bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Vad gäller det av regeringen framlagdaförslaget till program för investeringssatsningar och ROT-åtgärder kan deti övrigt kortfattat beskrivas enligt nedan.Bidrag inom miljöområdet till:1. utbyggnad av fjärrvärmenätet om till en kostnad av100 mkr.2. åtgärder som motverkar trafikbuller om till en kostnad av50 mkr.3. åtgärder inom VA-sektorn om till en kostnad av 100 mkr.4. upprustning av naturvårdsområden till en kostnad av 75 mkr.5. efterbehandling av gamla industriområden till en kostnad av 75 mkr.Bidrag inom kulturområdet till:6. icke-statliga kulturlokaler om för nybyggnation och 50 %för övriga projekt till en sammanlagd kostnad av 50 mkr.7. allmänna samlingslokaler till en kostnad av 20 mkr.8. kulturmiljövård och byggnadsvård till en kostnad av 75 mkr.9. lokaler för trossamfund om högst till en kostnad av 20 mkr.Bidrag för skolor och andra offentliga lokaler till:10. ROT-åtgärder, bl.a. för att öka tillgängligheten för personer medfunktionshinder, om högst till en kostnad av 360 mkr.Bidrag inom bostadsområdet till:11. ROT-åtgärder avseende bostäder som en extra subvention om15 % till en beräknad kostnad av 1 500 mkr.12. investeringar för att förbättra inomhusklimatet om till enkostnad av 200 mkr.13. ombyggnadsåtgärder för särskilda boendeformer för äldre och förpersoner med fysiska och psykiska funktionshinder om kostnad av 100 mkr.UtskottetRäntebidrag och fastighetsskattUtskottet inleder med att behandla de förslag avseende räntebidragen ochfastighetsskatten som finns på s. 75--76 i propositionen. Regeringens förslaginnebär att den av beslutade (prop. 1993/94:8, BoU3, rskr.40) extra höjningen av den garanterade räntan avseenderäntebidrag enligt och äldre regler inte genomförs. Denbudgetförstärkning om ca som beslutet skulle medföraföreslås i stället uppnås genom en höjning av fastighetsskatten för småhus ochhyreshusenhet till den del den avser värderingsenhet för bostäder samttillhörande mark. Fastighetsskatten föreslås höjas från till 1,7 %fr.o.m. beskattningsåret 1996.Regeringen anför som skäl för sitt förslag att beslut år 1993innebär att endast den del av det svenska bostadsbeståndet som redan har dehögsta kapitalkostnaderna får bidra till att stärka statsfinanserna. Förslagetom att i stället höja fastighetsskatten innebär att bostadssektorns bidrag tillsaneringen av statsfinanserna kommer från alla bostäder.I tre partimotioner, Fi1 (m) yrkandena 30 och 31, Fi2 (c) yrkandena 26 och45, det sistnämnda såvitt nu är i fråga, samt Fi6 (kds) yrkande 1 såvitt nu äri fråga, yrkas avslag på regeringens förslag om höjd fastighetsskatt respektiveom slopad extra höjning av den garanterade räntan (i kds-motionen omfattaryrkande 1 avslag på hela propositionen).I motion Fi1 (m) framhålls att det långsiktiga målet beträffandefastighetsskatten måste vara att den skall avskaffas när statsfinansielltutrymme kan skapas. Enligt vad som anförs i motion Fi2 (c) bör varkenfastighetsskatten eller redan fattade beslut om räntebidragen ändras i avvaktanpå att Kontrollstation 1995 genomförts. Kontrollstation 1995 är benämningen påen avstämning av effekterna på bostadsmarknaden av det infördabostadsfinansieringssystemet. I samband med beslutet om det nyabostadsfinansieringssystemet förutsattes en sådan avstämning genomföras eftertre år.Bostadsutskottet vill först något erinra om bakgrunden till de av regeringenframlagda förslagen. Som en del i en s.k. krisuppgörelse mellan dendåvarande regeringen och den socialdemokratiska oppositionen ingick attbostadssektorn skulle bidra med som ett led i arbetet medatt sanera de statliga finanserna. Det förutsattes därvid att enkostnadsutjämning skulle eftersträvas mellan yngre och äldre årgångar ibeståndet av bostäder. Sedermera lade regeringen fram förslag om attbesparingen enbart skulle tas ut i den del av bostadsbeståndet som uppbärräntebidrag. majoritet (m, fp, c, kds, nyd) fattade därefter beslutom att en extra höjning av den garanterade räntan skulle genomföras under