bet · GI01SoU3 · 1994-10-27 00:00:00 — Finansieringsbilden kompliceras av att det vidsidan av det generella studiestödssystemet finns såvälarbetsmarknadspolitiska stöd vid studier som förmåner från denallmänna försäkringen som i rehabiliteringssituationer kan svaraför såväl försörjning som merkostnader vid studier.Något speciellt stöd för funktionshindrade inom det allmännastudiestödssystemet finns inte i vidare mån än att vuxnafunktionshindrade som studerar på särvux kan få ett särskilttimstudiestöd som ersättning för förlorad inkomst. Däremot tasviss hänsyn till funktionshinder, t.ex. när det gäller kraven påstudietakt för rätt till studiemedel. Enligt Centralastudiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (CSNFS1993:10) kan kraven ställas lägre för studerande med syn- ellerhörselskada eller annat gravt handikapp som medför att denstuderande inte har några möjligheter att uppnå fastställdapoängtal . Detsamma kan gälla en studerande som pågrund av dyslexi eller annan jämförbar orsak behöver enlångsammare studietakt. Vid fördelningen av vuxenstudiestöd ärfunktionshindrade en prioriterad målgrupp. Sådana stöd kanemellertid med något undantag inte utges på högskolenivå.I proposition 1993/94:156 tog regeringen bl.a. upp behovet avmer genomgripande förändringar inom studiefinansieringssystemet.I propositionen förutskickades att en utredning medparlamentarisk representation skulle tillkallas, och utskottetvälkomnade regeringens planer på en sådan utredning. Utskottetföreslog också i sitt i denna del av godkändabetänkande /94:SfU25 ett tillkännagivande till regeringen omatt problemen med de många olika formerna av studiestöd förvuxna borde tas upp och behandlas med förtur av utredningen.Utskottet utgår från att den nämnda parlamentariskautredningen kommer att beakta funktionshindrade vuxenstuderandessituation såväl vad gäller behovet av stöd som möjligheterna attnå en bättre samordning av stöden och enhetligare administrativarutiner. Mot den ovan angivna bakgrunden behövs enligtutskottets mening inte något särskilt tillkännagivande tillregeringen i frågan.Stockholm den 25 oktober 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: (), GullanLindblad (m), (), (), MaudBjörnemalm (s), (), (), RuneBacklund (c), (), (), SiggeGodin (fp), (), (), Sven-ÅkeNygårds (s), (), () ochRose-Marie Frebran (kds).Kulturutskottets yttrande1994/95:KrU1yBilaga 2Utbildningsstöd för vuxna funktionshindradeTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat att inhämtayttrande från kulturutskottet över motion 1993/94:So250.UtskottetI motion 1993/94:So250 (c) yrkas att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovetav ett samlat utbildningsstöd för alla vuxna medfunktionshinder.Med utbildningsstöd menar motionären både ett socialt och ettpedagogiskt stöd inom alla former av vuxenutbildning. Motionärenlämnar exempel på de olika slag av sådana stöd som lämnasvia utbildningsanordnarna eller direkt till destuderande i form av praktisk hjälp av social karaktär och iform av stöd i undervisningssituationen. Motionären betonarsärskilt hur splittrad bilden av de olika stödformerna är ochexemplifierar t.ex. med att de rörelsehindrade har möjlighet attfå sina behov i hela studiesituationen tillgodosedda, medansamma förhållande inte gäller övriga handikappgrupper. I ettsamlat stöd skulle enligt motionärens mening alla redanbefintliga stöd till olika grupper kunna ingå.Kulturutskottet konstaterar att frågor som rör vuxnafunktionshindrades studier och det stöd i olika former som kanlämnas till dessa studerande bereds inom i flerautskott. Detta hänger självfallet samman med att defunktionshindrade -- liksom alla andra människor -- i olikasituationer behöver ha kontakt med olika samhällsområden. Defunktionshindrade har dessutom mycket skiftande behov avutbildning och stöd. De frågor som tas upp i motionen speglarden splittrade bild som möter en funktionshindrad som behöverutbildning.Kulturutskottet tar i det