bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Kommissionen har nyligenpresenterat sitt förslag (COM (94) 234 final) till en nyhandlingsplan omfattande efterfrågedämpande åtgärder, insatserför att bekämpa illegal handel samt insatser på internationellnivå.Samarbetet mellan medlemsstaterna har sketthuvudsakligen utanför det formella samarbetet inom gemenskapen.Inom några områden har dock åtgärder vidtagits pågemenskapsnivå.Vidare har rådet beslutat (förordning 302/93/EEG) att inrättaett europeiskt observatorium för narkotikafrågor (, ) medplacering i . Observatoriets uppgift är att i samarbetemed medlemsländerna samla in, sammanställa och sprida objektiv,tillförlitlig och jämförbar information om narkotika ochnarkotikamissbruk. Vidare skall man organisera seminarier ochstudier. Observatoriet, som kommer att vara fullt verksamttidigast , kommer att under de tre förstaåren ge prioritet åt frågor kring efterfrågeminskning. Efterhand kommer även andra narkotikarelaterade frågor att belysas,såsom kontroll av handeln med narkotika, psykotropa ämnen ochprekursorer.Genom unionsfördraget tas bekämpningen av narkotikamissbrukupp som en fråga av gemensamt intresse. Narkotikafrågorna täcksnu in i samtliga tre pelare, hälsofrågornai första pelaren (artikel 129), internationella aspekter i denandra och övervakning/kontroll i den tredje pelaren. Förslagettill ny europeisk plan för bekämpning av narkotika är anpassadtill dessa strukturer och de utökade möjligheter till samarbetesom de har uttalat att slopandet av de inregränserna inte får ske på bekostnad av människors säkerhet, utanatt säkerheten tvärtom kommer att kunna värnas på etteffektivare sätt genom ett systematiskt samarbetemellan medlemsländerna. Man har därför förutsatt attkompensatoriska åtgärder av olika slag skall införas för attväga upp det bortfall i fråga om kontroll som den friarörligheten innebär. Åtgärder kommer att vidtas för attförhindra att den inre marknaden med fri rörlighet utnyttjas förnarkotikasmuggling eller annan internationell brottslighet.Det finns enligt propositionen inte några skäl att förändraden svenska narkotikapolitiken vid ett medlemskap. Kampen motnarkotikamissbruk och narkotikabrottslighet är prioriteradeområden inom gemenskapen som i och med ocksåhar fått ett nytt mandat på detta område. Ett nyttnarkotikaprogram är under utarbetning. Detta program kommer attbygga på de grunder som fastlades i och skallutvecklas i samråd med medlemsländerna.Gemenskapens regelsystem och den policy som kommer tilluttryck i narkotikaprogrammet stämmer väl överens med densvenska narkotikapolitiken. Som medlem kommer att fulltut delta i de fora som kommer att påverka den europeiskautvecklingen på narkotikaområdet.Vid Europeiska rådets möte förklarade man attsamarbetet mellan medlemsländerna måste ge garantier för att denfria rörligheten för varor och personer inte uppnås på bekostnadav säkerheten utan att denna tvärtom skall förbättras genom ettorganiserat samarbete. Man är i färd med att utveckla en radåtgärder som skall hindra att en avskaffad kontroll vid de inregränserna leder till ökad internationell brottslighet och därmedökat narkotikamissbruk.Att gränskontrollen har betydelse när det gäller att dämpainflödet av narkotika och därigenom bidrar till att förverkligaen restriktiv narkotikapolitik är således enligt propositionenklart. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades idecember 1993 en särskild utredning, Nya former förnarkotikabekämpning m.m. i ett EU-perspektiv (dir. 1993:131),för att se över lagstiftning m.m. i sammanhang med kontroll avinre gräns.Det går emellertid enligt propositionen inte att bortse frånatt den slumpmässiga gränskontroll som vi har utgör ettavskräckande inslag och att den därmed också har en preventiveffekt på den småskaliga smugglingen. I synnerhet gäller dettaför personer som överväger att ta in narkotika i föreget bruk. måste därför, vid sidan av en skärptgränsbevakning i nya former avseende illegal narkotikatrafik,med alla hittillsvarande medel fortsätta kampen för ettnarkotikafritt Sverige.