bet · GH01KrU30 · 1994-05-10 00:00:00 — Näringslivet skallagera i nästa steg och vara mer säljinriktat.Några viktiga saker: Jag tror att det är bra att näringen harett stort inflytande över det statligt finansierade arbetet, såatt det står i samklang med det som näringen i övrigt skallgöra. På så sätt får man nytta av det.Jag tror också att man måste formulera ett mycket tydligtstatligt uppdrag, vilket man har varit dålig på attgöra, och att man måste koncentrera insatserna mycket hårt.80--är trots allt ganska litet i det storahela.Ordförande : Jag tar mig friheten att inledamed att göra ett konstaterande. Det har funnits många kritiskasynpunkter på nuvarande organisation. Från början skulleStyrelsen för Sverigebilden vara ett, som det står ipropositionen, upphandlingsorgan med uppgift att upphandlatjänster med inriktning på att utomlands marknadsföra Sverigesom turistland. Utöver detta har Styrelsen för Sverigebildeni uppdrag att handha Invest in , dvs. att lockautländska investerare till . Man övergår från att vara enupphandlingsorganisation till att bedriva operativ verksamhet.Då är den naturliga frågan: Är det bra att Styrelsen förSverigebilden har fått också detta uppdrag?Jan : Som bekant har det tärt på de resurser somvar avsatta från början, de hundra miljonerna. När riksdagenfattade beslut om Invest in tog vi själva framett utredningsunderlag, som vi nu har lämnat till regeringen,för att projektet skall lämna Styrelsen förSverigebilden och i stället finna en egen organisation. Vi har iden fördjupade anslagsframställningen föreslagit att Invest inSweden skall vara ett statligt helägt bolag som långsiktigtskall ha egna resurser på per år.Ordförande : Det är alltså ett uppdrag somni vill slippa för att i stället återgå till en situation medupphandling av tjänster eller en utveckling på annat sätt?Jan : Ett svenskt investeringsfrämjande haraldrig haft någon långsiktig målsättning eller långsiktigorganisation. Vi såg att det här fanns en chans att "parkera"projektet hos Styrelsen för Sverigebilden och att faktiskt läggafram ett förslag om en långsiktig organisation. Detta har vi nulagt fram till regeringen.Maja : Jag vill börja med att göra en kopplingtill just marknadsföringen. Vad i marknadsföring ochSverigeinformation påverkar resandet till mest? Är detinformation om priset? Är det information om naturen ochupplevelserna här, befolkningen och hur vi bor och lever? Finnsdet några skäl att samordna den mer allmännaSverigeinformationen med den mer kommersiella marknadsföringenav i utlandet? Eller hör marknadföringen mer ihop medproduktutvecklingen? Jag vill initialt stanna vid dessa frågor.Per-Johan Orrby: Jag tror att man måste vara klar över attdet inte är det ena eller det andra. Vi har inte ägnat oss åtnågon stor och djup analys över om det är priset eller naturensom är viktigast. Men två saker är viktiga att komma ihåg. Närvi tog del av bl.a. Styrelsen för Sverigebildens undersökningoch en del andra gamla undersökningar blev det alldelesuppenbart att vår största konkurrensfördel på utlandsmarknaderna-- i vart fall i de stora länderna i -- var den svenskanaturen. Den var anledningen till att turister reste hit. Skäletför att inte resa hit uppgavs ofta vara att det var för dyrt. Dåhar vi naturligtvis två uppgifter. Den ena är att förstärkabilden av den svenska naturen och den andra är att, när vi nuhar möjlighet, tvätta bort bilden att det är extremt dyrt attresa till . Dessa två bitar hänger ihop.Peter : När man talar om turism finns det alltid enrisk för att man skjuter in sig på semesterresandet. Vi måste haklart för oss att turism i en vidare bemärkelse, industry, som det heter på engelska, innefattar såmycket mer än bara semesterresande. Vi är med rätta stolta överen bra miljö, fint vatten m.m. Men vi är också duktiga på attanordna stora evenemang såsom i friidrott i ,läkarkongresser, och liknande satsningar. Se på norrmännensom har gjort det vi själva har försökt att göra. Vi måste