följande upp sådana frågor om vuxnafunktionshindrades studier som hör till kulturutskottetsberedningsområde, dvs. frågor om statsbidragsgivningen tillfolkhögskolor och studieförbund samt frågor om riktlinjer fördenna statsbidragsgivning.När beslöt om ett nytt samlat statsbidragtill folkbildningen ingick i detta nya samlade statsbidrag detidigare specialdestinerade medel som anvisats för stöd tillfunktionshindrade inom folkbildningen.Folkbildningsrådet fördelar de medel som anvisas över det nyaanslaget.I enlighet med folkhögskolornas önskemål harFolkbildningsrådet varje budgetår avsatt särskilda medel somförstärkningsbidrag för funktionshindrade vid folkhögskolor.Medlen används bl.a. till att skapa ökad lärartäthet. Budgetåret1994/95 har avsatt förändamålet.I enlighet med studieförbundens önskemål fördelarFolkbildningsrådet medlen till studieförbunden i form av ettsamlat allmänt bidrag utan öronmärkning av särskilda medel fört.ex. handikappinsatser.I fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95, 1995/96 och 1996/97 anförs att principen attmerkostnader som uppstår på grund av handikappet inte skallbelasta deltagarna själva kan vara svår att förena med attbidrag har tak. avser att närmare utredavilka stödinsatser för deltagare med funktionshinder som kaningå i grundstöden och vilka behov som finns av riktade stöd.Folkbildningsrådet anför vidare att det under de senaste årenhar blivit allt svårare för studieförbunden att ekonomiskt klarahandikappverksamheten för handikappade deltagare. Småstudiegrupper, små upplagor för studiematerial, särskilda kravpå cirkelledarna, behovet av tolkar och anpassning avstudielokaler medför väsentligt högre kostnader än vad som ärfallet för övrig studiecirkelverksamhet.Folkbildningsrådet anser att en tydlig, övergripande bildbehöver skapas av om och hur olika handikappgrupper får sinabehov tillgodosedda. Metoder för uppföljning och utvärderingbehöver utvecklas.Till kulturutskottets beredningsområde hör ocksåstatsbidragsgivningen under anslaget Bidrag till vissahandikappinsatser inom folkbildningen. Närmare hälften avanslaget fördelas av . Större delendärav går till folkhögskolor och används bl.a. till anpassningav lokaler och internat, ökad lärartäthet, assistans,lärarfortbildning, korta anpassningskurser för vuxna medfunktionshinder (synskadade, vuxendöva och personer medmedicinska handikapp) och aktiveringskurser för dövblinda.Vidare lämnar bidrag till anpassning av studiematerial försynskadade och dövblinda. Studieförbunden får inte bidrag fråndetta anslag. Slutligen disponerar cirkahälften av anslaget för utbildning av teckenspråkstolkar ochteckenspråkslärare. En stor del av denna utbildning är förlagdtill folkhögskolor, varvid har överinseende har i sin fördjupadeanslagsframställning för perioden /94--1995/96 framhållitatt behoven av stödinsatser på folkhögskoleområdet inte kantillgodoses inom ramen för befintligt anslag och att behovenvarierar mellan olika grupper avfunktionshindrade. I den förenklade anslagsframställningen /96 begär nämnden medelsförstärkningar. Nämndenpåpekar också att rekommendation om atttäcka kostnader för kost och logi för deltagare vidanpassningskurser vid folkhögskola upphör fr.o.m. den 1 januari1995. Nämnden har i olika sammanhang anfört att det behövs entydligare bild av de merkostnader som finns för olika grupper avfunktionshindrade. Nämnden har också pekat på att både denenskilde studeranden och folkhögskolan måste söka kontakt medmånga olika instanser för att komma fram till en lösning i varjesärskilt fall, i synnerhet som de funktionshindrade har mycketskiftande disponerar medel även under anslagetStatsbidrag till vårdartjänst, vilket hör till socialutskottetsberedningsområde. Även från detta anslag utgår medel till stödåt funktionshindrades folkhögskolestudier, nämligen tillverksamhet med vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder.Folkbildningsrådet skall enligt beslut följa uppoch utvärdera folkbildningsverksamheten