyrkanden om utredning av frågan om en ny tekniskhögskola (bet. 1993/94:UbU8, rskr. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att med avslag påmotionerna 1993/94:Ub71, 1993/94:Ub74 yrkandena 4 och 5 och1993/94:Ub76 godkänner vad regeringen förordat.Lindbeckkommissionens förslag bör läggas till grund förstatsmakternas fortsatta åtgärder inom utbildningspolitikensområde, heter det i motion 1993/94:Ub365 (nyd) yrkande 17.Bl.a. bör kraven på färdigheter i kärnämnen som svenska,utländska språk och matematik skärpas, kostnadsnivån iutbildningsväsendet sänkas och antalet dagar och timmar iskolan ökas. Även lärarnas kompetens måste ökas. Betygen börviktas vid antagning till högre studier, enligt kommissionen,vilket motionärerna ställer sig bakom.Den utredning som motionärerna åberopar är den s.kEkonomikommissionen som redovisade sina slutsatser och förslagom den ekonomiska politikens utformning i ett medellångtperspektiv i betänkandet Nya villkor för ekonomi och politik(SOU 1993:16). I en bilaga till betänkandet analyserasutbildningsväsendet och slutsatser presenteras omutbildningssystemets omfattning, inriktning och kvalitet.Utskottet erinrar om att under detta riksmötefattat beslut om riktlinjer för nya läroplaner samt nyabetygssystem för hela det offentliga skolväsendet och om nytimplan för (prop. 1992/93:220 resp. 250, bet.1993/94:UbU1 resp. UbU2, rskr. 82 resp. 93). Regeringen hardärefter utfärdat läroplanerna (Lpo 94 resp. Lpf 94). Besluteninnebär förhållandevis stora förändringar såväl för detobligatoriska skolväsendet som för de frivilliga skolformerna.Språkens ställning har förstärkts i . Regeringen harfastställt nya kursplaner för och för kärnämnena igymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. I denutvecklingsplan för skolväsendet som regeringen lagt fram (skr.1993/94:183) framhålls att kursplanerna kontinuerligt måste bliföremål för översyn. Vidare understryks vikten av fortbildningav lärare. Enligt regeringen bör stöd till anordnande avfortbildning inriktas på att fortbildningen skall bli en del ide enskilda skolornas utvecklingsstrategi. Utskottet behandlarutvecklingsplanen i ett annat betänkande (bet. 1993/94:UbU11).Vad angår antagning till högre studier avgörs frågor ombehörighet och urval numera av högskolorna själva inom ramenför mycket allmänt hållna regler i högskolelagen (1992:1434)och högskoleförordningen (1993:100). Viktning av betygförekommer numera i olika former på flera håll inom universitetoch högskolor.Som framgår av det nu sagda har flera av de förändringar sombeslutats för utbildningsväsendet legat i linjemed vad framfört. Utskottet anseremellertid inte att det finns underlag för ett generellt beslutom att kommissionens förslag skall läggas till grund förstatsmakternas fortsatta åtgärder inom utbildningsväsendet.Riksdagen bör därför enligt utskottets mening avslå motion1993/94:Ub365 yrkande 17.4. ResurstilldelningssystemInnevarande budgetår har ett helt nyttresurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildningtagits i bruk. Principerna för det nya systemet godkändes avriksdagen (prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr.103), varefter den närmare utformningen presenterades ochgodkändes i samband med treårsbudget för perioden1993/94--1995/96 (prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363).Det nya resurstilldelningssystemet är avsett att varatredelat. En del av resurstilldelningen sker på grundval avantalet helårsstudenter (studentpeng), en annan del på grundvalav antalet helårsprestationer. Den tredje delen skulle, enligtvad regeringen anförde i proposition 1992/93:1, basera sig på iförväg fastställda och kända kvalitetsindikatorer. Utformningenav den tredje delen var dock inte klar när systemet togs i brukden , utan skulle bli föremål för fortsatt utredninginom Resursberedningen. När förslaget om systemets närmareutformning i övrigt lades fram i proposition 1992/93:169anförde utbildningsministern (s. 11) att det nyaresurstilldelningssystemet borde innehålla följande tvåkomponenter för att säkra kvaliteten.För det första bör varje universitet och högskola införaktuell treårsperiod ange vilka åtgärder de avser att vidtaför att säkra kvaliteten. Därigenom kan åtgärderna anpassastill respektive universitets eller högskolas egnaförutsättningar och planer. Jag anser att ett sådant förfarandeär det enda rimliga då