haklart för oss att detta handlar om en vidare bemärkelse. Viskall vara stolta över att vi har en stor kapacitet atthärbärgera mässor, kongresser och evenemang. Detta är också enviktig del av Sverigeinformationen, som också ger mycket pengarbåde till statskassan och till de berörda företagen.Göran : Låt mig tala litet om samordningen mellanallmän Sverigeinformation och kommersiell information. Som jagtidigare sade är det viktigt att var och en koncentrerar sig påsin uppgift och att uppgifterna inte blandas ihop. Däremot ärdet viktigt att samordna sin verksamhet. Ett bra exempel, somPer Sörbom nämnde, är den samordning som skedde i isamband med Solen och Nordstjärnan, där vi från varaktiva med seminarier och annat. Vi red litet grand på det somSvenska institutet gjorde i form av Solen och Nordstjärnan.Det är också viktigt att komma ihåg att svenskägda företagutomlands har 500 000 anställda. Det är människor som vi har enhel del att göra med -- en målgrupp som inte skall negligeras.Det finns också ett stort antal affärsresenärer som kommer hittill som vi också har grepp om. Var och en koncenterarsig på sitt men man pratar med varandra.Magnus : Det var just den fråga som om samordningen och marknadsföringen av turistisk karaktäroch den allmänna informationen som jag tänkte kommentera. Fråganfinns med i översynen. Jag håller med om att detär givet att var och en skall syssla med sitt. Men det finnsområden där man mycket väl kan finna skäl för samordning. Detsvenska deltagandet i världsutställningen i är ettlysande exempel på hur det inte får gå till. Där aktualiseradesexempelvis inte turismen över huvud taget. Det var ett tillfällesom gick svensk turism ur händerna på ett häpnadsväckande sätt.Detta visar på behovet av samverkan inför stora evenemang mellanalla dessa organ på ett mycket handfast sätt och på ett tidigtstadium.Elisabeth : Det verkar som om ganska många härefterlyser ett betydligt livaktigare statlig engagemang när detgäller turismen. Någon efterlyste närmast en avdelning inomregeringskansliet för detta ändamål.Jag vill ställa en fråga till representanten för menockså till representanten för Next Stop . Från Next StopSwedens sida efterlyser ni ett betydligt större statligt ägandei bolaget. Skulle ett större statligt ägande av Next Stop Swedenersätta eller på något sätt tillgodose det av många efterlystabehovet av ett engagemang från regeringen? Hur ser ni frånNUTEK:s sida på de önskningar som har framkommit? Kan ni pånågot sätt tillgodose dessa? Vilka förslag har så fall?Per-Johan Orrby: Ett statligt ägande skapar i sig inga nyapengar till marknadsföringen. Men vårt synsätt har varit att omvi begär att staten skall ha ett starkt engagemang i denna frågamåste vi också tillerkänna staten ett inflytande öververksamheten. Vi menar att det bäst sker genom att man sitterrunt samma styrelsebord och inte genom att ha olikaorganisationer som arbetar på tvärs med varandra.Kerstin Aggefors: Från sida skulle vi kunnamedverka främst vad gäller utredande analys, framtagande avbasfakta eller genom medverkan till att sådant sker. Däremot harvi inte någon direkt kompetens för mer operativt arbete.Peter : Att jag tog upp dessa frågor beror på attvi inom RTS är angelägna om att var och en skall syssla medsådant som man är bra på och som man har förutsättningar för. Vitycker att Next Stop skall vara det marknadsföringsbolagsom vi gemensamt behöver. Utredningsresurser, basfakta, kunskapoch kompetens som representerar är bra men bara ettkomplement. Vi anser att det fortsatt måste finnas någon pådepartementsnivå som håller ihop frågorna och inte minst ocksåfördelar runt dem i den statliga sfären. Det finns nästan intenågon fråga i den här branschen som bara berör ett endadepartement -- de skall samordnas med ,osv. Vi saknar mycket dennasamordnande kraft på högre nivå.Hugo Hegeland: Jag vill ställa en fråga till GöranHolmquist på . Många små och medelstora företagklagar över att de ruineras på kapital till följd