utifrån de syften somanges för statsbidraget.Folkbildningsrådet har avsatt särskilda medel för forsknings-och utvecklingsinsatser. Uppdrag har lagts ut på olikauniversitet och högskolor. Bland dem skall universitetgöra en kartläggning av tidigare forskning och behovet avframtida forskning inom området Folkbildning och deltagare medfunktionshinder. Medel har också avsatts för lokala projekt somgenomförs av studieförbunden och folkhögskolorna själva.Utvärderingen kommer att redovisas i den fördjupadeanslagsframställningen för nästa treårsperiod som torde börja år1998.Vidare har regeringen tillkallat en särskild utredare somskilt från utvärderingsarbete skall planeraoch låta utföra en utvärdering av folkbildningen (dir. 1994:12).Resultaten skall redovisas före den 1 september 1996.Förhållandet mellan studiestödet och olika former av stöd tillfunktionshindrade skall analyseras inom en ny utredning om ettreformerat studiestödssystem (dir. 1994:93). Kommittén skallutreda om olika slag av funktionshinder medför särskilda behovför att de funktionshindrade skall kunna påbörja och fullföljastudier och om dessa behov kan och bör åtgärdas inomstudiestödssystemet. Uppdraget skall vara avslutat senast den 30juni 1995.Kulturutskottet vill anföra följande.Som motionären påvisar och som kulturutskottet redaninledningsvis konstaterat är bilden av stödet till vuxnafunktionshindrades studier splittrad. Många olika instanser kanbehöva kopplas in och samordnas för att man skall finna denbästa lösningen på hur en funktionshindrad vuxenstuderandesbehov skall tillgodoses.Kulturutskottet anser att det är önskvärt att en klaröverblick skapas över den delvis svårgripbara och sammansattaverklighet som möter vuxna funktionshindrade när de behöver stödav olika slag och omfattning för att kunna studera. belysas vilka instanser som har ansvar för olika delar avdet berörda området och vilka eventuella brister ochojämlikheter som finns för olika grupper av funktionshindradeinom de skilda utbildningsformerna för vuxna. Kulturutskottetutgår från att frågan om förutsättningarna för att tillskapa ettenklare och mera överskådligt stödsystem övervägs när resultatetföreligger dels av nu pågående utvärderingar inomfolkbildningen, dels av arbetet inom ochandra pågående utredningar på området. anser sigockså kunna förutsätta att arbeteomfattar frågor som rör de funktionshindrades möjligheter attstudera. arbete skall nämligen syfta tillatt få till stånd en med andra likvärdig behandling avfunktionshindrade.De funktionshindrades möjligheter att studera rör till enbetydande del tillgången på resurser och fördelningen avtillgängliga medel. Till medelsfrågorna får i vanligordning tillfälle att återkomma när nästa budgetpropositionföreligger.Kulturutskottet anser att det inte är erforderligt attriksdagen nu tar något initiativ i den i motion 1993/94:So250upptagna frågan.Stockholm den 25 oktober 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), Carl-JohanWilson (fp), (), (v),(), (), (), FannyRizell (kds), (), () ochErik ().Utbildningsutskottets yttrande1994/95:UbU1yBilaga 3Utbildningsstödet för vuxna funktionshindradeTill socialutskottetSocialutskottet har berettutbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över motion1993/94:So250, som väcktes under allmänna motionstiden 1994.MotionenI motionen påtalas att stödet för funktionshindrade vuxnasstudier är mycket splittrat. Olika villkor gäller för olikastudieformer och olika grupper av funktionshindrade. Detta ärfallet både beträffande pedagogiskt stöd i studiesituationenoch beträffande stödet till de enskildas studiefinansiering.Motionären anser att det behövs ett samlat socialt ochpedagogiskt utbildningsstöd som gäller olikavuxenutbildningsformer och tillgodoser alla grupper medfunktionshinder.UtskottetUtbildningsutskottet vill inledningsvis bekräfta motionärenspåstående att stödet är splittrat. Det visar sig bl.a. i attsåväl socialutskottet som socialförsäkringsutskottet,kulturutskottet