treår. Socialdemokraterna motsatte sig detta beslut. I olika sammanhang anfördeminoriteten att alla bostäder och upplåtelseformer måste vara med och bära sindel av bördan och att tidpunkten för besparingen borde skjutas fram.Utskottet kan konstatera att de av regeringen nu framlagda förslagen bättreän tidigare beslut uppfyller kravet på en rättvis fördelning avbesparingen över bostadsbeståndet. En fastighetsskattehöjning påverkar allabostäder utom de allra nyaste som är skattebefriade. Förslagetinnebär vidare att besparingen i tiden blir något senarelagd eftersomskattehöjningen föreslås gälla först fr.o.m. beskattningsåret 1996.Sammantaget bör förslagen förbättra situationen för de bostäder som ärproducerade kring och som i många fall har mycket högakapitalkostnader, även utan den extra belastning som skulle blivit följden omriksdagens tidigare beslut hade fullföljts. Som framhålls i propositioneninnebär regeringsförslagen i sig dock inte någon lösning av problemen påbostads- och bostadskreditmarknaden utan endast att de något kan mildras för demest utsatta årgångarna. Det finns därför även fortsättningsvis starka skäl attägna stor uppmärksamhet åt hur de akuta problemen i delar av bostadsbeståndetskall lösas.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag om en fastighetsskattehöjning till kopplat tillatt de tidigare beslutade extra höjningarna av den garanterade räntan år 1995och 1996 inte genomförs. Motstående motionsförslag i partimotionerna Fi1 (m)yrkandena 30 och 31, Fi2 (c) yrkandena 26 och 45 samt Fi6 yrkande 1, de tvåsistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga, avstyrks.Investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäderI propositionen föreslås ett investeringsprogram med insatser inom en radolika områden i syfte att förbättra situationen på byggarbetsmarknaden.Programmets innehåll har ovan kortfattat beskrivits. Utskottet inleder med attbehandla de åtgärder som föreslås på bostadsområdet.Regeringen föreslår en extra subvention om för ROT-åtgärder avseendebostäder inkl. tillgänglighetsskapande åtgärder till en beräknad kostnad av 1,5mdkr. Vidare föreslås ett investeringsbidrag om för att förbättrainomhusklimatet till en kostnad av . Slutligen föreslås förombyggnadsbidrag om för särskilda boendeformer för äldre och personer medfysiska och psykiska funktionshinder.I två partimotioner, Fi1 (m) yrkande 35 och Fi6 (kds) yrkande 1, bådamotionerna såvitt nu är i fråga, föreslås helt avslåregeringsförslagen om ROT-stimulanser inom bostadsområdet.I m-motionen anförs att de föreslagna åtgärderna leder fel och riskerar attmedverka till sämre kostnadskontroll och en uppgång av inflationen.Kristdemokraterna anför i sin motion att flera av regeringsförslagen tillROT-åtgärder i och för sig kan vara riktiga men att en fortsatt möjlighet tillskattereduktion för ROT-åtgärder är att föredra framför den föreslagna extrasubventionen om . Av detta skäl föreslås i motion Fi6 (kds) yrkande 6 attmöjligheten till skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus börförlängas.Ytterligare två partimotioner innehåller avslagsyrkanden avseende delar avregeringens förslag till ROT-åtgärder på bostadsområdet. I motion Fi3 (fp)yrkande 16 föreslås att skall avslå förslaget avseende en extrasubvention om . Motionärerna anser att förslaget är för vagt utformat föratt kunna biträdas. Även i partimotion Fi2 (c) yrkande 51föreslås avslag vad gäller den extra subventionen om . Detta yrkandeinnebär vidare att den nuvarande skattereduktionen för byggnadsarbete påbostadshus föreslås förlängas till att gälla även . Motsvarandeförslag som i partimotion återfinns även i motion Fi10 (c)yrkande 3. I motion Fi17 (c) föreslås förutom en förlängning avskattereduktionens giltighetstid även att reglerna förändras så att detmaximala avdragsgrundande underlaget för småhus höjs från nuvarande 35 000 krtill samt att vissa materialkostnader får räknas in i underlaget.Förslag om inriktningen på de av regeringen föreslagna ROT-satsningarnalämnas