Även vid ett medlemskap förblir efterfrågedämpandeåtgärder en nationell angelägenhet. Enligt den förra regeringenfanns inga planer på någon harmonisering på dessa områden.Unionen avser dock att stärka sina insatser. Som medlem iunionen kommer enligt propositionen att få tillgång tilldetta utökade samarbete och aktivt kunna delta i skapandet avett europeiskt narkotikaprogram.Inom unionen beslutar varje enskilt land om vilkenalkoholpolitik respektive land skall driva. Alkoholpolitikenberörs dock indirekt vid ett medlemskap genom att vissa av dealkoholpolitiska medel som använder sig av i syfte attminska alkoholkonsumtionen faller under EG:s handelspolitiskaregelsystem. Detta gäller framför allt de svenskaalkoholmonopolen, marknadsföringsreglerna för alkoholdrycker,alkoholskatterna och begränsningen av den privata införseln avalkoholdrycker. Dessutom måste tillämpasäven vid försäljning av alkoholdrycker.EES-avtalet innebär att redan har åtagit sig atttillämpa gemenskapens regelverk om monopol, konkurrens ochkvantitativa handelshinder.När det gäller de nuvarande import-, export-, tillverknings-och partihandelsmonopolen för spritdrycker, vin och starköl harriksdagen därför beslutat i enlighet medregeringens proposition 1993/94:136 om riktlinjer för ett nytttillståndssystem för import, export, tillverkning ochpartihandel med alkoholdrycker. Därmed har godkäntavsikten att Vin & Sprit AB:s nuvarande monopol skall avskaffasoch fr.o.m. ersättas av ett alkoholpolitisktmotiverat tillståndssystem. En ny myndighet förtillståndsgivning, kontroll och tillsyn vad gäller hanteringenav alkoholdrycker skall inrättas fr.o.m. den 1 januari 1995.Den dåvarande regeringen utgick -- efter den skriftväxling somförevarit med kommissionen och den protokollsanteckning somgjorts i avtalet -- ifrån att Systembolagetsdetaljhandelsmonopol kan bibehållas, men är medveten om attfrågan, liksom alla andra EG-rättsliga regler, alltid kan bliföremål för prövning. Regeringen utgick ifrån attSystembolaget gör sitt yttersta för att utforma verksamheten påett sådant sätt att ingen tvekan uppstår om dessicke-diskriminerande behandling av varor från övriga EU-länder.Principen att inte godta att privata vinstintressen blirstyrande i alkoholhanteringen har enligt den dåvaranderegeringens uppfattning fortsatt giltighet och är enbetydelsefull grundsats när staten skall utforma regler förmarknadsföring av och riktlinjer för detaljhandeln medalkoholdrycker.Riksdagen har beslutat (prop. 1993/94:150bil. 5, bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:454) att anvisa 75miljoner kronor för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärderunder /95. Regeringen har den 30 juni 1994uppdragit åt att ansvara för och leda detalkohol- och drogpolitiska arbetet som beslutat om.Folkhälsoinstitutet skall sammankalla en nationellledningsgrupp som bl.a. skall arbeta fram en långsiktighandlingsplan.Den nationella ledningsgruppen skall engagera andramyndigheter, organisationer och enskilda i det förebyggandearbetet samt verka för att en generell samordning av denpreventiva strategin kommer till stånd. Ledningsgruppen skallstimulera och stödja en lokal och regional mobilisering inom detalkohol- och drogförebyggande arbetet, inte bara påmyndighetsnivå utan också inom den ideella sektorn. Hälso- ochsjukvården samt arbetslivet bör i större utsträckning involverasi det alkohol- och drogförebyggande arbetet. Insatser riktadetill ungdomar bör också utgöra en viktig del i den ökadesatsningen.Vidare skall ta initiativ till att andraberörda myndigheter tillsammans utarbetar ett samlat program förforskning inom alkoholområdet.För att genomföra de uppgifter som omfattas av uppdraget fårFolkhälsoinstitutet disponera högst av demedel som anvisat. De verksamheter som initieras inomramen för regeringens uppdrag skall utvärderas och fortlöpanderedovisas till regeringen.Den svenska alkoholpolitiska