av dendevalverade kronan. De har i stor utsträckning tagit utlandslån.De har uppmanats av bankerna att göra så, eftersom man aldrigmer skulle devalvera i . Dessutom fick de otroligt högamarginalräntor i samband med turbulensen kring valutapolitiken.De säger: Vi har inte råd att ensamma stå för kostnaderna närdet gäller nödvändiga exportinsatser.Göran nämnde att , om jag uppfattade deträtt, gav i stöd till dem som vill börja exporteratill utlandet. De hävdar nu att det är för litet. De pekar ocksåpå att anslaget till dragits ner från 275 miljonertill 150 miljoner. Man tyckte naturligtvis att detta var heltfel.Men anledningen var ju den att inte skulleengagera sig i marknadsföringsåtgärder utan i första hand iupplysning, information och rådgivning.Mina första frågor är då: Hur har detta fungerat i och meddenna kraftiga neddragning? På vilket sätt har Exportrådetsverksamhet förändrats? På vilket sätt har detta gått ut överföretagen?Göran : fick vi direktivet attdet skall finnas ett Exportråd, och det är vi tacksamma för,som det statliga uppdraget skars ned från 250 till 130miljoner. Det var en rätt nyttig process. Vi utsattes för ettomvandlingstryck där vi tvingades att värdera det som vi gjorde.Det rådde inga tvivel om att vi tidigare utförde ganska mångaallmänna saker som inte var direkt målinriktade. Vi har alltsåunder denna process tvingats att konkretisera den nytta vi görför företagen. har vi ett starkare och spänstigareExportråd än vad vi hade för två . Vi har också merkonkreta program där vi hjälper exportföretagen. Vi har ettprogram där vi anställer 100 exportsäljare som jobbar direkt iföretagen. Vi hjälper företagen att öppna representationskontor,söka agenter, göra marknadsstudier och annat ute i världen.T.ex. i finns det ett tjugotal svenska företag som vihjälper. När det gäller vårt arbetssätt har vi således skapatett starkare och spänstigare Exportråd.Beträffande pengar för satsningar är det ganska rörigt iSverige. Det finns pengar, men det är väldigt få som vill tarisker. Jag tror inte att man skall ge mer pengarför den operativa verksamheten. Däremot skulle jag välkomna enfond ur vilken vi kunde ta ut pengar och ta risker när detgäller att hjälpa mindre och medelstora företag att satsa påinternationell marknadsföring. Det skulle nog behövas. Men manskall inte bara okritiskt sätta in mer pengar i . Desmå och medelstora företagen skulle nog inte bli mer nöjda fördet. Men jag skulle gärna se en fond på ett antal hundramiljoner som vi skulle kunna använda. Vi hade för ett par årsedan någonting som hette som kunde hjälpa till medpengar när det gällde företagens internationella offerter.Hugo Hegeland: Det var ett mycket glädjande svar, attbesparingarna hade fått den goda effekt som vi politiker hoppaspå när vi drar ner på utgifterna. nämndetidigare att man inom hade någonting som kundeliknas vid en bolagsstämma och en bolagsstyrelse. Då undrar jagom man för att få medel har varit inne på den originella idé somOrrby presenterade, nämligen att man skulle kringgå enrestriktiv statlig budgetpolitik genom att erbjuda staten attdelta i en nyemission i någon bolagsform.Göran : är inte något företag. Vihar försökt att bli kloka över vad vi egentligen är, och detnärmaste vi har kommit är en sluten ideell förening.Verksamheten baseras alltså på ett avtal mellan staten ochnäringslivet. Vissa delar är bolagiserade: Språktjänst,Industrilitteratur och även den verksamhet där man hjälper tillatt inrätta representationskontor runt om i världen. Vi haralltså inte denna möjlighet, eftersom vi inte har något kapitalatt spela med.Vi har dragit ner antalet anställda med bort emot 100 personerutan att få ett enda öre i omstruktureringsbidrag. Vi har alltsåhaft vissa svårigheter.Charlotte : Jag vill ställa min fråga till JanBrännström. Du omnämnde i din inledning tre modeller förframtida eventuell organisation. Dessa modeller finns också medi den framtidsanalys som ni har skickat över till regeringen.Kan du