huvudansvaret för kvaliteten åliggervarje universitet och högskola. förslagtill kvalitetshöjande åtgärder, såsom användning av externaexaminatorer, pedagogisk utbildning av lärarna och ökning avandelen lärare med forskarutbildning, är exempel på åtgärdersom nu framförts av flera universitet och högskolor. Regeringenkommer också att fördela särskilda medel för sådanaåtgärder. Dessa åtgärder bör efter regeringens prövning anges iregleringsbrev och preciseras på ett sådant sätt att det iefterhand är möjligt att avgöra om åtagandena har fullföljtseller ej. Om åtagandena inte fullföljs utlöses ensanktionsåtgärd av ekonomisk karaktär, vilken kommer att framgåav regleringsbrevet.Den andra komponenten i resurstilldelningssystemet ärresurstilldelning i form av kvalitetspremie. Den s.k.Resursberedningen (U 1992:5) har bl.a. till uppgift att lämnaförslag beträffande formerna för detta (dir. 1992:85). -- -- --Enligt min bedömning innebär detta att en kvalitetspremie kanbetalas ut , grundad på verksamheten /95.I regleringsbrevet för /94 har regeringengenerellt föreskrivit att universitet och högskolor skallutforma och ta i bruk interna kvalitetsutvecklingsprogram förden grundläggande högskoleutbildningen under perioden1993/94--1995/96. Ingenting nämns därvid om sanktionsåtgärd avekonomisk karaktär.Vid sin behandling av sistnämnda proposition noteradeutskottet vad regeringen anfört och framhöll vidare (bet.1992/93:UbU14 s. 35) att det är viktigt att det nya systemet såsnart som möjligt tillförs incitament för universiteten ochhögskolorna att aktivt arbeta med kvalitetsfrågorna. Utskottetförutsatte därför att förslag till direkt kvalitetsbefrämjandeinslag i resurstilldelningssystemet skulle föreläggas riksdagenunder /94. Så har skett i förevarandeproposition, där regeringen begär godkännande av principernaför utformningen av kvalitetsdelen avresurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildning.Regeringen föreslår att fr.o.m. nästa treåriga budgetperiod(som väntas avse kalenderåren 1997--1999) skall av detanslagsbelopp som kommer att stå till förfogande förgrundläggande utbildning vid varje lärosäte (exkl. särskildaåtaganden) avsättas till s.k. kvalitetsbelopp. Därmed blirde takbelopp som anges för varje lärosäte alltså mindre.Beloppen för studentpeng och ersättning för helårsprestationerjusteras i motsvarande mån. Alla lärosätens program förkvalitetsutveckling samt deras genomförande av dessa skallgranskas av , som skall bedöma om resp. lärosäteär berättigat till helt, halvt eller inget kvalitetsbelopp.Varje lärosäte rekvirerar från Kammarkollegiet den del avkvalitetsbeloppet som senaste bedömningberättigar till. Kvalitetsbeloppet blir alltså en belöning iefterhand för visade ambitioner till kvalitetsutveckling ochvisad förmåga att leva upp till dessa. Kvalitetsbeloppet ärdäremot inte relaterat till lärosätets prestationer i form avhelårsstudenter och helårsprestationer ett visst budgetår.Därmed är också kvalitetsbeloppet -- till skillnad från densammanlagda ersättningen för helårsstudenter ochhelårsprestationer -- känt för lärosätet redan vid budgetåretsbörjan.Det förutsätts att samtliga lärosäten har hunnit få sinakvalitetsutvecklingsprogram och sitt genomförande av dessabedömda av innan det nya systemet börjartillämpas. Regeringen föreslår att denna granskning inledsunder . En ny bedömning skall normalt ske efter treår, om inte finner anledning att görabedömningen tidigare. Om en ny bedömning för ett visst lärosätehar gjorts under pågående budgetperiod, och om den lett till enannan slutsats än vid föregående bedömningstillfälle, kandärmed det lärosätet vara berättigat till större eller mindreandel av kvalitetsbeloppet efter den nya bedömningen än föredenna. Enligt regeringens uppfattning skall de lärosäten somaktivt arbetar med sin kvalitetsutveckling antingen erhållahela eller halva kvalitetsbeloppet. Endast det lärosäte somuppenbart nonchalerar arbetet med kvalitetsutveckling, t.ex.genom att inte utarbeta ett acceptabelt program, bör helt gåmiste om kvalitetsbeloppet.Det föreslagna systemet innebär att inte hela det sammanlagdakvalitetsbeloppet för samtliga universitet och högskolornödvändigtvis kommer att tas i anspråk för utbetalning tilllärosätena. De medel som blir över, därför att vissa lärosätenendast får hälften eller t.o.m. ingen del av resp.kvalitetsbelopp, bör enligt propositionen