bet · GI01SkU16 · 1994-12-13 00:00:00 — Finansiering av medlemskap i Utskottet tillstyrker regeringens förslag om delfinansieringav medlemskapet i EU genom en allmän löneavgift på ochavstyrker de motioner som har väckts i ärendet.Till betänkandet har fogats sex reservationer. Regeringen () föreslår i proposition1994/95:122 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om allmän löneavgift,2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),4. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,5. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster,6. lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskattför grupplivförsäkring, m.m.,7. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader.I propositionen föreslås att en allmän löneavgift förfinansiering av medlemskap i tas ut på löneinkomst ochinkomst av annan förvärvsverksamhet. Avgiften blir ochberäknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgiftrespektive egenavgift till folkpensioneringen enligt lagen(1981:691) om socialavgifter. Som en konsekvens härav höjs ocksåde särskilda löneskatterna och premieskatten pågrupplivförsäkringar.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari1995.I detta sammanhang behandlar utskottet proposition 1994/95:41och 1994/95:99 såvitt avser ändring i 1 § uppbördslagen(1953:272) samt proposition 1994/95:91 såvitt avser ändring i 1§ lagen om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader. Lagförslag 5--7 berör lagrum som ocksåbehandlas i finansutskottets betänkande FiU1 med anledning avproposition 1994/95:25.Lagförslagen i proposition 1994/95:122 har följande lydelse. 1994/95:Sk34 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1994/95:122 om finansiering avmedlemskap i /95:Sk35 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1994/95:122.1994/95:Sk36 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av medlemskap i /95:Sk37 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1994/95:122.1994/95:Sk38 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag i proposition1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att fristående alternativ inteytterligare diskrimineras i det fall den kommunala sektornundantas från effekten av införandet av den allmännalöneavgiften.1994/95:Sk39 av () vari yrkas1. att avslår regeringen förslag om allmänlöneavgift i proposition 1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att fristående alternativ inteytterligare diskrimineras i de fall den kommunala sektornundantas från effekten av införandet av den allmännalöneavgiften.1994/95:Sk40 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom löneskattens konkurrenssnedvridande effekter inom områden därprivata, kooperativa och offentliga arbetsgivare konkurrerar.1994/95:Sk41 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiering av medlemskapet i EU.1994/95:Sk42 av () vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kyrkors och samfunds kompensation för demerkostnader som uppstår i samband med höjningen avarbetsgivaravgiften.1994/95:Sk43 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om höjdarbetsgivaravgift,2. att avslår regeringens förslag om höjd egenavgifttill folkpensioneringen,3. att avslår regeringens förslag om höjning av densärskilda löneskatten,4. att avslår regeringens förslag om höjning avpremieskatten på grupplivförsäkringar,5. att beslutar att höja skatten på kärnkraftsel ienlighet med vad som föreslås i motionen,6. att beslutar att höja koldioxidskatten i enlighetmed vad som föreslås i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om finansieringen av medlemskap iEU.1994/95:Sk44 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlikabehandling av trossamfund i samband med finansieringen avEU-medlemskapet. Beslut om höjd arbetsgivaravgift eller andra skatterI proposition 40, som behandlas i finansutskottets betänkandeFiU5, lägger regeringen bl.a. fram