bet · GH01UbU10 · 1994-05-05 00:00:00 — Svenskundervisning för invandrare (sfi) I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag omvissa ändringar i bestämmelserna om svenskundervisning förinvandrare (sfi). Förändringarna avses träda i kraft den 1 juli1994.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen som ihuvuddrag innebär att kommunerna skall vara skyldiga att såsnart som möjligt tillhandahålla sfi till de personer som ärbosatta i kommunen och som saknar grundläggande kunskaper isvenska språket. Dock anser utskottet, till skillnad frånregeringen, att kommunen skall se till att undervisningen kanpåbörjas senast efter det att rätt till sfiinträtt, om inte särskilda skäl föreligger. (Regeringen hadeföreslagit .) Rätten till sfi skall gälla fr.o.m.det andra kalenderhalvåret det år invandraren fyller 16 år.Kommunernas skyldighet att erbjuda asylsökande sfi skallupphöra.Läroplanen för sfi skall upphöra att gälla. Verksamhetenskall i stället vila på de grundläggande värden som framgår av1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Utbildningen anordnas som en kurs, som eleven har rätt attfullfölja. Betyg och centralt fastställda prov införs för sfi.Regeringen avser att fastställa en kursplan samt ett riktvärdeför utbildningens omfattning i tid.Utskottet anser med anledning av en s-motion att riksdagenbör göra ett tillkännagivande om behovet av ett särskiltutvecklingscentrum för undervisning i svenska för invandrare.Mot detta reserverar sig regeringspartiernas företrädare iutskottet.Till betänkandet har även fogats två reservationer frånSocialdemokraterna och tre från Ny demokrati samt enmeningsyttring från . Regeringen har i proposition 1993/94:126 föreslagit1. att antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100),2. att godtar det som regeringen förordar omriktlinjer (avsnitt 7),3. att godtar det som regeringen förordar om betyg(avsnitt 9).Lagförslaget återfinns som bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av propositionen1993/94:Ub48 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till Invandrar- ochflyktingpolitiska kommittén,2. att beslutar att 13 kap. 3 § andra stycketskall ha följande lydelse: Undervisningen skall finnas atttillgå senast efter att rätt till sfi inträtt. Omsärskilda skäl finns, skall undervisningen kunna påbörjas inomfyra månader.,3. att beslutar att riktvärdet för omfattningen avsfi skall vara à 60 minuter.1993/94:Ub49 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna skall vara skyldiga atttillhandahålla svenska för invandrare (sfi) inom högst tremånader, om inte särskilda skäl finns däremot.1993/94:Ub50 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenskundervisning för invandrare(sfi) blir föremål för en mer djupgående analys i Invandrar-och flyktingpolitiska kommittén,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett särskiltutvecklingscentrum för undervisning i svenska för invandrare,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undervisningen i sfi bör komma igång så snabbt som möjligt och att väntetiden inte fåröverstiga ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel organisation,entreprenadprövning och pedagogisk utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ändra 13 kap. 11 §tredje stycket i skollagen i enlighet med det förslag somanförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prov, utvärdering och betyg,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet undervisningstimmar per veckai sfi och möjligheterna till deltids- och kvällstidsstudier,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Invandrar- och flyktingpolitiskakommittén prövar förutsättningarna för att ersätta socialbidragvid sfi-studier med någon form av utbildningsbidrag ellerintroduktionsersättning inom de samhällsekonomiska ramar somnuvarande schablonersättning ger,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Invandrar- och