målsättningen att minska dentotala konsumtionen för att motverka medicinska och socialaalkoholskador är inte en fråga för gemenskapsrätten. Det ärdiskriminerande effekter av åtgärder för att nå målen som intetillåts.Proposition 1994/95:34I proposition 1994/95:34 Den svenska tullagstiftningen vid ettEU-medlemskap läggs fram förslag till den tullagstiftning sombehövs vid ett svenskt medlemskap i unionen (EU). Ipropositionen läggs bl.a. fram förslag tillövergångsbestämmelser som innebär att tullmyndigheterna skallbehålla sina befogenheter för att vid den s.k. inre gränsenkunna kontrollera det undantag avseende införselbeskattning avbl.a. alkohol som fått i anslutningsfördraget med EU:smedlemsländer samt illegal införsel bl.a. av narkotika. Tullenskontrollbefogenheter utan åberopande av brottstanke, s.k.stickprovskontroll, behålls sålunda tills vidare.MotionerI fyra motioner behandlas frågor om narkotika.I motion U16 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vad som anförts om narkotikafrågor vid ettsvenskt EU-medlemskap (yrkande 2). Ett svenskt medlemskap i ställer betydande krav påden svenska narkotikapolitiken. Avskaffandet av tullgränsenmåste mötas med kraftfulla alternativa motåtgärder. Effektivaspanings- och kriminalunderrättelseinsatser måste tillskapasmellan de olika europeiska polismyndigheterna. måsteäven vid ett medlemskap i ha en väl utbyggd gränskontroll somett led i brottsbekämpningen. Tullens och polisens metoder måsteförstärkas och utvecklas. Genom en ökad samverkan mellan tulloch polis bör effektiviteten kunna skärpas.Den fria rörligheten inom EU för varor, tjänster, människoroch kapital har aldrig avsetts gälla narkotika och annankriminalitet, anför motionärerna. Därför genomför nu EU en rad"kompensatoriska åtgärder". Uppbyggnaden av Europol, avövervaktningscentret i , det gemensammainformationssystemet (CIS) samt ett gemensamt ansvar förbevakningen av EU:s yttre gränser. Det är en klar fördel förSverige att delta i dessa program. Vi bör kunna ha en pådrivanderoll i detta arbete. Dessa åtgärder kommer dock inte att nå fullkraft förrän om 5--10 år.Vidare anför motionärerna att det även vid ett svensktEU-medlemskap är möjligt att behålla gränskontrollen motnarkotika. Trovärdigheten i vår narkotikapolitik och EU:sambitioner att lyfta narkotikapolitiken till en fråga av"allmänt intresse" ger oss anledning att med fasthet fullföljaden svenska restriktiva narkotikapolitiken. Mot denna bakgrundär det angeläget att personkontrollen vid inre gränser, i fallav ett svenskt EU-medlemskap, inte avvecklas förränkompensatoriska åtgärder har införts och utvecklats till entillfredsställande effektivitet i både och andramedlemsländer.Liknande synpunkter framförs också i motionerna U5 avChatrine m.fl. (kds) yrkande 2 och U12 av WidarAndersson (s). I den förra motionen begärs också etttillkännagivande om vikten av ett aktivt ställningstagande isamarbetet med EU om att stävja legaliseringstendenserna iEuropa (yrkande 1).Liknande synpunkter som de nu nämnda framförs också i motionU15 av m.fl. (v) yrkande 11 (delvis).Motionärerna anför att vid ett svenskt EU-medlemskap börarbeta för att kunna stoppa narkotikan vid gränsen. Sverigeskall vara pådrivande i den diskussion som förekommer i vissaEU-länder för att få behålla en viss kontroll i anslutning tillden inre gränsen. Målsättningen måste för vidkommandevara bibehållen gränskontroll. Detta är utomordentligt viktigtav flera skäl, men framför allt därför att de s.k.kompensatoriska åtgärderna -- t.ex. Europol -- bara är i börjanav sitt uppbyggnadsskede. Det är dessutom oklart, om de kommeratt omfatta alla typer av narkotika, då t.ex. cannabis är fulltlegalt i flera EU-länder. Dessutom riktar sig de"kompensatoriska" åtgärderna endast mot smuggling av storamängder, inte mot små och medelstora mängder. Mycket av arbetetkommer att riktas mot de yttre gränserna, men av detamfetamin som kommer till tillverkas i -- ävenstörre delen av cannabisen.I två motioner tas