vissa principer förfinansieringen av medlemskapet i EU. En av dessa principer äratt ett svenskt medlemskap inte får leda till en ökning avstatens upplåningsbehov utan skall finansieras fullt ut genom enkombination av utgiftsneddragningar och inkomstförstärkningar,främst på områden som gynnas av medlemskapet. I propositionenbedöms medlemskapet medföra en bestående ökad belastning på ca20 miljarder kronor på helårsbasis, för närmare 16miljarder kronor. I propositionen avhandlas också förslaget iproposition 122 om att införa en ny arbetsgivaravgift --särskild löneavgift -- på av utgivna löner m.m.Finansutskottet (FiU5 mom. 10) tillstyrker proposition 40 ochavstyrker de i det ärendet väckta motionerna i den härredovisade frågan. Till betänkandet har fogats en reservation(m, c, fp, kds) och två särskilda yttranden (v och mp). Avsiktenär att finansutskottets betänkande skall behandlas av riksdagenden 14 december.Bland de motioner som har väckts med anledning av proposition122 finns nio med yrkanden om avslag på propositionen, nämligenSk34 av m.fl. (c), Sk35 av m.fl.(fp), Sk36 av m.fl. (m) yrkande 1, Sk37 av TomasHögström (m), Sk38 av Per m.fl. (m) yrkande 1, Sk39 avChris Heister (m) yrkande 1, Sk41 av m.fl. (kds)yrkande 1, Sk42 av () yrkande 1 och Sk43 avMarianne m.fl. (mp) yrkandena 1--4. I den sistnämndamotionen yrkas att i stället för den föreslagnalöneavgiften på beslutar att tiodubbla skatten påkärnkraft och höja koldioxidskatten (yrkandena 5 och 6).Den föreslagna avgiften ligger i linje med de principer somenligt utskottets mening bör gälla för finansieringen avEU-medlemskapet och som också finansutskottet godtagit i sittnyssnämnda betänkande FiU5. Regeringens närmareställningstaganden till finansieringsfrågorna kommer attredovisas i samband med budgetpropositionen, och anledningentill att det aktuella förslaget läggs fram nu är att frågan omlöneavgiften måste behandlas , om de föreslagna reglernaskall kunna börja tillämpas . Förslaget att istället tiodubbla skatten på kärnkraft och höja koldioxidskattenkan inte ses som ett alternativ till regeringens förslag, ochutskottet vill också erinra om att punktskatterna ingår i deöverväganden som regeringen kommer att redovisa i samband medbudgetpropositionen (jfr SkU3y angående den ekonomiskapolitiken).Med det anförda och med hänsyn till det statsfinansiella lägettillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna ihär angivna delar.Finansieringsfrågorna i övrigtI motion Sk36 av m.fl. (m) yrkande 2 begärmotionärerna ett riksdagsuttalande om att man bör sträva efteratt täcka utgifterna för medlemskapet genom omprioriteringar istatsbudgeten i stället för att belasta olika områden ochverksamheter med skattehöjningar i form av sådanafastighetsskatter och annat som regeringen planerar. Motion Sk41av m.fl. (kds) yrkande 2 har samma innebörd, ochmotionärerna anför att de i en motion med anledning avproposition 25 anvisat riktlinjer för tillräckligabudgetförstärkningar. Yrkande 7 i motion Sk43 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) innehåller krav på ett riksdagsuttalandeom att finansieringen av medlemskapet inte bör medföra nyfastighetsskatt på skog eller på småföretagens lokaler ellerhöjd mervärdesskatt på servering och att finansieringsfrågan ejheller bör föranleda nedskärningar av svensk forskning eller avregionalpolitiska insatser.Som framgår av vad utskottet anfört i det föregående kommerregeringen att redovisa sina närmare ställningstaganden tillfinansieringsfrågan i samband med budgetpropositionen. mening bör inte föregripa den kommandeprövningen av dessa frågor. Utskottet avstyrker därförmotionerna i dessa delar.Kompensation till kommunerna, m.m.I motion Sk40 av () begär motionären ettriksdagsuttalande om att det bör vara en självklar förutsättningför en höjning av löneavgiften att konkurrensneutralitetenmellan privata, kooperativa och offentliga arbetsgivare interubbas. Samma fråga tas upp i motionerna Sk38 av Per m.fl.