flyktingpolitiskakommittén studerar de tidigare anlända invandrarnas behov avsvenskundervisning och formerna för att tillgodose detta.1993/94:Ub51 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenska språket är ett fundamenti ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisningskvalitet ochundervisningens omfattning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarnas eget ansvar för att lärasig svenska språket,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samhället skall ställa krav påatt våra invandrare skall lära sig svenska språket,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betyg,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyldighet för kommunerna atttillhandahålla svenskundervisning för invandrare (sfi) inom enmånad,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att viss kunskapsnivå i svenska skallkrävas för att få följa den ordinarie undervisningen i skolan.Motioner från allmänna motionstiden 19941993/94:Ub365 av m.fl. (nyd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och undervisning i svenskaspråket och att våra invandrare måste lära sig svenska språket.1993/94:Sf628 av m.fl. (s) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning och utvärdering avsvenskundervisningen. InledningSvenskundervisning för invandrare (sfi), i sin nuvarandeutformning, infördes genom beslut avriksdagen (prop. 1989/90:102, bet. UbU27, rskr.279). Reformen innebar bl.a. att en tidigare uppdelning igrundläggande svenskundervisning, som åvilade kommunerna, ochpåbyggnadsundervisning, som anordnades av studieförbund ellerAMU, upphörde. I stället skapades en sammanhållen utbildninghelt under kommunalt huvudmannaskap. -- behandladesamtidigt propositionen om ett samordnat flyktingmottagande,m.m. 1989/90:105, bet. SfU21, rskr. Avsikten varatt utveckla ett närmare lokalt samarbete mellan berördamyndigheter med särskilda individuellt upplagdaintroduktionsprogram för de flyktingar som tas emot ikommunerna.Sfi -- som syftar till att ge grundläggande kunskaper ochfärdigheter i svenska språket och kunskaper om det svenskasamhället -- ingår numera i det offentliga skolväsendet förvuxna (jfr prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. skollagen (1985:1100) är varje kommun skyldig att se tillatt sfi erbjuds nyanlända invandrare som är bosattai kommunen. Rätt till sådan undervisning gäller undersammanlagt högst och med möjlighet till förlängningytterligare på grund av särskilda skäl.Kommunerna är också skyldiga att inom ramen för dengrundläggande vuxenutbildningen i komvux erbjuda svenska somandraspråk på sfi-nivå för invandrare som vistats så länge iSverige att de inte har rätt till sfi. Bestämmelser om dettafinns i 2 kap. 5 § förordningen (1992:403) om kommunalvuxenutbildning.I propositionen betonar regeringen att det är viktigt atttillvarata invandrarnas kunskaper och, i många fall, långa ochkvalificerade utbildningar. En god färdighet i svenska ochkunskaper om det svenska samhället har avgörande betydelse förden enskilda invandrarens integration i . Konkurrensenpå dagens arbetsmarknad accentuerar ytterligare detta.Regeringen konstaterar att arbetsmarknadsläget för invandrarekraftigt har försämrats under de senaste åren.Kunskaper om det nya landets språk och om dess kultur ochsociala liv bidrar också till att ge de enskilda invandrarnatrygghet och självförtroende och skapa nya livschanser för dem.Det finns alarmerande tecken på bristande kunskaper i svenskabland invandrare, även bland dem som länge har bott i hänvisar till granskningar som genomförts avRiksdagens revisorer (1992/93:RR2) och (F 1992:33) samt till nr 8, Beskrivandedata om skolverksamheten -- 1993, vilka samtliga visar att detfinns problem och brister i sfi-verksamheten. Dock, påpekarregeringen, hänför sig dessa undersökningar till läsåret1991/92, då effekterna av sfi-reformen