regeringen lämnaförslag om till inför varje budgetår. Det förefallernaturligt, anför regeringen, att en del av dessa resurseravsätts till för fördelning till angelägnautvecklings- och stödprojekt vid lärosätena med anknytning tillkvalitetsutveckling.I regeringens förslag görs ingen åtskillnad mellankonstnärlig och idrottslig utbildning å ena sidan och annanutbildning å den andra, när det gäller kvalitetsdelen iresurstilldelningssystemet.Socialdemokraterna yrkar i motion 1993/94:Ub74 (s) yrkande 10avslag på regeringens förslag. Genomarbetade kvalitetsprogramför varje högskola kan vara ett gott redskap för att utvecklakvaliteten, framhåller de. Kanslern har en viktig roll ikvalitetsgranskningen, men motionärerna ifrågasätter om det ären rimlig uppgift för att betygsättahögskolorna efter en tregradig skala och utdela premierdärefter. Vidare påtalas i motionen att det får svåra följder iden framtida studentrekryteringen för ett lärosäte som fårlägsta betyg, dvs. inte får någon del av kvalitetsbeloppet. Medsänkta anslag uppkommer också ökade svårigheter att åtgärdabristerna, anser motionärerna. De yrkar även avslag påregeringens förslag om principerna för utformningen avkvalitetsdelen i systemet för tilldelning av resurser tillkonstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningar (yrkande 11).Vänsterpartiet, som i princip är emot det gällanderesurstilldelningssystemet, anför i motion 1993/94:Ub64 (v)yrkande 6 att det är bra att högskolorna upprättarkvalitetsprogram. De bör dock enligt motionärerna upprättasutan hot om minskade resurser. Trots sitt principiella nej tillden modell för resurstilldelning som regeringen skisserar ansermotionärerna att den föreslagna kvalitetspremien bör räknasenbart på helårsprestationerna och inte på studentpengen, dettaför att mer effektivt kunna motverka att högskolorna genomfören eventuell nivåsänkning av utbildningskvaliteten till förmånför ökad genomströmning.Utskottet vidhåller att hänsyn till kvalitetsfaktorn börbyggas in i resurstilldelningssystemet i enlighet med deursprungliga intentionerna. Om denna faktor tillåts inverka påresurstilldelningen i alltför hög grad, kan givetvis de problemuppkomma som påtalas i motion 1993/94:Ub74. Utskottet anseremellertid att regeringen gjort en rimlig avvägning, när denföreslagit att av resursutrymmet skall beröras avkvalitetsbedömningen. Den metod som regeringen föreslår --bedömning genom av lärosätenas egnakvalitetsutvecklingsprogram och deras genomförande av dessa --är också enligt utskottets mening klart bättre än metoden medmer mekaniskt fungerande kvalitetsindikatorer. Det finns vidareanledning att räkna med att systemet med den utformningregeringen nu föreslagit kommer att vinna acceptans hos deberörda, alltså universiteten och högskolorna. Utskottetkonstaterar att kvalitetspremien enligt regeringens förslaginte är kopplad till lärosätenas faktiska antal helårsstudentereller faktiskt genomförda helårsprestationer.Med det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 6 och 1993/94:Ub74 yrkandena10 och 11 godkänner vad regeringen förordat om principerna förutformningen av kvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet förden grundläggande högskoleutbildningen.I propositionen nämns att en motsvarande avsättning avkvalitetsbelopp för () skulleinnebära att av anslaget till SLU -- som är gemensamt förgrundläggande utbildning och forskning och forskarutbildning --skulle disponeras som kvalitetsbelopp. Utskottet har erfaritatt regeringen överväger att även vid SLU införa ett system förkvalitetssäkring som motsvarar det som i förevarandeproposition föreslås för område.Vidare föreslår regeringen nya principer förresurstilldelning till konstnärliga och idrottsligahögskoleutbildningar. För dessa områden har innevarandebudgetår det allmänna systemet med schabloniserad ersättningför helårsstudenter och helårsprestationer inte tillämpats. Förkonstnärlig utbildning resp. för utbildning i idrott utgår istället enbart ersättning per helårsstudent. Denna studentpengvarierar kraftigt mellan de olika lärosätena, även förmotsvarande utbildning.Regeringen föreslår nu att enhetliga ersättningsbeloppfr.o.m. skall införas även för dessautbildningar, som därvid indelas i åtta olika kostnadsklasser.Ersättning skall utgå dels för antalet helårsstudenter(studentpeng), dels för antalet helårsprestationer. Istudentpengen