(m) och Sk39 av () där motionärerna begär ettriksdagsuttalande om vikten av att fristående alternativ inomskola och omsorg inte diskrimineras. I motionerna Sk42 av FannyRizell (kds) yrkande 2 och Sk44 av () yrkas ettriksdagsuttalande av innebörd att olika trossamfund skallbehandlas likvärdigt.Höjningen av arbetsgivaravgifterna kommer att leda tillmerkostnader. I propositionen anförs att den sociala sektorn ejbör drabbas och att hela detta belopp skall återföras tillkommunsektorn. Utskottet har inhämtat att regeringen kommer attredovisa sina ställningstaganden i denna fråga i samband medkompletteringspropositionen.Enligt utskottets uppfattning bör man vid utformningen avkompensationen för merkostnader så långt som möjligt undvikasådana snedvridande effekter som motionärerna befarar. Utskottetutgår ifrån att regeringen kommer att beakta detta utan någotsärskilt uttalande från sida och finner därför att denärmare ställningstagandena bör anstå i avvaktan på regeringenskommande förslag. Utskottet avstyrker således motionerna även idessa delar.LagförslagenLagförslagen sammanfaller delvis med lagförslag som regeringenhar lagt fram i propositionerna 25, 41, 91 och 99. Proposition25 i dessa delar behandlas i finansutskottets betänkande FiU1och tillstyrks av finansutskottet. Propositionerna 41, 91 och 99behandlas i dessa delar i detta betänkande och innebärföljdändringar till de frågor i övrigt som behandlas i dessapropositioner. Proposition 41 tillstyrks avsocialförsäkringsutskottet (SfU6), proposition 91 avskatteutskottet (SkU11) och proposition 99 avarbetsmarknadsutskottet (AU5) i de delar som har betydelse förde aktuella följdändringarna.Utskottet tillstyrker de aktuella följdändringarna ipropositionerna 41, 91 och 99. Dessa ändringar och de ändringarsom finansutskottet föreslår har infogats i de i proposition 122framlagda förslagen. beträffande beslut om höjd arbetsgivaravgift eller andraskatteratt med avslag på motionerna 1994/95:Sk34,1994/95:Sk35, 1994/95:Sk36 yrkande 1, 1994/95:Sk37,1994/95:Sk38 yrkande 1, 1994/95:Sk39 yrkande 1,1994/95:Sk41 yrkande 1, 1994/95:Sk42 yrkande 1 och1994/95:Sk43 yrkandena 1--6 godtar den i proposition1994/95:122 föreslagna höjningen,res. 1 (m,c,fp,kds) - delvisres. 2 (mp) - delvis2. beträffande finansieringsfrågorna i övrigtatt avslår motionerna 1994/95:Sk36 yrkande 2,1994/95:Sk41 yrkande 2 och 1994/95:Sk43 yrkande 7,res. 3 (m,fp)res. 4 (c,kds)res. 5 (mp)3. beträffande kompensation till kommunerna, m.m.att avslår motionerna 1994/95:Sk38 yrkande 2,1994/95:Sk39 yrkande 2, 1994/95:Sk40, 1994/95:Sk42 yrkande2 och 1994/95:Sk44,res. 6 (m,c,fp,kds)4. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt dels antar de vid proposition 1994/95:122 fogadeförslagen till1. lag om allmän löneavgift,2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),4. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,5. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster,6. lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskattför grupplivförsäkring, m.m.,7. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader,dels upphäver sitt beslut med anledning avfinansutskottets betänkande 1994/95:FiU1 om ändring av de lagarsom anges i punkterna 5--7 i detta moment.res. 1 (m,c,fp,kds) - delvisres. 