alkoholfrågan upp.I motion U15 (v) yrkande 11 (delvis) begärs, underförutsättning att det blir ett klart ja i folkomröstningen, etttillkännagivande om vad som anförts om hälso- och socialpolitiki EU-samarbetet. Motionärerna anför i denna del följande. SomEU-medlem skall agera kraftfullt för att EU skall få enalkoholpolitik värd namnet. Alkoholfrågan skall inte behandlassom jordbrukspolitik. måste verka för attalkoholpolitiken görs till ett instrument för en god folkhälsa.Sverige måste få med sig övriga länder i ett sådant långsiktigtarbete. Det kan ta flera generationer att få gehör för detta iett alkoholdränkt . avslutadeAlkoholkommissionen sitt arbete med att föreslå åtgärder för enny svensk alkoholpolitik. anser att dessa förslagkan ligga till grund för arbete för att få till stånden acceptabel EU-politik på detta område.I motion U6 av m.fl. (kds) begärs etttillkännagivande om att hälsoaspekterna bör väga tyngre änfrihandelsaspekterna vid ställningstaganden om inskränkningar avfrihandeln. Motionärerna anser att det krävs en samlad politiskviljeinriktning för att upprätthålla vår svenska alkoholpolitik.Det är av yttersta vikt att en sådan gemensam viljeinriktningkommer till stånd. Vår alkoholpolitik kan bestå om detta görsoch om svenska politiker inte ändrar målet. Sverigebör enligt motionärerna klart ta ställning för att det i fall avtveksamheter vid inskränkningar av frihandeln bör vara vårinställning till hälsoaspekterna som skall ligga till grund.Socialutskottets bedömningMålet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ettnarkotikafritt samhälle. Detta mål har stark förankring i densvenska medborgaropinionen, de politiska partierna,ungdomsorganisationerna och övriga folkrörelser.Narkotikapolitiken bygger på ett nära samspel mellanförebyggande åtgärder, kontrollpolitik samt behandling ochrehabilitering av narkotikamissbrukare. Samhällets samladeinsatser skall ge ett tydligt och entydigt budskap att allicke-medicinsk användning av narkotika är oacceptabel.Enligt proposition 1994/95:19 finns det inte några skäl attförändra den svenska narkotikapolitiken vid ett EU-medlemskap.Kampen mot narkotikamissbruk och narkotikabrottslighet ärprioriterade områden inom gemenskapen som i och medMaastrichtfördraget också fått ett nytt mandat på detta område.Ett nytt narkotikapolitiskt program är under utarbetning.Utskottet delar inställningen i propositionen att det intefinns någon anledning att nu ändra den svenskanarkotikapolitiken. Det är enligt utskottet nödvändigt attSverige vid ett EU-medlemskap är pådrivande i kampen inom EU motnarkotikamissbruk och narkotikabrottslighet samt med kraftvänder sig mot alla tankar på en legalisering av narkotika ellerett accepterande av narkotikamissbruk som en normal företeelse isamhället.Utskottet delar inställningen i proposition 1994/95:34 omövergångsbestämmelser till den nya tullagen som innebär atttullmyndigheterna behåller sina befogenheter att vid den s.k.inre gränsen kunna kontrollera det undantag avseendeinförselbeskattning av bl.a. alkohol som fått ianslutningsfördraget med EU:s medlemsländer samt illegalinförsel bl.a. av narkotika.Utskottet anser att motionerna U5 (kds), U12 (s), U15 (v)yrkande 11 i motsvarande del och U16 (s) yrkande 2 i huvudsak ärtillgodosedda och därför bör avstyrkas.Utskottet konstaterar vidare att alkoholfrågorna vid ettEU-medlemskap ingående behandlas i propositionen. Riksdagenskall ta ställning till två propositioner på detalkoholpolitiska området, proposition 1994/95:56 Nya lagar omtobaksskatt och alkoholskatt, m.m. och proposition 1994/95:89Förslag till alkohollag. Alkoholpolitiska kommissionenshuvudbetänkande, i vilket kommissionen bl.a. utvärderat denhittillsvarande alkoholpolitiken och lagt fram förslag till målför den framtida svenska alkoholpolitiken och tillalkoholpolitiska handlingsprogram, bereds fortfarande iregeringskansliet. Motionerna U6 (kds) och U15 (v) yrkande 11 imotsvarande del bör enligt socialutskottet avstyrkas.Stockholm den 22 november 1994På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (), (), (), LiselotteWågö (m), () (), MarianneJönsson (s), (), (), ChatrinePålsson (kds), (), () ochKerstin ().Kulturutskottets yttrande1994/95:KrU3ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat beredasamtliga övriga utskott tillfälle att -- i de delar som harsamband med resp. utskotts beredningsområde -- yttra sig överden del av proposition 1994/95:19 medlemskap iEuropeiska unionen som hänvisats till utrikesutskottet jämtemotioner.Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet såvitt avserfrågan om godkännande av det anslutningsfördrag och den slutaktsom undertecknades av Europeiska unionensmedlemsländer och de medlemsansökande länderna , ,och yttrar sig över dels propositionen i vad avserutskottets beredningsområde, dels motion 1994/95:U15 (v) yrkande15 såvitt avser skydd för det nationella kulturarvet, delsmotion 1994/95:U24 (mp) yrkande 4 vilket avser användandet avsvenska språket i EU-organ.Utskottets ställningstagande i ärendet sker mot bakgrund avatt svenska folket i folkomröstningen gettsitt bifall till medlemskapet i Europeiska unionen (EU).UtskottetÖvergripande bedömning av kultur- och mediepolitikenI saknades tidigare bestämmelser som gav EGkompetens på kulturområdet i allmänhet. I konsekvens härmedfanns det inte heller i bestämmelser somuttryckligen reglerade området. Däremot hade de avtalsslutandeparterna i den slutakt, vid vilken avtalet godkänts, ävengodkänt ett antal gemensamma förklaringar på vitt skildaområden, däribland två förklaringar som avsåg samarbete påkulturområdet (se närmare härom bl.a. yttr. 1992/93:KrU1y).Trots avsaknaden av uttryckliga bestämmelser om samarbete påkulturområdet i uppstod emellertid ett efter handalltmer ökande intresse för samarbete kring kulturfrågor inomgemenskapen. Ett sådant samarbete har sedan slutet av 1980-taletutvecklats genom särskilda rådsbeslut utan stöd i Romfördraget.Som anges i propositionen (del 1 s. 230) har EG nu ett välförgrenat kulturprogram med insatser till skydd för bl.a.Europas kulturminnen och stöd till litteratur, kulturevenemangoch medieproduktioner.Genom , som trädde 1993,infördes artikel 128 i . Denna kulturartikelinnehåller följande.1. Gemenskapen skall bidra till kulturens utveckling imedlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionalamångfald som gemenskapen skall framhäva det gemensammakulturarvet.2. Gemenskapens insatser skall syfta till att främjasamarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja ochkomplettera deras verksamhet när det gälleratt förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiskafolkens kultur och historia,att bevara och skydda det kulturarv som har europeiskbetydelse,icke-kommersiellt kulturutbyte,konstnärligt och litterärt skapande, även inom denaudiovisuella sektorn.3. Gemenskapen och medlemsstaterna skall främja samarbetet medtredje land och behöriga internationella organisationer påkulturområdet, särskilt Europarådet.4. Gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då denhandlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag.För att bidra till de mål som anges i de fyra punkterna skallrådet enligt en femte punkt i artikeln dels med iakttagande avvissa förfaranderegler besluta om stimulansåtgärder som dockinte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagareller andra författningar, dels på förslag av kommissionen antarekommendationer. Rådets beslut skall vara enhälliga.För närvarande förs inom olika berörda EU-organ en allmändiskussion om kultursamarbetets utveckling och inriktning medutgångspunkt i artikel 128 i Romfördraget.I propositionen erinras om att det i allmänhet inte görs någonavgränsning i ett mediepolitiskt område inom EU och att artikel128 i även omfattar mediepolitik i den mån den ärsynonym med kulturpolitik.Det erinras vidare om att inom EG massmediernas betydelsenumera framhålls både då det gäller att stärka den nationellaidentiteten och då det gäller att