i två motioner. I motion Fi18 (s) framhålls att dessa satsningar iförsta hand bör inriktas på de mest angelägna behoven inom bostadssektorn.Motionärerna anför att det framför allt i miljonprogrammets bostadsområdenfinns tendenser till ökad segregation. Ett sätt att motverka sådana tendenseranses vara att ge bostadsföretagen i dessa områden ekonomisk möjlighet attgenomföra fysiska förbättringar och ombyggnader utan att detta behöverresultera i höjda hyror. I motion Fi19 (s) föreslås att i etttillkännagivande bör uttala att reglerna för bidrag till ROT-åtgärder skallutformas så att den del av arbetet som utförs som industriell produktion avbyggmaterial behandlas likvärdigt med det arbete som utförs påbyggarbetsplatsen. Enligt motionärerna har utformningen av tidigareROT-satsningar, bl.a. skattereduktionen, lett till att enbart åtgärder vidtagnapå ombyggnadsplatsen fått del av subventionerna.Bostadsutskottet vill inledningsvis anföra följande om behovet avinvesteringssatsningar i byggsektorn och ROT-åtgärder på bostadsområdet.Byggarbetsmarknaden är kanske den del av arbetsmarknaden som har drabbatshårdast av lågkonjunkturen. Andelen arbetslösa byggnadsarbetare har under fleraår legat på oacceptabelt höga nivåer. gick avbyggnadsarbetarna (anslutna till kassa 36) utan jobb. Till detta kommer att merän var sysselsatta i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det betyderatt närmare en tredjedel av alla byggnadsarbetare stod utanför den ordinariearbetsmarknaden. I vissa delar av landet var andelen arbetslösa dessutom ännuhögre.Inom byggsektorn fanns klara tendensertill överhettning. Produktionskapaciteten utnyttjades fullt ut i en samtidigsnabb utbyggnad av både kontor, kommersiella lokaler och bostäder. ärförhållandena de omvända. De flesta byggföretagen står med en underutnyttjadmaskinpark. Många företag har tvingats friställa stora delar av arbetsstyrkan.Företag som inte redan före lågkonjunkturen kunnat skaffa sig en starkekonomisk ställning har allvarliga ekonomiska problem eller har tvingats ikonkurs. De rådande problemen riskerar att få återverkningar inom byggsektornför . Om stora delar av produktionskapaciteten slås ut underlågkonjunkturen kan även en måttlig uppgång i byggproduktionen under enkommande högkonjunktur riskera att leda till en överhettning och snabbtstigande byggpriser.Byggsektorn har traditionellt ansetts kunna fungera som en "motor" isamhällsekonomin och under lågkonjunkturer kunna bidra till en uppgång äveninom andra sektorer. Även om sambanden är mer komplicerade än tidigarestår det emellertid helt klart att varje byggarbetsplats förutom det egentligabyggarbetet genererar nya arbetstillfällen för byggmaterialtillverkare,hantverkare, åkare m.fl. Det finns således fortfarande starkasamhällsekonomiska skäl att ta till vara byggsektorns resurser under enlågkonjunktur. är inte färdigbyggt och vi behöver en stark byggsektoräven . med låg nyproduktion bör vi utnyttja byggsektornskapacitet till att vårda och förbättra byggnader och infrastruktur.Det är mot den nu beskrivna bakgrunden som regeringens förslag om ett programför investeringssatsningar och ROT-åtgärder bör ses. Vad gäller de treföreslagna stödformerna för ROT-åtgärder inom bostadssektorn inleder utskottetmed att behandla förslaget om en extra subvention till ROT-åtgärder om . Iflera av de ovan refererade motionerna har anförts att beskrivningen ipropositionen av den närmare utformningen av extrasubventionen är välknapphändig. Utskottet kan till viss del instämma i denna synpunkt. Utskottethar emellertid förståelse för den nytillträdda regeringens önskan att snabbtkunna lägga fram förslag som kan bidra till att mildra de akuta problemen påbyggarbetsmarknaden. Inför riksdagsberedningen av förslagen i propositionen harockså under hand till bostadsutskottet lämnat kompletterandeuppgifter om inriktningen av de föreslagna stödformerna. Dessa uppgifteråterges kortfattat i det följande vad avser den s.k. extra subventionen om 15%.Ett extra statligt stöd för