och förändringar iflyktingmottagandet knappast fått fullt genomslag. En fortsattuppföljning och utvärdering bör kunna visa i vilkenutsträckning förhållandena i rapporterna fortfarande ärrelevanta.Förslagen i propositionen skall ses mot denna bakgrund. Demotiveras även av den övergång som skett till en mål- ochresultatorienterad styrning av skolan och slopandet avspecialdestinerade statsbidrag. har haftregeringens uppdrag att se över vissa organisatoriska frågorm.m. kring sfi och svenska som andraspråk och föreslåförenklingar av gällande regelsystem. Uppdraget har redovisatsi (bilaga 1 till propositionen).RegelsystemRegeringen fastslår till att börja med attsvenskundervisning för invandrare (sfi) liksom hittillsbör ha ett eget regelsystem (13 kap. skollagen). Detförslag som lagt fram om att upphävaskollagskapitlet samt inordna sfi för vuxna i komvuxregelsystem och sfi för 16--19-åringar i gymnasieskolans kanregeringen inte ställa sig bakom.Som skäl för regeringens bedömning åberopas att sfi vändersig både till personer som är elever i andra delar avdet offentliga skolväsendet och till personer som skall studeraenbart svenska i sfi. Särskilda bestämmelser om sfi skulledärför, om förslag genomfördes, behöva införas intebara i regelsystemen för komvux och gymnasieskolan utan också ireglerna för särvux och gymnasiesärskolan. Bl.a. är det, menarregeringen, olämpligt att låta sfi följa gymnasieskolansläsårsindelning med åtföljande avbrott i svenskundervisningenunder flera sommarmånader. En annan aspekt är att det liksomhittills bör vara möjligt att lägga ut sfi på entreprenad ochdetta oavsett deltagarnas ålder. Vid ett inordnande igymnasieskolan och gymnasiesärskolan skulle regeringenstillstånd krävas i varje enskilt fall, enligt lagen (1993:802)om entreprenadförhållanden inom skolan.De pedagogiska och organisatoriska fördelarna -- somSkolverket och flera remissinstanser pekat på skulle bliföljden av verkets förslag -- kan enligt regeringen åstadkommasutan att sfi inordnas i andra skolformer i formellt hänseende.Kommunerna kan själva avgöra, om en pedagogisk integration ärlämplig och bör genomföras. Självklart bör möjligheten attkombinera sfi med arbete eller arbetspraktik finnas kvar, anförregeringen.I motion 1993/94:Ub50 (s) yrkande 4 påpekas att denheterogena sammansättningen av de invandrargrupper som skalldelta i sfi ställer krav på en mycket flexibel organisationav undervisningen, där varje individs förutsättningar bildarutgångspunkt för svenskstudierna. Motionärerna uttrycker enpositiv inställning till att regelsystemet för sfi bibehållsoch till att kommunerna skall ha möjlighet att genomentreprenadförfarande pröva olika former för sfi. Kravet påkvalitet i undervisningen måste sättas högt. Särskiltframhåller motionärerna den verksamhet som studieförbund ochfolkhögskolor erbjuder med anknytning till arbets- ochsamhällsliv. Det är nödvändigt att de pedagogiska metodernafortlöpande utvecklas, anför de.Utskottet vill erinra om att reform avsvenskundervisningen för invandrare (prop. 1989/90:102, bet.UbU27, rskr. 279) avsågs leda till ökad flexibilitet genom attden statliga detaljregleringen av undervisningens organisationupphörde. Någon ändring i den grundläggande inriktningen av sfiär inte förutsatt i den proposition som behandlas. Deuttalanden som gjordes i samband med sfi-reformen måste därföranses gälla alltjämt. Utskottet hänvisar till vad utskottet dåanförde i sitt betänkande 1989/90:UbU27 (s. 14).Utskottet anser att förslagen i propositionen ger kommunernaen ökad frihet att själva bestämma om undervisningensorganisation och samverka med andra instanser såsom exempelvisarbetsförmedlingen, arbetsmarknadens parter m.fl. Inriktningenmåste vara att utnyttja de samlade resurserna som finns påorten för att göra det möjligt för invandrare med olikabakgrund och olika behov att tillägna sig svenska språket ochkunskaper