säga vilken av de tre modellerna som du självföredrar? Har du några synpunkter på hur man från näringslivetser på detta, eftersom det står i papperet att ni skalldiskutera detta med näringslivet?Jan : Modellerna står i prioritetsordning. Denförsta är den modell som här har diskuterats av andra, dvs. attstaten och näringen -- t.ex. Next Stop -- skall driva deninternationella marknadsföringen i ett gemensamt bolag. Manmåste komma i håg att det som vi vid Sverigebilden har ansvarför är bara den internationella biten, vilken utgör bara 20 %av den totala turismen här i landet. Det är alltså detta segmentsom vi talar om.De andra alternativen kommer i en fallande prioritetsordning.Den sista lösningen, dvs. att staten tar hand om detfullständiga ansvaret, bottnar i den utgångspunkten att man --som i -- inom detta gemensamma bolag måste hitta enandel i omsättningen där staten och näringen har ett rimligtförhållande mellan varandra. Om inte delad finansiering kanuppnås måste staten ta hela ansvaret. I den verksamhet som vihade från början och som vi har ställer vi betydande kravpå medfinansiering i de projekt som vi upphandlar, t.ex. genomNext Stop . I en bolagsbildning måste man också säkranäringens medverkan i den gemensamma marknadsföringen.Stina : Vem sköter marknadsföringen av den mersmåskaliga turismen, den s.k. landsbygdsturismen? Det ärfaktiskt ganska många som efterfrågar den typen av rekreation.En stor del av de små företagarna har varken råd, kunskap ellermöjlighet att marknadsföra sig. Vem sköter detta?Ofta hamnar de små företagarna mellan flera stolar. Det voreintressant att höra vad länsstyrelsefolk säger om detta.Peter lilla anförande var som ljuv musik. Han talade omvad ett kan betyda. Det ger inte bara pengar tillstatskassan, utan det ger också en fantastisk möjlighet attmarknadsföra . Ett i skullenaturligtvis sitta väldigt bra. Jag förutsätter att alla härnärvarande i sin marknadsföring av särskilt betonardetta. Men det var intressant och härligt att höra vad ett OSoch även andra stora evenemang betyder. Det var alltså fråga omlandsbygdsturismen och marknadsföringen av ett vinter-OS.Agneta : I och för sig är marknadsföringen avett enskilt företags produkter alltid ett ansvar för den somäger produkten och företaget. Det finns naturligtvis särskildasvårigheter för ett litet företag. Ofta rör det sig om företagdär kanske bara en liten del av verksamheten består avturistverksamhet. Det finns olika typer av sammanslutningar. Somett exempel kan nämnas Bo på lantgård, där man gemensamtmarknadsför sig med hjälp av -- åtminstone fungerardet så i vår del av landet.Marknadsföring sker också via kommuner och de kanaler somfinns tillgängliga lokalt och i närområdet till de kunder ochmarknader som man riktar in sig på. Men det är klart att detlilla företaget aldrig kommer att kunna marknadsföra siginternationellt eller på de marknader som ligger långt bort. Idet sammanhanget måste det finnas en ordentlig, resursstark,strategisk och långsiktig marknadsföring av , där man kaninföra t.ex. landsbygdsturism som ett begrepp. Det kan dåkopplas till t.ex. boende med aktiviteter som kan paketeras ochså småningom väljas.Leif : Jag har samma uppfattning som AgnetaPettersson, att de lokala och småskaliga sakerna måste bli någotslags begrepp på utlandsmarknaden, ungefär som bed-and-breakfasti . Det är ingen mening att på långt avstånd försökamarknadsföra en stugby eller en bondgård, utan det måste skapasbegrepp och sättas etiketter.Sedan vill jag upprepa det som jag tidigare sade. När detgäller marknader utanför vårt land måste vi koncentrera oss påvissa tydliga attraktioner, vissa begrepp som gör att folkförknippar detta med . Vi måste komma ihåg att det finnssmåskalig turism i alla länder. Det finns hotell, pensionat ochcampingplatser överallt. Vi borde komma tillbaka till dendiskussionen när vi skall tala allmänt om turistarbetet inomlandet. I fråga om utlandet måste vi bestämma oss för vissasaker som skall