förbättring av bostäder föreslås införas år1995. Stödet lämnas som engångsbidrag för åtgärder som påbörjas under år 1995och slutförs senast . Samtliga upplåtelseformer, dvs. såväl hyres-och bostadsrätt som egnahem, avses bli stödberättigade.För hyres- och bostadsrätter lämnas bidrag för ombyggnadsåtgärder motsvarandevad som kan erhålla reguljärt ombyggnadsstöd (se SFS 1992:986) samt tillunderhålls- och reparationsåtgärder enligt vad som är stödberättigat i den s.k.RBF-förordningen (förordning 1983:974 om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus). Bidragsunderlaget beräknas således i dessa fall i enlighet med vadsom anges i förordningarna. I fråga om egnahem lämnas bidrag tillarbetskostnaden för reparation och underhåll samt för om- och tillbyggnadenligt i huvudsak samma principer som gäller för skattereduktionen för utgifterför byggnadsarbete (SFS 1993:672). Åtgärder i fritidshus avses dock inteberättiga till stöd.För hyres- och bostadsrättshus avses det extra statliga stödet utgå utöverdet reguljära ombyggnadsstödet. Om RBF-stöd har beviljats skall dock endastdetta stöd eller det extra statliga stödet kunna utgå.Bidrag avses lämnas med ett belopp som motsvarar högst av ettbidragsunderlag beräknat enligt de ovan angivna principerna. En förutsättningför bidraget föreslås dock vara att bidragsbeloppet för de sökta åtgärdernauppgår till minst 1 000 kr.Det extra statliga stödet för förbättring av bostadshus, liksom de nedanbehandlade övriga stödformerna för bostäder, förutsätts administrativt hanteraspå motsvarande sätt som övriga bostadssubventioner. Detta innebär att Boverketoch länsstyrelserna får ansvaret för bidragsverksamheten.Utskottet kan -- efter att ha tagit del av den ovan återgivna beskrivningenav den närmare innebörden i förslaget om ett extra statligt stöd -- konstateraatt stödet i flera avseenden innebär en förbättring i förhållande till det stödsom kunnat utgå enligt tidigare ROT-program. Den föreslagna stödperioden gerrimlig möjlighet till framförhållning och nödvändigt förberedelsearbete påbyggherresidan. I förhållande till vad som gäller för s.k. skattereduktion fårstödet också anses ha en bättre inriktning mot åtgärder som är angelägna urbostadssektorns synvinkel. Denna effekt uppnås bl.a. genom att stödet endastges till permanentbostäder och genom den koppling som i hyreshus- ochbostadsrättsfallet görs till reglerna för det reguljära ombyggnadsstödet.Vidare innebär förslaget att åtgärder som erhållit RBF-stöd ävenfortsättningsvis kan ges visst stöd.Tillskottet till ombyggnadsstödet och möjligheten till fortsatt stöd tillunderhållsåtgärder får betydelse inte minst i miljonprogrammets bostadsområden.Därigenom torde vad som förordats i motion Fi18 (s) i inte ringa omfattning blitillgodosett. Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla att debostadssociala och byggnadstekniska problemen i dessa områden framgent måsteägnas stor uppmärksamhet. Det kan således bli anledning för regeringen attåterkomma med förslag till åtgärder i dessa frågor om inte de nu aktuellaförslagen i tillräcklig omfattning kommer bl.a. miljonprogrammetsbostadsområden till del.Den förordade inriktningen av det extra stödet till ROT-åtgärder innebärvidare att önskemålet i motion Fi19 (s) om en utformning av stödet som ävenkommer byggmaterialindustrin till godo till stor del blir tillgodosett. Vadgäller de åtgärder som vidtas i hyres- och bostadsrättshus kommer sålunda ävenmaterialkostnaderna att kunna räknas in i bidragsunderlaget. Detta utgör enklar förbättring i förhållande till de regler som gäller för skattereduktionen.Den utformning som det extra statliga stödet avses få torde således kunna ledatill en utökad produktion och därigenom fler arbetstillfällen både påbyggarbetsplatserna och i byggmaterialindustrin.Stödet till ROT-åtgärder i flerbostadshusområden måste ur samhälletssynvinkel anses vara det mest angelägna. Denna del av stödet kommer sannoliktatt ge den största effekten inom den egentliga byggsektorn. Som ovanframhållits är också behovet av förbättringsåtgärder stort i många områden.