om det svenska samhället på ett så effektivt sätt sommöjligt. I många fall är säkert grund-sfi parallellt medpraktik på arbetsplats ett effektivt sätt att ge språkträning.Invandrarnas studievana och allmänna livssituation varierarmycket och därmed deras förutsättningar att tillägna sigsvenska språket. Stor flexibilitet och variation iundervisningsanordningarna är därför enligt utskottetsbedömning angelägna i alla kommuner. Givetvis är detta svårareatt förverkliga på mindre orter med litet antal invandrare, menså viktigt att även dessa kommuner måste anstränga sig attfinna vägar att göra det.Detta har i förordningen (1992:740) om svenskundervisning förinvandrare (5 §) uttryckts sålunda att undervisningen skallanpassas till elevernas behov och anknyta till deras situationoch erfarenheter. Vidare skall, enligt 6 § förordningen,kommunen i samarbete med arbetsförmedlingen verka för attundervisningen kan kombineras med sådanarbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete som gerdeltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska.Beträffande möjligheterna att lägga ut sfi på entreprenadstadgas i 13 kap. 9 § skollagen att kommuner får uppdra åtandra att anordna sfi enligt föreskrifter meddelade avregeringen. Fram till gällde enligtförordningen om svenskundervisning för invandrare att kommunfick ge sådant uppdrag till studieförbund, folkhögskolor,AMU-gruppen och statliga universitet och högskolor samt tillannan anordnare efter regeringens tillstånd (4 §). Sedan nämndadatum står det kommunerna fritt att välja anordnare. I 4 §sfi-förordningen kvarstår dock stadgandet att bestämmelser omrektor i skollag och förordning alltid avser den rektor inomdet offentliga skolväsendet som är ansvarig för ledningen avutbildningen. Utskottet förutsätter att den kompetens som finnshos studieförbund och folkhögskolor tas till vara också mednuvarande bestämmelser.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte skäl förnågon särskilda åtgärd med anledning av motion1993/94:Ub50 yrkande 4, som därför avstyrks.Vissa förändringar av kommunernas skyldigheterMålgrupper för sfiRegeringen anför i fråga om målgrupper för sfi att sfiäven fortsättningsvis bör vända sig till invandrare som harpasserat skolpliktig ålder. I skollagen bör förtydligas atträtten att delta i en kommuns sfi gäller fr.o.m. det andrakalenderhalvåret det år då invandraren fyller 16 år.Rätt till utbildning inom det offentliga skolväsendet iövrigt har i princip den som är bosatt i landet oavsettmedborgarskap. Motsvarande regler bör gälla även för sfi, anserregeringen. Alla som är bosatta i och som saknar sådanagrundläggande kunskaper i svenska språket, som sfi syftar tillatt ge, bör således ha rätt till sfi. Undantag bör liksom i daggöras för invandrare som behärskar danska eller norska språket.I propositionen förordas vidare att regeringen får föreskrivaatt också den som inte är bosatt i landet skall ha denna rätt.En särbestämmelse om rätt till sfi för finländska medborgaresom bor i nära den svenska gränsen och arbetar iSverige bör finnas kvar.Nuvarande tidsgränser för kommunens skyldighet att erbjudasfi till nyanlända invandrare skall tas bort, föreslårregeringen. Rätten att delta i sfi gäller nu under sammanlagthögst från den tidpunkt då rättigheten inträdde och medmöjlighet till förlängning på grund avsärskilda skäl. Om rätten till sfi inte är tidsbegränsad, finnsdet inte längre några skäl för att behålla möjligheten tillundervisning på sfi-nivå inom grundläggande vuxenutbildning förvuxna invandrare som varit här . Detta hindrar enligtregeringen givetvis inte att sfi integreras med studier i läs-och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning.Kommunerna skall enligt regeringen inte längre vara skyldigaatt erbjuda sfi till asylsökande. Anledningen härtill äratt beslutat (prop. 1993/94:94, bet. SfU11,rskr. 188) att asylsökande, oavsett