levandegöra det gemensammaeuropeiska kulturarvet. understryks mediernas roll iintegrationsprocessen, bl.a. genom att de bidrar tillkommunikationen mellan och inom unionens medlemsstater.Det är en avgränsad del av det mediepolitiska området som ipraktiken står i fokus, nämligen den s.k. audiovisuella sektorn,varmed förstås produktion och distribution av TV-program ochfilm. Sektorn bedöms ha en vital betydelse som ekonomisktillväxtpotential och förutsätts generera många nyaarbetstillfällen -- om den kan bryta dels den nuvarandestagnationen, dels det nuvarande underläget i förhållande tillprogramindustrin i och . Ambitionen är inte bara attöka den europeiska marknadsandelen inom utan även attkunna ta upp konkurrensen på världsmarknaden.Hittillsvarande åtgärder på gemenskapsnivå kan sammanfattas påföljande sätt:ett regelverk med avseende på TV-sändningarett program för att stärka den audiovisuella sektornskonkurrenskraft m.m. (MEDIA 95) samtolika åtgärder för att stärka och samordna det tekniskautvecklings- och standardiseringsarbetet, bl.a. avseendehögupplösnings-TV och digital-TV.I propositionen redovisas närmare bl.a. betydelsen för Sverigeav de angivna åtgärderna, vilka insatser av olika slag somSverige vidtagit och vilka påverkansmöjligheter kommeratt få vid ett svenskt EU-medlemskap (se prop. del 1 s. 232).Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att Sverigesom medlem i EU behåller rätten att föra en egen kulturpolitik.Den nationella bestämmanderätten omfattar i allt väsentligt ävendet mediepolitiska området.Utskottet delar också regeringens uppfattning attkultursamarbetet inom EU, vad gäller inflytandet på dennationella politiken, i grunden inte kommer att skilja sig fråndet kultursamarbete som deltar i inom ramen för andrainternationella organisationer, t.ex. eller Unesco.Det regelverk som redan tillämpas på den audiovisuella sektorn-- liksom programsamarbetet inom ramen för MEDIA 95 -- haraccepterats för svenskt vidkommande i och med . Ettmedlemskap torde komma att innebära större påverkansmöjligheter,anser regeringen. Utskottet delar denna uppfattning.EU:s inverkan på det nordiska kultur- och mediesamarbetetUtskottet ansluter sig till bedömningen i propositionen att enanslutning av till EU inte utgör något hinder för attvidmakthålla och utveckla kulturella gemenskap.Utskottet vill -- liksom regeringen -- i sammanhanget erinraom att de nordiska statsministrarna -- bl.a. med tankepå närmande till EG -- beslöt att stärka det nordiskakultursamarbetet genom att ge högsta prioritet åt områdenakultur, utbildning och forskning i Nordiska ministerrådetsarbetsprogram. Som i propositionen anges understryker ettförstärkt och självständigt nordiskt kultursamarbete detkulturella oberoendet i ett läge där vissa nordiska länder ärmedlemmar i och andra inte.Svenska språkets ställning i EUVid en anslutning av till EU blir svenska språket ettav unionens officiella språk och arbetsspråk (se prop. främstdel 1 s. 36, 197 och 233 samt del 3 s. 468). Detta betyder attinte bara alla rättsakter och officiella dokument måste finnas ien svensk version, utan också att skriftväxling och muntligakommunikationer i officiella sammanhang får ske på svenska.I motion U24 (mp) yrkas att som sin mening skall geregeringen till känna att svenska företrädare i de olikaEU-organen i tal och skrift bör använda det svenska språket(yrkande 4). Motionärerna ställer bl.a. frågan om det kommer attvara ett villkor för aktivt deltagande i beslutsprocessen attbehärska två tre utländska språk och frågan om vilken inverkandetta har på demokratin.Som framhålls i propositionen utgör den omständigheten attmedlemsländernas officiella språk också är officiella språk inomEU ett uttryck för EU:s demokratiska förhållningssätt. Detsvenska språket får i EU en starkare ställning än i någon annanutomnordisk organisation. Av naturliga skäl är emellertid demindre språkens ställning i EU i praktiken svagare än de språksom talas och förstås av ett större antal människor.