2 (mp) - delvisUtskottet hemställer vidare att ärendet avgörs efter endast enbordläggning.Stockholm den 13 december 1994På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och MichaelStjernström (kds). Beslut om höjd arbetsgivaravgift eller andra skatter (mom.1 och mom. 4)(), (), (), (), (), () och () hardels anfört följande:I en reservation från vårt håll i finansutskottets betänkandeFiU5 framhålls att finansieringen av EU-medlemskapet bör ske påsedvanligt sätt genom prövning och omprioriteringar inom ramenför det ordinarie budgetarbetet. Att åberopa EU-medlemskapet somskäl för att ytterligare höja skatterna är ohållbart. Regeringensaknar tydligen insikt om de negativa effekterna för välfärden ibred bemärkelse. I propositionen skriver man: "Finansieringenbör ske genom en belastning på produktionen, ej välfärden. "Produktionen är själva grunden för välfärd -- drabbas dendrabbas välfärden. För att också kunna utnyttja medlemskapetsfördelar måste vi behålla gynnsamma betingelser förproduktionen. Att i detta läge införa en allmän löneskatt kommeratt motverka denna positiva utveckling.Vi vidhåller vår uppfattning i denna fråga och yrkar alltsåavslag på propositionen och bifall till motionerna Sk34, Sk35,Sk36 yrkande 1, Sk37, yrkande 1 i motionerna Sk38, Sk39, Sk41,Sk42 och till motion Sk43 yrkandena 1--4. Vi avstyrker ocksåyrkandena 5 och 6 i motion Sk43 om att nu höja skatten påkärnkraft och koldioxidskatten.dels vid mom. 1 och mom. 4 hemställt1. beträffande beslut om höjd arbetsgivaravgift eller andraskatter4. beträffande lagförslagenatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk34,1994/95:Sk35, 1994/95:Sk36 yrkande 1, 1994/95:Sk37, tillyrkande 1 i motionerna 1994/95:Sk38, 1994/95:Sk39,1994/95:Sk41 och 1994/95:Sk42 och till motion 1994/95:Sk43yrkandena 1--6a) avslår proposition 1994/95:122,b) att med bifall till propositionerna 1994/95:41och 1994/95:99 i aktuella delar antar det vid den sistnämndapropositionen fogade förslaget till lag om ändring iuppbördslagen (1953:272) såvitt avser 1 §,c) att med bifall till proposition 1994/95:91 iaktuella delar beslutar att den föreslagna ändringen i 1 §andra stycket lagen (1991:687) särskild löneskatt påpensionskostnader skall infogas i den av med anledningav finansutskottets betänkande FiU5 beslutade ändringen av sammaparagraf.2. Beslut om höjd arbetsgivaravgift eller andra skatter(mom. 1 och mom. 4)() hardels anfört följande:I en reservation till finansutskottets betänkande FiU5 ifinansieringsfrågorna har motsatt sig förslaget attbekosta medlemsavgiften med höjda arbetsgivaravgifter ochmotsvarande egenavgifter för egenföretagare. Sådana höjningarleder enligt vår uppfattning till en snedvridning avsamhällsekonomin mot ökade miljöstörningar, lägre grad avföretagande och färre arbetstillfällen. Därigenom försvagassamhällsekonomin och även statsbudgeten. I denreservationen framhålls också att intäktssidan på statsbudgeteni fortsättningen skall utformas så att statens samlade utgifterbekostas på ett optimalt sätt med hänsyn till samhällsekonomi,social rättvisa och en miljömässigt hållbar utveckling. Detinnebär att tendensen till öronmärkning av de aktuellaintäkterna på budgeten gentemot medlemsavgifterna i EU inte kanbehållas i den framtida budgetbehandlingen.De gröna vill generellt sett lägga en större del avbeskattningen på energi, knappa råvaror och miljöpåverkandeutsläpp. Som anförs i den aktuella motionen Sk43 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) bör man i stället sänka skatten på arbete.Regeringen föreslår däremot att arbetsgivaravgifterna höjs utanatt miljörelaterade skatter höjs i tillnärmelsevis samma grad.Vi anser att hela den föreslagna höjningen avarbetsgivaravgifter skall ersättas med miljörelaterade skatter.Som anförs i motionen bör skatten på elkraft frånkärnkraftverk höjas kraftigt. Nivån på denna skatt börtiodubblas, vilket betyder att skatteintäkten ökar frånnuvarande 0,12 till 1,2 miljarder kronor.Vidare bör koldioxidskatten höjas etappvis med /kg denärmaste åren. Vi bedömer att en rimlig slutnivå kan vara 65öre/kg vid slutet av seklet. bör man införa enbegränsningsregel så att viss energiberoende industri inte slåsut. Vårt förslag är en generell höjning till /kg fr.o.m.nästa budgetår. Detta innebär ökade skatteintäkter med ca 5miljarder kronor för /96.Förslagen i motionen bör genomföras med verkan fr.o.m. den 1juli 1995, och regeringen bör lägga fram de förslag tilllagändringar som