föreslås även medel för lokalkostnader ingå,liksom kommer att bli fallet för övrig grundläggandehögskoleutbildning (jfr prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. UbU8,rskr. Den nya särskilda prislistan för konstnärlig ochidrottslig utbildning skall enligt regeringens förslagtillämpas även för ämnesutbildningen av lärare i bild, idrottoch musik, såväl när det gäller ettämnesutbildning som detkonstnärliga/idrottsliga ämnet i tvåämnesutbildning.En förutsättning för en enhetlig studentpeng som inkluderarersättning för lokaler är att nuvarande stora skillnader ilokalstandard minskar inom det konstnärliga området, anförregeringen. Därför förutsätter förslaget ett resurstillskottsom möjliggör en förbättrad lokalstandard vid de universitetoch högskolor som har bristfälliga lokaler.Regeringen anmäler att den avser att ta i anspråk medel somredan tidigare har reserverats för lokalförbättringar.Utskottet utgår från att den nya prislistan skall tillämpasäven på tvåämnesutbildning för gymnasielärarexamen. När detgäller beloppen i de olika kostnadsklasserna förutsätterutskottet att regeringen lägger fram förslag ibudgetpropositionen . Utskottet föreslår att riksdagengodkänner det som regeringen förordat om principerna förresurstilldelning till konstnärliga och idrottsligahögskoleutbildningar.Resurstilldelning från statsmakternas sida knuten direkt tilllärosätenas prestationer förekommer bara när detgäller grundläggande utbildning. Till forskning ochforskarutbildning får varje berört universitet eller högskolaett anslag, med en anslagspost för varje vid lärosätetförekommande fakultet. När det gäller fakultetsanslagen har detsedan lång tid på många håll förekommit olika former av s.k.aktivitetsrelaterad budgetering på lokal nivå. I proposition1992/93:1 (bet. UbU3, rskr. 103) anförde utbildningsministernatt han utgick från att utvärderingssekretariatet, dvs. numeraKanslersämbetet, noga skulle följa frågan om de system föraktivitetsanknuten budgetering som utvecklats, och därmed bidramed ytterligare underlag. Hans bedömning var att eventuellaprincipiella förändringar därmed inte borde aktualiseras förräninför den treåriga budgetperiod som inleds . I1993 års forskningsproposition (prop. 1992/93:170) meddeladeregeringen emellertid som sin uppfattning att ett system föraktivitetsrelaterad resursfördelning på nationell nivå bordebörja införas redan under den då förestående treårsperiodenssista år, dvs. Något förslag däromframlades dock inte i nämnda proposition, och blev inte föremålför ställningstagande av riksdagen.Regeringen lägger nu fram förslag om principer för ettsystem för resultatrelaterade fakultetsanslag. Systemetskall enligt propositionen införas fr.o.m. /96.Regeringens förslag har föregåtts av utredning inomResursberedningen, som presenterade sitt förslag i betänkandet(SOU 1993:102) Kvalitet och dynamik. Detta har varit föremålför remissbehandling, varvid bl.a. samtliga universitet ochfackhögskolor samt forskningsråd under Utbildningsdepartementethar avgivit yttrande. Regeringens förslag i propositionenavviker från Resursberedningens bl.a. på grund av invändningarsom framförts vid remissbehandlingen.Det system regeringen nu föreslår är resultatrelateratsnarare än aktivitetsrelaterat. Regeringen föreslår att avde totala anslagen i landet för ett fakultetsområde skallfördelas bland berörda fakulteter vid olika lärosäten iproportion till antalet avlagda doktors- och licentiatexamina.Examinationen föreslås bli beräknad så att doktorsexamina gesvikten 1 och licentiatexamina vikten 0,5. För att främja enbredare rekrytering av underrepresenterat kön (vilket förnärvarande inom alla fakultetsområden är kvinnorna), föreslåsatt vikten för examina avlagda av personer av detunderrepresenterade könet ökas . Varje lärosätes andelav examinationen föreslås bli beräknad genom att examinationenunder summeras för fakultetsområdet samtför varje enskild fakultet. Fakulteternas andel fås genom attden egna examinationen divideras med fakultetsområdets.Resursberedningens analys av vilka parametrar som skullekunna användas resulterade i att fyra bedömdes intressanta.Examinationen i forskarutbildningen var en av dessa. Regeringenväljer examinationen i forskarutbildningen som enda parameteroch motiverar sitt val på följande sätt. För det första hängerforskarutbildningens effektivitet nära samman medforskningskvalitet, och