Även det föreslagna stödet till ROT-åtgärder i egnahem kommer emellertid attkunna lämna ett positivt bidrag till sysselsättningen inom byggsektorn.Särskilt för att skapa arbetstillfällen på mindre orter och på landsbygden kanegnahemsstödet få viss betydelse. Vad gäller egnahemmen föreslås i huvudsaksamma stödavgränsning gälla som för den nuvarande skattereduktionen, dvs. attendast arbetskostnaderna läggs till grund för bidraget. Eftersom ingetreguljärt ombyggnadsstöd utgår för denna upplåtelseform kan i praktiken intemotsvarande bidragskonstruktion som för hyres- och bostadsrättshusen väljas.Som framgått av det ovan anförda ställer sig bostadsutskottet bakomregeringens förslag om ett extra statligt stöd för förbättring av bostäder medden inriktning som angivits. Det innebär att motstående motionsförslag om atthelt avslå regeringsförslaget eller att i stället förlänga tiden förskattereduktionen avstyrks. De motioner som avstyrks av detta skäl är såledesFi1 (m) yrkande 35 såvitt nu är i fråga, Fi2 (c) yrkande 51, Fi3 (fp) yrkande16, Fi6 (kds) yrkandena 1 och 6, det förstnämnda såvitt nu är i fråga, Fi10 (c)yrkande 3 samt Fi17 (c). Vidare bedömer utskottet, mot bakgrund av denredovisade stödutformningen, att de tillkännagivanden till regeringen somföreslås i motionerna Fi18 (s) och Fi19 (s) inte kan anses vara erforderliga.Utskottet övergår nu till att behandla de två övriga stödformerna tillROT-åtgärder i bostäder som föreslås i propositionen, dvs. investeringsbidragetför att förbättra inomhusklimatet och ombyggnadsbidraget för särskildaboendeformer. Mot införandet av dessa stödformer har invändningar rests i tvåpartimotioner. I motionerna Fi1 (m) yrkande 35 och Fi6 (kds) yrkande 1, bådamotionsyrkandena såvitt nu är i fråga, föreslås att avslårregeringens förslag.Även vad gäller dessa stödformer har bostadsutskottet under sittberedningsarbete från erhållit kompletterande uppgifter omden närmare inriktningen av stöden. Dessa uppgifter sammanfattas nedan.Ombyggnadsbidraget för särskilda boendeformer för äldre och för personermed fysiska och psykiska funktionshinder avses utgå enligt i huvudsak de reglersom tillämpats för ett särskilt ombyggnadsbidrag föräldrebostäder (SFS 1993:166). Skillnaden blir att bidragskretsen vidgas tillatt även omfatta bostäder för personer med psykiskt och fysisktfunktionshinder. Vidare höjs bidragsnivån från nuvarande till 20 %.Gällande ram för bidragsformen vidgas med . Bidrag enligt denya reglerna avses lämnas för ombyggnadsarbeten som påbörjas före utgången avår 1995 och som slutförs senast . En samordning med det extrastatliga stödet för förbättring av bostadshus föreslås ske så att detsammanlagda stödet inte överstiger 20 %.Bidraget till förbättring av inomhusklimatet i bostäder föreslås utformasså att det påskyndar verksamheten med funktionskontroll av ventilationssystem.Som en förutsättning för att bidrag skall kunna utgå föreslås därför gälla attbyggnaden skall ha genomgått funktionskontroll av ventilationssystemet om sådankrävs enligt förordningen 1991:1273. Bidrag kan sedan utgå dels för attavhjälpa de tekniska brister som upptäckts vid besiktningen, dels för vissaandra åtgärder som bidrar till att förbättra inomhusklimatet. Inom en total ramom skall bidrag kunna utgå till av en godkänd kostnadför åtgärderna. Liksom för det extra statliga stödet för förbättring avbostadshus föreslås bidraget utgå för förbättringsåtgärder som påbörjas underår 1995 och slutförs senast . Bidraget till förbättring avinomhusklimatet föreslås samordnas med det extra statliga stödet så att detsammanlagda bidraget inte överstiger . Samordning förutsätts också ske meddet stöd som kan utgå enligt de regler som gäller för den statliga fonden förfukt- och mögelskador i småhus. I praktiken innebär detta att statligtengångsbidrag lämnas för här aktuella åtgärder enligt bestämmelserna endast ien förordning.Bostadsutskottet tillstyrker att de två ovan beskrivna stödformerna införs.Det