om de vistas på en statligförläggning eller inte, skall erbjudas svenskundervisning iannan form genom försorg.Regeringens förslag beträffande målgrupper för sfi ochslopande av sfi till asylsökande föranleder ändringar i 13 kap.3 § första stycket samt 6 och 7 §§ skollagen (1985:1100).Utskottet, som tillstyrker regeringens förslag, anser attriksdagen bör anta förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt gäller nu angivna paragrafer.Skyldighet att tillhandahålla sfi inom viss tidDet är viktigt för invandrarens integration i det svenskasamhället, understryker regeringen, att svenskundervisningenpåbörjas efter det att denne har bosattsig i landet, dvs. i regel när folkbokföring skett. Kritik haranförts, bl.a. av , mot att väntetidernavarit långa, innan sfi tillhandahållits.Enligt gällande bestämmelse i 13 kap. 3 § andra stycketskollagen skall undervisningen erbjudas så snart som möjligtefter invandrarens ankomst till . Regeringen föreslår nuen ändring och ett tillägg till bestämmelsen. Den föreslagnalydelsen innebär att undervisningen skall finnas att tillgå såsnart som möjligt efter det att rätt till sfi inträtt och attden skall kunna påbörjas senast . Endast omsärskilda skäl finns skall kommunen ha rätt att dröja längretid med att erbjuda sfi.Vad som menas med särskilda skäl exemplifieras ipropositionen sålunda. Särskilda skäl kan föreligga om det kommun väntas anlända invandrare somlämpligen kan ingå i samma undervisningsgrupp eller ominvandraren, efter det att uppehållstillstånd beviljats ochfolkbokföring skett, bor kvar i förläggning i avvaktan på attflytta till en annan kommun.I flera motioner görs invändningar mot förslaget om entidsgräns inom vilken kommunen senast skalltillhandahålla sfi, om inte särskilda skäl finns.Enligt motion 1993/94:Ub50 (s) yrkande 3 är risken stor att5--på att få sfi snarare kan bli regel änundantag med regeringens förslag. Motionärerna föreslår attkommunerna skall vara skyldiga att tillhandahålla sfi i direktanslutning till invandrarnas mottagande i kommunen. Endast omsärskilda skäl finns skall kommunerna få dröja längre än tremånader med att erbjuda sfi. En flexibel organisation, sombryter det traditionella skolmönstret i kommunerna, och närasamarbete mellan och kommunerna vidkommunplacering av flyktingar skapar förutsättningar för kortaväntetider.Också i motion 1993/94:Ub49 (fp) förespråkas att kommunernaså snart som möjligt och skall varaskyldiga att erbjuda sfi, om inte särskilda skäl finns däremot.Förslaget i propositionen innebär enligt motionären attinvandrarna får vänta alldeles för länge på svenskundervisning.Riksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub48 (v) yrkande 2besluta en lagbestämmelse av innebörd att undervisningen skallfinnas att tillgå senast efter det att rätt tillsfi inträtt. Om särskilda skäl finns, skall undervisningenkunna påbörjas . Väntetider på upp till sexmånader och i vissa fall ännu längre för att få börja sfi ärfullständigt orimliga och ägnade att permanenta ett av deallvarligaste av de påtalade problemen med sfi, hävdarmotionärerna.Det är enligt motion 1993/94:Ub51 (nyd) yrkande 6 inteacceptabelt att invandrare skall behöva vänta upp till sexmånader på svenskundervisning, som regeringen föreslår.Kommunerna skall vara skyldiga att tillhandahålla sfi inom enmånad.Utskottet vill understryka att det från integrationssynpunktär viktigt att invandrare och flyktingar kommer in isvenskundervisningen , vilket ärhuvudregeln enligt regeringens förslag. Särskilt när det ärfråga om utlänningar som omfattas av det kommunalaflyktingmottagandet är det också naturligt att sfi planeras somett första inslag i de introduktionsprogram som sätts upp.Detta innebär att sfi normalt bör kunna påbörjas inom en ellerett par månader från det att utlänningen bosatt sig i enkommun. Utskottet vill peka på att en samverkan mellan kommunerkan vara en