därmed även med förmågan att attraheraexterna anslag, vilket är en annan parameter somResursberedningen diskuterat. Vidare hänvisas till målet attfördubbla antalet avlagda doktorsexamina , somutbildningsministern slog fast första gången i 1992 årsbudgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 9 s. 18) och somriksdagen godkände (prop. 1992/93:170, bet. UbU15,rskr. Därtill anförs att ny och intressant forskning imånga fall bedrivs inom ramen för forskarutbildningen.Slutligen framhåller regeringen att de kvantitativa uppgifternaom antalet doktorsexamina även har en kvalitativ dimension ioch med disputationsförfarandet, som innebär en öppen,vetenskaplig kvalitetsgranskning. Uppgifterna är dessutom lätttillgängliga och har hög statistisk tillförlitlighet.För att förslaget inte skall få alltför dramatiskaomfördelningseffekter vill regeringen ha en spärregel för attgarantera att medlen för en fakultet tillåts minska mellan två budgetår och högst under entreårsperiod.Vänsterpartiet ställer sig i motion 1993/94:Ub64 (v) yrkande7 positivt till regeringens förslag om resultatrelateradefakultetsanslag. Dock anser motionärerna att underrepresenteratkön vid beräkningen av examinationen bör tillmätas högre viktän regeringen föreslagit, nämligen dubbel vikt i stället för högre vikt -- detta i enlighet med ett förslag av den s.k.JÄST-gruppen.Det föreslagna systemet missgynnar fakulteter med kortutbildnings- och forskningstradition, hävdas det i motion1993/94:Ub80 (s). Motionärerna påtalar att skillnader iproduktivitetsmått kan bero på en mängd faktorer, som denenskilda fakulteten inte råder över. Exempelvis har defakulteter som verkat kunnat bygga uppegna resurser via donationer m.m., och de verkar i regioner somunder har dragit till sig kunskapsintensivaverksamheter som ger möjligheter till forskarstudier i arbetetsamt forskarhandledning. Dessa förutsättningar finns inte vidde fakulteter som bara är ett tiotal år gamla. Särskiltmissgynnar det föreslagna systemet fakulteter vid ochLinköpings universitet samt vid . Enligtmotionärerna har två forskare från vidare visat att det avregeringen föreslagna systemet inte fördelarfakultetsresurserna på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt,eftersom det bygger på genomsnittsproduktivitet i stället förpå marginalproduktivitet. Motionärerna anser att de fem procentsom skall komma i fråga för omfördelning skall fördelas utifrånen bedömning av fakultetens forskarutbildnings- ochforskningsverksamhet, utgående från fakultetens förutsättningari analogi med vad regeringen föreslår för grundutbildningen.I motion 1993/94:N283 (s) yrkande 8, som väcktes underallmänna motionstiden och således innan regeringen lagt framsitt förslag, påtalas de negativa konsekvenserna avResursberedningens förslag när det gäller den tekniskafakulteten vid , som enligt beredningens egnaberäkningar skulle förlora . Både attdenna högskola är en ung sådan och att där bedrivs tillämpadforskning får negativa konsekvenser, om resurstilldelningenskall ske enligt Resursberedningens förslag, hävdarmotionärerna.Utskottet har tagit del av de åberopade kritikmot regeringens förslag. De farhågor som framförts av dem samti motionerna är enligt utskottets mening värda att ta påallvar. Varje nytt system kan medföra icke önskvärdakonsekvenser. Hur systemet verkar kan dock inte till alla delarförutses, utan måste bli föremål för noggrann uppföljning närdet tas i bruk. Genom att tillämpa det av regeringen föreslagnasystemet /96 ges möjlighet att kalibreradet inför den följande treåriga budgetperioden, vilketutskottet anser vara en fördel. Regeringens förslag tillviktning för underrepresenterat kön är enligt utskottets meningväl avvägt. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenmed avslag på motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 7, 1993/94:Ub80och 1993/94:N283 yrkande 8 godkänner vad regeringen förordat omprinciperna för utformningen av resultatrelateradefakultetsanslag.Utskottet har i det föregående påpekat att förslagen iförevarande proposition avser universitet och högskolor underUtbildningsdepartementet och alltså inte SLU. Den andel avfakultetsanslagen som enligt regeringens förslag skallresultatrelateras motsvarar för SLU:s del av dettotala anslaget, meddelas det i propositionen.Regeringen berör i propositionen även studiefinansieringeni forskarutbildningen.