rör sig i båda fallen om stöd till mycket angelägna åtgärder. Utskottet harunder en rad år haft anledning att ägna uppmärksamhet åt såväl förhållandena isärskilda boendeformer för äldre m.fl. som problemen med inomhusklimatet i vårabostäder. I dessa frågor har en bred politisk enighet kunnat uppnås som letttill att olika åtgärder vidtagits från statens sida i syfte att hjälpafastighetsägarna att undanröja de problem som funnits.Trots tidigare åtgärder kvarstår mycket att göra för att förbättraboendeförhållandena för äldre och handikappade. Utskottet förutsätter attberörda myndigheter följer bidragsmedlens användning och fördelning. Därvid böräven uppmärksammas medlens fördelning mellan de olika bidragsberättigadeboendeformerna.Även stödet till förbättring av inomhusklimatet kan bidra till att angelägnaåtgärder påskyndas. Det finns tecken som tyder på att den uppmärksamhet somfrågor kring s.k. sjuka hus tilldrog sig inte lett till attågärder vidtagits i tillräcklig omfattning.Mot den ovan angivna bakgrunden måste det anses som välmotiverat att två avde stödformer som föreslås i syfte att minska problemen påbyggarbetsmarknaden särskilt inriktas mot de föreslagna områdena. Vad utskottetförordat innebär att motionerna Fi1 (m) yrkande 35 och Fi6 (kds) yrkande 1avstyrks, båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga. Regeringens förslag ombidrag till förbättring av inomhusklimatet respektive till ombyggnad avbostäder för äldre och handikappade tillstyrks av bostadsutskottet.Investeringssatsningar i övrigtUtöver de i det föregående behandlade investeringssatsningarna inombostadssektorn innefattar regeringsförslaget också stimulansåtgärder på bl.a.miljö- och kulturområdet.Som framgår av redovisningen i inledningen innefattar miljöinvesteringarnabl.a. stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet med , tillåtgärder inom VA-sektorn inkl. ledningsnät med och tillefterbehandling av gamla industriområden med 75 miljoner kronor.Bidragsandelen föreslås i de båda förstnämnda fallen uppgå till . Inomkulturområdet föreslås bl.a. bidrag till icke-statliga kulturlokaler till enkostnad av och ett utökat stöd till allmänna samlingslokalermed 20 miljoner kronor.Dessutom föreslås ett stöd om sammanlagt för reparation,om- och tillbyggnad av i första hand skolor och andra offentliga lokaler bl.a.för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Bidragsnivånskall enligt förslaget kunna uppgå till högst 30 %.I Moderata samlingspartiets partimotion Fi1 yrkande 35 såvitt nu är i frågayrkas avslag på investeringssatsningarna också i nu aktuell del. Enligtmotionärerna har det stöd som föreslås till s.k. miljöinvesteringar till stordel karaktären av understöd till verksamhet och kommunala bolag. Detgynnar enligt deras mening därför inte det långsiktiga miljöarbetet. Ävenbidraget till ROT-åtgärder i skolor m.m. avvisas med hänvisning till att detinnebär att staten åtar sig ett kostnadsansvar för kommunala angelägenheter.När det gäller stödet till icke-statliga kulturlokaler och samlingslokaleranförs att det inte är motiverat i en situation där många sådana lokalerendast utnyttjas i begränsad omfattning.Kristdemokratiska samhällspartiet yrkar i sin partimotion Fi6 yrkande 1avslag på propositionen i sin helhet och därmed också på de nu behandladeinvesteringssatsningarna.Utskottet behandlar först investeringarna på miljöområdet till den del dekan anses falla inom bostadsutskottets beredningsområde. De föreslagnaåtgärderna ingår som en del i de samlade investeringssatsningarna för attstimulera byggarbetsmarknaden och därmed förbättra byggsysselsättningen. ovan anfört om behovet av investeringsstimulanser inom bostadssektorngäller därför i tillämpliga delar även de nu diskuterade åtgärderna. Utifrån desynpunkter bostadsutskottet har att beakta bör således regeringsförslagetgenomföras också i denna del.I såväl som ROT-program har som en väsentlig del ingåttstöd till ROT-åtgärder i kommunala byggnader. Erfarenheterna av dessaåtgärder är mycket goda.