behövs.dels vid mom. 1 och mom. 4 i motsvarande del hemställt1. beträffande beslut om höjd arbetsgivaravgift eller andraskatter4. beträffande lagförslagena) att med bifall till motionerna 1994/95:Sk34,1994/95:Sk35, 1994/95:Sk36 yrkande 1, 1994/95:Sk37, tillyrkande 1 i motionerna 1994/95:Sk38, 1994/95:Sk39,1994/95:Sk41 och 1994/95:Sk42 och till motion 1994/95:Sk43yrkandena 1--6 avslår proposition 1994/95:122 och begär förslagfrån regeringen om höjningar av skatten på kärnkraftsel ochkoldioxidskatten i enlighet med vad som anförs ovan,b) att med bifall till propositionerna 1994/95:41och 1994/95:99 i aktuella delar antar det vid den sistnämndapropositionen fogade förslaget till lag om ändring iuppbördslagen (1953:272) såvitt avser 1 §,c) att med bifall till proposition 1994/95:91 iaktuella delar beslutar att den föreslagna ändringen i 1 §andra stycket lagen (1991:687) skall infogas i den av riksdagenmed anledning av finansutskottets betänkande FiU5 beslutadeändringen av samma paragraf.3. Finansieringsfrågorna i övrigt (mom. 2)(), (), (), () och () hardels anfört följande:I samband med att propositionen presenterades aviseraderegeringen ytterligare skattehöjningar för att finansieraEU-medlemskapet, bl.a. i form av fastighetsskatt på kommersiellalokaler, industribyggnader samt jord- och skogsbruksfastigheter.Vidare avser regeringen enligt ett pressmeddelande att dra nedpå statliga utgifter med ca , i första hand påsådana områden som kommer att få medel ur EU:s budget.Förslaget om en ny löneskatt tillsammans med tidigareskattehöjningsförslag och de nu aviserade nya skatterna skulleinnebära att skatteuttaget ökar med drygt 50 miljarder kronor.Skattetrycket mätt som andel av BNP ökar med närmare 3,5procentenheter. Den verkliga effekten på statsfinanserna kommeremellertid att bli väsentligt mindre eftersom förslagen påverkarden ekonomiska utvecklingen negativt. Därmed krymperskattebaserna och de totala intäkterna blir mindre än annars.Regeringens skattehöjningar innebär en återgång till denpolitik som förde in i den ekonomiska krisen. Denekonomiska uppgång vi nu ser försvagas och de långsiktigatillväxtmöjligheterna urholkas. Förutsättningarna för att fåfram de nya, riktiga jobben i den privata sektorn så attlångtidsarbetslösheten skall kunna elimineras.Regeringens politik kommer därför att leda till en sämreekonomisk utveckling och högre arbetslöshet än vad som skullebli fallet om de föreslagna skattehöjningarna ersattes avbesparingar. Det leder i sin tur till att en större andel av denoffentliga sektorns underskott blir strukturellt. Kravet påbesparingar kommer att bli väsentligt större än vid en meratillväxtfrämjande politik.I proposition 40 redovisade regeringen som sin principiellainställning att EU-medlemskapet borde finansieras genom enbelastning inom olika områden som gynnas av medlemskapet. Frånprincipiella utgångspunkter är detta ett felaktigt synsätt. Depositiva effekterna av medlemskapet kommer hela folket till del.Förbättrade ekonomiska villkor för jordbruket kommer t.ex. attkunna leda till lägre priser på jordbrukets produkter. Vissa avde förslag regeringen presenterar gäller dessutom sektorer sominte kan bedömas få någon direkt positiv effekt av medlemskapet.En fastighetsskatt på jordbruksfastigheter skulle slå myckethårt och kan komma att motsvara i storleksordningen en fjärdedelav avkastningen. För skogsbruksvärdet skulle en fastighetsskattta i anspråk av den årliga bruttoavkastningen.Vid en nettoberäkning blir belastningen väsentligt mycketstörre.När det gäller industribyggnader skulle en fastighetsskattsärskilt hårt drabba mindre företag med svag lönsamhet ochnystartade företag. En återinförd fastighetsskatt påkommersiella lokaler kommer att kapitaliseras i lägrefastighetspriser och därmed sämre förutsättningar att snabbtåterhämta de stora förlusterna inom den finansiella sektorn.Det har också framkommit att regeringen