möjlighet att snabbare ordna undervisningsgrupper.Utskottet anser, i likhet med vad som förordats i ett parmotioner, att svenskundervisningen skall kunna påbörjas senastinom efter det att rätt till sfi inträtt, om intesärskilda skäl finns. bör således med bifall tillmotionerna 1993/94:Ub49 och 1993/94:Ub50 yrkande 3 samt medanledning av regeringens förslag och motionerna 1993/94:Ub48yrkande 2 och 1993/94:Ub51 yrkande 6 anta den som utskottetsförslag betecknade lydelsen av 13 kap. 3 § andra stycketskollagen (bilaga 2).Riktlinjer för sfiDen nu gällande läroplanen för grundläggandesvenskundervisning för vuxna invandrare, Lsfi -91, fastställdesav regeringen . Lsfi -91 är därför inte anpassadefter det styrsystem som gäller för skolväsendet i dag.Läroplanen innehåller -- förutom allmänna riktlinjer -- ettkapitel om undervisningens innehåll, vilket närmast harkaraktären av kursplan enligt äldre modell. Vidare finns ettkapitel om metoder och arbetsformer, som kommunerna och lärarnanumera har hela ansvaret för att utforma. Regeringen föreslårdärför att Lsfi -91 skall upphöra att gälla vid utgången avjuni 1994.Sfi har, liksom det offentliga skolväsendet i övrigt, tilluppgift att förmedla kunskaper och värden till eleverna samtatt förbereda dem för att leva, arbeta och verka i . Desärskilda uppgifterna för sfi, att ge grundläggande kunskaper isvenska språket och om det svenska samhället, är mer begränsadeän övriga skolformers uppgifter. Verksamheten i sfi bör enligtregeringen ändå vila på samma grundläggande värden som gällerför skolväsendet i övrigt. Därför förordar regeringen att dendel av läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf94) där dessa värden anges bör tillämpas även för verksamheteni sfi.Utskottet, som inte har något att erinra mot regeringensförslag, tillstyrker att godkänner vad regeringenförordat om riktlinjer för sfi.Kurs, kursplan och riktvärde för utbildningens omfattningSvenskundervisning för invandrare (sfi) skall enligtregeringens förslag anordnas som en kurs och den som harpåbörjat utbildningen skall ha rätt att fullfölja kursen. Densom efter kursens slut inte har nått upp till de avseddakunskaperna skall ha rätt att gå om hela kursen eller delardärav, eftersom han eller hon saknar sådana kunskaper somkursen syftar till. Undervisningen för en elev skall dockupphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sigutbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg.En elev för vilken sfi har upphört eller som frivilligtavbrutit utbildningen skall på nytt beredas sådan utbildning,om särskilda skäl talar för detta.Regeringens förslag föranleder ändringar i 13 kap. 1 och 11§§ skollagen.Rätten till sfi skall -- enligt förslag i propositionen somutskottet tillstyrkt -- inte längre vara begränsad tillviss tid efter det att invandraren bosatte sig i landet ellerrätten annars inträdde. föreslås att för rätt attåteruppta studier i sfi efter avbrott alltid skall krävas attdet finns särskilda skäl. Särskilda skäl, dvs. giltiga skäl,kan enligt specialmotiveringen till förslaget till ändring av13 kap. 11 § tredje stycket exempelvis vara att avbrottetberott på sjukdom eller barnafödande. Det kan också föreliggasärskilda skäl om en invandrare, som inte har visatnågot större intresse för sfi, blir merstudiemotiverad. Regeringen anför att dessa regler äravsiktligt restriktiva för att markera att återkommandestudieavbrott eller studieuppehåll inte bör accepteras. Medhänsyn till de möjligheter till studieledighet som finns bördet faktum att en elev får arbete inte vara något skäl att heltavbryta utbildningen. I sammanhanget erinras om att beslut idessa frågor enligt 13 kap. 12 § skollagen fattas av styrelsenför utbildningen.Enligt motion 1993/94:Ub50 (s) yrkande 5 är det enrättssäkerhetsfråga för den som på förhand kan redovisa giltigtskäl att också få garantier om att senare kunna återupptastudierna.