lyftas fram och som kan förknippas med Sverige.Stina : Man måste sätta etikett på vad det handlarom. Den småskaliga landsbygdsturismen är ett begrepp.Visserligen kan det finnas liknande begrepp i andra länder, mendet finns inte t.ex. levande fäbodar någon annanstans. Vi harockså sameturismen. De små företagen kämpar på allt vad deorkar, men de måste få draghjälp på samma sätt som de storaföretagen. Jag hade väntat mig att också Next Stop skulleyttra sig i detta sammanhang.Per-Johan Orrby: Det finns flera olika bra exempel på hurman kan marknadsföra det småskaliga företaget. Ett sätt som vitidigare här har hört litet grand om är att landskapen,destinationen som sådan, har möjlighet att inrymma mindreföretag och på det viset lyfta fram dem. Vi lyfter fram ocksåsmå attraktioner med hjälp av faktablad och liknade, även om deinte finns med i de stora annonserna.Bo på lantgård har nämnts, och jag tycker att det är ettutmärkt exempel på hur man har utvecklat en ny produkt som vikan bli starka på och som också har utvecklats utifrånmarknadens behov. Det finns flera bra exempel på hur vi kanutveckla den här typen av produkter, men det krävs ett samarbeteoch en samordning för att vi skall få fart på sådana saker.Rent generellt kan man säga att om vi når framgång medturismen, om det kommer hit mycket folk, då gynnar detta ocksåde små aktörerna, inte bara i storstäder utan också pålandsbygden.Rose-Marie Frebran: Hearingen skall ju handlaframför allt om organisationsfrågor. När det gäller ett störrestatligt engagemang, t.ex. att staten går in som delägare imarknadsföringsbolaget, har vi fått rätt klara signaler. Däremothar i alla fall inte jag uppfattat så mycket i fråga om synen påMagnus Faxéns förslag om Rådet för Sverigeinformation. Jagskulle vilja ha ett kort svar från såväl Styrelsen förSverigebilden som Next Stop , och frågan vad man anser om just detta konkreta förslag.Jan : Sverigebilden sade i sitt remissvar tillFaxéns utredning klart nej till förslaget om inrättandet av ettinformationsråd. Vår argumentation byggde på att vi uppfattarSvenska institutet som det centrala organet och navet i denallmänna Sverigeinformationen genetemot omvärlden. bör man kunna härbärgera en organiserad samordningmellan olika aktörer, t.ex. Sverigebilden, Next Stop ,m.fl. Precis som man lyckas med påSveriges största arbetsplats, nämligen den svenska skolan, börockså vi som jobbar med Sverigeinformation i utlandet kunnasätta oss ner och göra ett schema och se var det uppstårkollisioner och vad som skulle kunna samordnas. För dennasamordningsfunktion behövs det inte något informationsråd. Denkan man lägga hos Svenska institutet.Per Sörbom: Vi från Svenska institutets sida ansåg attMagnus Faxéns idé var tilltalande. Däremot ställde vi oss litettveksamma inför förslaget till finansiering. Vi tyckte att detvar litet oklart varifrån pengarna egentligen skulle tas. Viantydde försiktigt samma sak som nämnde alldelesnyss, nämligen att vi var beredda att ta på oss ettsamordningsansvar. Vi tycker fortfarande att denna fråga inteskall dö bort. Det är viktigt att finna någon form för samrådmellan de viktigaste aktörerna.Eftersom frågan är uppe nu kan jag nämna att institutet hartagit upp en gammal idé. Det är någonting som vi kallar för enutrikeskalender som vi på försök skall producera. Det är precisden schemaläggning som efterlyste. Det är alltsåett försök att sammanställa det som sker inomSverigeinformation, kultur, utbildning och forskning iexportfrämjande turism, dvs. stora svenska aktiviteter ochengagemang i utlandet. Vi planerar att försöka ha denna kalenderlöpande . Vi kan då se framöver vad deolika aktörerna kommer att satsa på. skallgöra en stor satsning i är det ju väldigt braför de andra aktörerna att veta att de kan haka på. engagerar sig i det stora emigrationsjubileet iAmerika 1996 är det ju väldigt nyttigt att vet kan vara med lika väl som vet att det dåkanske är idé att lyfta fram turistverksamheten. Detta är alltsåett