och utbildningsutskottet har ansvar förstatliga medel som avser stöd i olika former tillfunktionshindrade vuxnas studier. Utbildningsutskottetbegränsar sig i det följande till frågor om pedagogiskt stöd istudiesituationen. Således tar utskottet i det följande intealls upp frågor som rör stöd till de enskildasstudiefinansiering, vilka i sin helhet faller utanförutbildningsutskottets beredningsområde.Utbildningsutskottet vill ge följande information omförhållandena när det gäller vuxenutbildning (komvux),statlig vuxenutbildning och statlig högskoleutbildning förfunktionshindrade.Kommunal vuxenutbildningNär det gäller vuxenutbildning sägs i motionen attytterst få som har funktionshinder studerar i komvux, trots attbehoven av kompetensinriktad utbildning troligen är mycketstora. Utskottet noterar att någon officiell statistik omfunktionshindrade i komvux inte finns. Vid de kontakter somutskottet tagit vid beredningen av detta yttrande harmotionärens påstående fått stöd. Alternativet till studier ikomvux är för vuxna funktionshindrade oftast folkbildningen, iform av studier vid folkhögskola eller studieförbund.Folkbildningen tillhör kulturutskottets ansvarsområde, medanfrågor om vuxenutbildning, vuxenutbildning förutvecklingsstörda och högskoleutbildning ankommer påutbildningsutskottet.Enligt läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) harskolan ett särskilt ansvar för elever med funktionshinder.Detta gäller således bl.a. komvux. För pedagogiskt stöd istudiesituationen i komvux svarar kommunen. Statens institutför handikappfrågor i skolan () skall ge hjälp och stöd tillkommunerna för att underlätta skolgången för elever medhandikapp samt ge stöd till eleverna i skolarbetet.Inom finns en fältorganisation för specialpedagogiskstödverksamhet inom det offentliga skolväsendet. Det sistnämndabestår enligt 1 kap. 11 § skollagen (1985:1100) av såväl detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom som det offentligaskolväsendet för vuxna. I det senare ingår komvux,vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux) ochsvenskundervisningen för invandrare (sfi). Fältorganisationenvid består av konsulenter för olika åldersgrupper och slagav handikapp. Bl.a. finns inom 9,5 tjänster som konsulentför vuxna dövblinda. Dessa konsulenter arbetar tillsammans medkommuner och landsting och arrangerar utbildning för dövblindai samverkan med studieförbund och folkhögskolor, som formellträknas till folkbildningen och alltså ligger utanför detoffentliga skolväsendet. Inga andra konsulenter vid ärsärskilt inriktade på vuxenutbildningen. Vid kontakter med SIHhar utskottet erfarit att fältorganisationen till heltövervägande delen tas i anspråk för , gymnasieskolanoch särskolan. I mån av efterfrågan och tid bistårkonsulenterna också komvux och -- i större omfattning --folkhögskolor.Kommunerna är hänvisade till att själva finansiera detpedagogiska stöd som kan behövas för vuxna med funktionshindersom vill studera i komvux. För samordnade regionala insatserför elever med funktionshinder i , gymnasieskolanoch särskolan kan kommunerna söka statsbidrag ur anslaget underåttonde huvudtiteln . Särskilda insatser på skolområdet, somfördelas av . Detta statsbidrag avser dock intevuxenutbildningen.Till skillnad från vad som gäller för ochgymnasieskolan är kommunen inte skyldig att hålla eleverna ikomvux med läromedel, skrivmateriel, verktyg och liknande.Kommunen kan enligt 11 kap. 5 § skollagen (1985:1100) beslutaatt sådana hjälpmedel skall bekostas av eleverna själva.Läromedel för elever med funktionshinder utvecklas ochproduceras vid fyra enheter inom , för elever med synskada,utvecklingsstörning, hörselskada eller dövhet resp.rörelsehinder. Verksamheten finansieras under åttondehuvudtiteln från reservationsanslaget A 3. Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp. översätter efter beställning från kommunerna trycktaläromedel till punktskrift eller kassettboksform. Enhetenprioriterar gravt synskadade elever i ochgymnasieskolan. /93 mottog enheten beställningarpå punktskriftsöversättningar för 11 elever i /94 var motsvarande antal högre, nämligen 14elever, medan antalet översättningar och därmed kostnaden varpåtagligt lägre än föregående år. Enligt uppgift från ärförutsättningen för att en elev i komvux skall få alllitteratur han eller hon behöver på punktskrift i de flestafall att han eller hon får utbildningsbidrag frånlänsarbetsnämnden, vilket även finansierar framställningen avpunktskriftsböcker. Det händer att kommuner i andra fall avekonomiska skäl begränsar antalet läromedel som översätts tillpunktskrift, vilket då sker på kommunens bekostnad. Att elevensjälv bekostar översättningen förekommer enligt inte. Under1993/94 framställde enheten också kassettböcker för 15 elever ikomvux. i framställer punktskriftsböckeroch kassettböcker på beställning även från folkhögskolor ochAMU-enheter.Statens skolor för vuxnaVid Statens skola för vuxna i (SSVH) bedrivsundervisning i teckenspråk som C-språk (nybörjarspråk pågymnasienivå) dels för hörande, dels för hörselskadade ochvuxendöva. Med vuxendöva avses personer som varit hörande ochlärt sig tala, men senare i livet drabbats av sådanhörselnedsättning att de kan uppfatta andras talannat än genom läppavläsning. SSVH ger också undervisning iteckenspråk för vuxna barndomsdöva, motsvarande den som finnsvid Riksgymnasiet för döva i . De nu nämndautbildningarna utgör gymnasial vuxenutbildning och finansierasunder åttonde huvudtiteln av anslaget A 12. Statens skola förvuxna i . Ur nämnda anslag kan efter beslut av skolansstyrelse i varje särskilt fall även kostnader för stödåtgärder-- dock inte tekniska hjälpmedel -- för hörselskadade,synskadade eller rörelsehindrade elever vid SSVH ersättas.Ett särskilt kommunikationssätt för vuxendöva, TSS (Teckensom stöd), har utvecklats i ett projekt vid SSVH, medfinansiering från Allmänna arvsfonden. Förnärvarande anordnar SSVH på uppdrag av folkhögskolakurser i TSS för vuxna. Verksamheten finansieras med medel tilldelar frånanslaget B 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen.Även Statens skola för vuxna i (SSVN) kan ur sittanslag (A 13) ersätta kostnader för stödåtgärder, dock intetekniska hjälpmedel, för hörselskadade, synskadade ellerrörelsehindrade elever vid skolan. Vid SSVN bedriver drygt tvåtredjedelar av eleverna brevdistansstudier.Statlig högskoleutbildningGenom föreskrift i regleringsbrev är de statligauniversiteten och högskolorna ålagda att vid behov avsättaminst av sina anslag till grundläggandehögskoleutbildning för stöd till studenter med funktionshinder.Kostnader som överstiger detta belopp kan täckas av medel somdisponeras av . Sistnämnda medel /95 till . Innevarande budgetårhar en anslagsteknisk förändring skett, varigenom medel förlokalkostnader har lagts in i anslagen till bl.a. grundläggandehögskoleutbildning, vilka således ökats. Avsättningen av 0,15 %svarar därmed nu mot ett högre belopp än föregående budgetår,också i de fall då utbildningsvolymen inte har ökats.Vid universitet har en tjänsteman till uppgift attnationellt samordna insatserna för funktionshindrade studenter.I detta syfte har en nationell referensgrupp bildats meddeltagande från samtliga universitet samt högskolorna i Örebrooch . Lärosätena ansvarar själva för hur begreppetfunktionshinder skall avgränsas vid tillämpning av ovan nämndaåliggande. har rektor fastställt attmed begreppet handikapp (som används som synonym tillfunktionshinder) avses en permanent eller långvarig somatiskfunktionsnedsättning. Med handikapp jämställs ävendokumenterade läs- och skrivsvårigheter. Utskottet har erfaritatt flertalet övriga lärosäten använder samma eller snarlikadefinitioner.De stödåtgärder som kan bli aktuella är t.ex.anteckningshjälp, lektörshjälp, teckenspråkstolkning, assistansvid förflyttning inom lärosätet, stödundervisning eller vissatekniska hjälpmedel. Av den nationella samordnaren vidStockholms