överväger attfördubbla koldioxidskatten för industrin, fördubblaproduktionsskatterna på elkraft och höja drivmedelsskatten. Ävensådana åtgärder skulle påverka samhällsekonomin negativt. Enhöjning av koldioxidskatten för industrin innebär att Sverigefjärmar sig från den skattebelastning som gäller ikonkurrentländerna. Inte heller här är det möjligt att hänvisatill förbättrat konkurrensläge genom krondeprecieringen.Totalt sett leder regeringens inställning i dessa frågor ikombination med de övriga ekonomisk-politiska förslag somregeringen har lagt fram till kraftigt försämrad utveckling avSveriges ekonomi. Tillväxten blir lägre, jobben färre och kravenpå besparingar i den offentliga sektorn större. Samtligaaviserade skattehöjningar bör således avvisas.Vi avvisar även i övrigt den inriktning regeringen anger förfinansieringen, nämligen att belasta olika områden ochverksamheter i proportion till hur de gynnas av medlemskapet ochdå främst genom skattehöjningar. Hela detta resonemang vilar påett felaktigt synsätt. Medlemskapet gynnar oss alla, oavsett omvi är konsumenter, producenter, skattebetalare ellerbidragstagare. Vi vänder oss alltså bestämt mot att utpeka vissagrupper som mer gynnade än andra.EU-medlemskapet bör i likhet med övriga statliga åtagandenfinansieras inom ramen för det normala budgetarbetet. Därmed kanman också ta hänsyn till de effekter som medlemskapet får ocksåi andra avseenden. Skillnaden i räntenivå vid medlemskap jämförtmed ett utanförskap har uppskattats till drygt en procentenhet.Motsvarande lägre räntekostnader för statsskulden och förstatliga räntebidrag innebär besparingar på i storleksordningen10 miljarder kronor. Till det kommer positiva effekter avmedlemskapet i fråga om tillväxten i ekonomin.Vad som här ovan anförts bör med bifall tillmotionerna Sk36 yrkande 2 och Sk41 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna. avstyrker vi riktlinjerna imotion Sk43 som innebär att i detta sammanhang skallta ställning till en betydande skärpning av energi- ochmiljöbeskattningen och inriktningen av framtida besparingar.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande finansieringsfrågorna i övrigtatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk36yrkande 2 och 1994/95:Sk41 yrkande 2 och med avslag på motion1994/95:Sk43 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som här har anförts om skattehöjningar m.m. somfinansiering av EU-medlemskapet.4. Finansieringsfrågorna i övrigt (mom. 2)() och () hardels anfört följande:I samband med att propositionen presenterades aviseraderegeringen ytterligare skattehöjningar för att finansieraEU-medlemskapet, bl.a. i form av fastighetsskatt på kommersiellalokaler, industribyggnader samt jord- och skogsbruksfastigheter.Vidare avser regeringen enligt ett pressmeddelande att dra nedpå statliga utgifter med ca , i första hand påsådana områden som kommer att få medel ur EU:s budget.Förslaget om en ny löneskatt tillsammans med tidigareskattehöjningsförslag och de nu aviserade nya skatterna skulleinnebära att skatteuttaget ökar med drygt 50 miljarder kronor.Skattetrycket mätt som andel av BNP ökar med närmare 3,5procentenheter. Den verkliga effekten på statsfinanserna kommeremellertid att bli väsentligt mindre eftersom förslagen påverkarden ekonomiska utvecklingen negativt. Därmed krymperskattebaserna och de totala intäkterna blir mindre än annars.Regeringens skattehöjningar innebär en återgång till denpolitik som förde in i den ekonomiska krisen. Denekonomiska uppgång vi nu ser försvagas och de långsiktigatillväxtmöjligheterna urholkas. Förutsättningarna för att fåfram de nya, riktiga jobben i den privata sektorn såatt långtidsarbetslösheten skall kunna elimineras.Regeringens politik kommer därför att leda till en sämreekonomisk utveckling och högre arbetslöshet än vad som skullebli fallet om de föreslagna skattehöjningarna ersattes avbesparingar.