projekt som fanns för sju , men som dog ut,eftersom det var svårt att hantera. Vi gör nu ett nytt försökatt skapa den här modellen.Göran : Vi har ungefär samma syn, nämligen attdet är bra med samordning. Vi vill inte, som det föreslogs, haen ny myndighet. Vi tror att det vore tokigt med en sådan.Som ansvarig för , som ansvarig för Next StopSweden och som ansvarig för bör manegentligen ha två uppgifter, dels att sköta sitt revir och sittpastorat på ett bra sätt, dels att det bör finnas någon form avnationellt mandat att samordna sin verksamhet med de andras ochvara med och bedöma vad som är vettigt att göra när det gällerstora manifestationer. Vi tror på ett informellt samråd. Dethänger mycket på de personer som befinner sig i ledningen för deolika organsisationerna. Jag tror inte heller att det behövsspeciella pengar för detta. Var och en måste ju se nyttan av detsom åstadkoms vid dessa samlingar. är enmycket bra samordnare.Peter : De flesta kloka ord har redan sagts. Jagvill bara tillägga en sak. är trots allt ett ganskalitet land med ganska små resurser. All samordning som vi kanåstadkomma för att därigenom få bättre fokus och koncentrationär av värde. Vi ansluter oss till en sådan informell samordningsom redan har skett mellan de olika aktörerna, gärna i regi. Alltså: inga nya myndigheter.Per-Johan Orrby: Jag instämmer i det som här har sagts. Vivill inte heller att det skall inrättas någon ny myndighet ellernågot nytt organ. Varje enskild organisation skall styras viasin egen styrelse och hålla sig till sin arbetsuppgift. Däremottror också vi att det finns mycket att vinna på ett samarbetenär det gäller olika aktiviteter. Det kan röra sig ombroschyrer, världsutställningar eller liknande i de sammanhangdär de enskilda organisationerna har en klar nytta av en sådanaktivitet. Alltså: ingen ny organisation.Magnus : Det var ingen tillfällighet att jag kom framtill förslaget om en ny myndighet. Det baserades på sorgligaerfarenheter. Det är roligt att höra cheferna för dessa olikainstitutioner nu betyga sin vilja till samarbete. Som chef förpress- och informationsenheten på UD hade jag sedannöjet att sammankalla era företrädare till det som då var ålagtUD:s press- och informationsenhet, nämligen samordningsmötensom skulle hållas . Bristen på intresse kundeinte ha markerats tydligare än av att institutionernas cheferskickade sina andra- eller tredjemän som satt och tjuvhöll påvilka evenemang man planerade för nästkommande budgetår. Manbevakade sina revir.Jag är ledsen, men jag har fortfarande den här erfarenhetenganska levande i minnet. Inte heller jag är någon vän av attskapa en massa nya myndigheter, men jag kunde inte hitta någonannan utväg. Om detta samordningskansli skall få tänder och intebli alldeles tandlöst måste det tilldelas vissa medel som manhar beslutanderätt över. Man måste kunna använda dessa medel föratt gå in och underlätta för de samverkande organisationerna attgöra vissa insatser under t.ex. en världsutställning eller enbred Sverigekampanj, som täcker såväl kultur och turism somexport. Det skulle kunna vara av värde.Om man nu inte vill ha denna myndighet och är beredd till ensamverkan, kan man lägga samordningsansvaret på t.ex. . Men måste då också få vissaresurser. Vi vet alla att det inte finns några nya pengar att tatill. Vill man samarbeta och försöka ha glädje av vad parallellaorgan kan göra i en samverkan, får man också finna sig i att manfår avstå från vissa medel. Jag tror att det är den endalösningen.Rose-Marie Frebran: Jag har lyssnat väldigt intresserattill dessa inlägg, och det tror jag att också minapolitikerkolleger här har gjort. Vi får naturligtvis väga sammande olika synpunkterna. I frågan om ny myndighet eller ej verkardet ändå som att alla är överens om behovet av samverkan. Manfår hoppas att bild från det förgångna verkligenär förpassad just till det förgångna. Många har lyft framSvenska institutet som den institution som skulle kunna ha dettasamordningsansvar.