universitet har utskottet beträffande budgetåret1993/94 inhämtat följande. /94 fick vid statligauniversitet och högskolor 324 studenter med funktionshinderstöd med användning av de särskilt avsatta medlen. Kostnadernaför stödåtgärderna varierar mycket kraftigt mellan olikafunktionshinder och olika utbildningar. De särskilt -- inomresp. lärosäte och på riksnivå -- avsatta medlen täckte 97,8 %av de faktiska kostnaderna för de lärosäten som gjortstödinsatser. och högskolor med fastaforskningsresurser samt ungefär hälften av de mindre ochmedelstora högskolorna hade /94 kostnader förstöd åt funktionshindrade studenter. Sådana kostnader förekomockså vid två av de konstnärliga högskolorna.En pilotstudie igångsattes under förra budgetåret av dennationella samordnaren i syfte att undersöka funktionshindradestudenters studiesituation vid universitet och högskolor iSverige. Studien, som har formen av en enkät till de berördastudenterna, kommer att redovisas senare under hösten 1994.Jämförelse mellan olika utbildningsanordnareSom framgått av det föregående finns inga särskildastatsbidrag som kommuner kan erhålla för stödinsatser åtfunktionshindrade i komvux. Detta skiljer komvux på ettpåtagligt sätt från folkhögskolan. Det finns för kommunen intenågot ekonomiskt incitament att anstränga sig för att rekryterafunktionshindrade till komvux och ge dem pedagogiskt stöd. Degrundläggande förutsättningarna för folkbildningen i form avstudieförbund och folkhögskolor är helt andra än för komvux.Folkbildningen bedrivs av frivilliga sammanslutningar med stödav det allmänna. och folkhögskolor väljer självaom de vill göra insatser för funktionshindrade. För attstimulera dem därtill ställer staten vissa särskildastatsbidrag (under anslag som tillhör kulturutskottetsberedningsområde) till förfogande. Komvux däremot är ettåliggande för kommunerna enligt skollagen och finansieras påsamma sätt som övrig skolverksamhet, dvs. medkommunalskatt och det statliga utjämningsbidraget tillkommunerna. Verksamheten i komvux regleras i läroplanen, därdet -- som anförts ovan -- bl.a. sägs att skolan har ettsärskilt ansvar för elever med funktionshinder.Utskottet noterar att statsbidrag till vårdartjänst, somanvisas under femte huvudtiteln, kan utgå för studerande ifolkhögskolor, universitet och högskolor och andraeftergymnasiala studier, däremot inte för studerande i komvuxeller SSV.Från den funktionshindrade vuxnes synpunkt kan komvux ochfolkbildningen i vissa fall utgöra alternativ till varandra närdet gäller att nå ett visst utbildningsmål.I den statliga högskoleutbildningen sker en viss utjämning avkostnaderna för stöd till funktionshindrade studenter genom demedel som fördelas av . Någon liknandekostnadsutjämning mellan kommuner finns inte när det gällerfunktionshindrade i komvux.Utskottets bedömningAnsvaret för specialpedagogiskt stöd till kommunerna liggerhos . Utskottet, som noterar att fältorganisationenskonsulenter i mån av efterfrågan och tid även bistår denkommunala vuxenutbildningen, utgår därför ifrån att myndigheteni sin bedömning av stödbehoven inkluderar funktionshindradevuxenstuderande.Den 8 september 1994 beslutade den dåvarande regeringen omdirektiv till en parlamentarisk kommitté med uppdrag att draupp riktlinjer för en fortsatt reformering avstudiestödssystemet. I direktiven (dir. 1994:93) sägs bl.a. attkommittén bör analysera förhållandet mellan studiestödet ocholika former av stöd till funktionshindrade. harännu inte hunnit tillkallas. Mot bakgrund av de förhållandensom beskrivits i det föregående anser utbildningsutskottet attriksdagen bör kunna utgå från att en kommitté kommer atttillsättas med uppgift att bl.a. utreda den nu berörda frågan.Utbildningsutskottet anser att regeringens beredning av fråganinte bör föregripas och att motion 1993/94:So250 därför böravstyrkas.Stockholm den 25 oktober 1994På utbildningsutskottets vägnarBerit LöfstedtI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () ochBjörn ().