bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Medutgångspunkt i denna bedömning föreslås därför i sammaproposition att tullens befogenheter vid inre gräns när detgäller att utföra "stickprovskontroll" för att hindra olagainförsel av narkotika, vapen m.m. tills vidare behålls (s.110--112). Propositionen är under beredning iskatteutskottet med inriktning på att ett beslut skall fattas ikammaren före juluppehållet.Till det sagda vill utskottet tillägga att utskottetförutsätter att regeringen även i fortsättningen högtprioriterar ansträngningarna att hålla fritt frånnarkotika och aktivt medverkar till narkotikabekämpningen inomEU med utnyttjande av de nya möjligheter och metoder sommedlemskapet ger. I detta sammanhang vill utskottet erinra omatt enligt i dess lydelse enligtMaastrichtfördraget gäller att gemenskapen särskilt skallinrikta sina insatser på ett förebyggande arbete vad gäller destora folksjukdomarna, inklusive narkotikamissbruket. Med hänsynhärtill och till att förslaget i den ovan angivna propositionenenligt utskottets uppfattning bör tillgodose motionärernasönskemål anser utskottet att det inte finns anledning att vidtanågon åtgärd med anledning av de aktuella motionsyrkandena.AlkoholI motion UU15 (v) uttrycks farhågor för att minskadealkoholskatter och ökad gränshandel vid ett svensktEU-medlemskap kommer att förorsaka allvarliga alkoholproblem ilandet. Motionärerna begär därför i yrkande 11 bl.a. etttillkännagivande om att avslutadearbete skall ligga till grund för EG-politik på dettaområde. I motion UU6 (kds) krävs ett uttalande om atthälsoaspekterna bör väga tyngre än frihandelsaspekterna när detgäller alkohol.Utskottet vill erinra om att utskottet tidigare i samband medett ställningstagande till den västeuropeiskaintegrationsprocessen understrukit att målet för ett svensktdeltagande bör vara att de sociala och hälsomässiga strävandenainom den svenska politiken inte får försvagas. Denna inställningligger enligt utskottets uppfattning väl i linje med deklausuler i som bl.a. stipulerar att skyddetför folkhälsan skall ingå som en del i gemenskapens verksamhetoch att unionen skall bidra till att säkerställa en höghälsoskyddsnivå för människor genom att främja samarbetet mellanmedlemsländerna och vid behov stödja deras insatser. harockså fått gehör för flera alkoholpolitiskt motiverade kravunder förhandlingarna, bl.a. ett bibehållande av Systembolagetsdetaljhandelsmonopol och under en övergångstid avsevärt merabegränsade regler om skattefri införsel av alkoholdrycker än EUi övrigt. Medan reglerna för EU i övrigt gör det möjligt attprivat införa sprit, vin och öl utanatt betala skatt i införsellandet om varorna inköpts beskattadei ett annat EU-land har fått rätt att begränsa dessakvantiteter till starksprit eller starkvin, 5liter annat vin och öl.I proposition 1994/95:56 föreslås en lagreglering av dennaskattefria privatinförsel från andra EU-länder. I sammaproposition föreslås också en ny lag om alkoholskatt. Trots attprincipen ändras från en progressiv till en proportionellbeskattning med avseende på alkoholinnehållet i drycken innebärden nya lagen inte några mera väsentliga förändringar påskattenivåerna. Propositionen är under beredningi skatteutskottet och ett beslut i kammaren beräknas fattas förejuluppehållet.Av det anförda framgår att motion UU6 i väsentliga avseendenkan anses tillgodosedd genom den särlösning som skall gällaövergångsvis för svensk del i fråga om privatinförsel avalkoholdrycker. Vad gäller motion UU15 delar utskottetmotionärernas uppfattning att regeringen även i fortsättningenbör bedriva en alkoholpolitik som syftar till att minskaalkoholskadorna i samhället, också med utnyttjande av andramedel än beskattning och införselrestriktioner. Givetvis börregeringen även verka för att vinna gehör för den svenskaståndpunkten i denna fråga inom EU. Det ankommer inte påskatteutskottet att bedöma vilka alkoholpreventiva åtgärder sombör komma i fråga vid sidan av beskattning ochinförselrestriktioner, men utskottet utgår ifrån att regeringenvägleds av de angivna principerna i sitt fortsattahandlande. Med det anförda avstyrker utskottet båda de nuberörda motionerna i aktuella delar.Indirekta skatterI fråga om de indirekta skatterna har inga motioner väckts.Eftersom detta område av beskattningen berörs ganska mycket avEU-avtalet och kräver relativt omfattande lagstiftningsåtgärdervill utskottet som en komplettering till de uppgifter som lämnasi propositionen erinra om att avtalet innebär att ilikhet med andra medlemsländer måste följa EG-direktiven om momsoch punktskatter. I dessa direktiv reglerasbeskattningsförfarandet samt skattebaser och skattesatser.Sverige har redan vidtagit viktiga anpassningsåtgärder på dessaområden men ytterligare arbete återstår för att harmoniseringenskall vara färdig . På en hel del punkter hardock utverkat undantag och särlösningar under enövergångstid. De områden som kräver ytterligarelagstiftningsåtgärder är momsen, tobaksskatten,alkoholskatten, energiskatten och bilaccisen. Propositioner påsamtliga dessa områden har inkommit och behandlas för närvarandei skatteutskottet.Särskilt yttrandeAlkoholPer () och () anför följande:I syfte att uppnå WHO:s målsättning om en reduceradalkoholkonsumtion fram har ochmånga av övriga länder infört olika restriktioner på detalkoholpolitiska området. Vid medlemskapsförhandlingarmed EU har överenskommits om volymbegränsningar i gränshandelnmellan och övriga medlemsländer. En avvägning har gjortsdär hälsoaspekten har fått väga tyngre än frihandelsaspekten.Övergångsbestämmelserna kan komma att omprövas 1996. Av dennaanledning är det angeläget att redan nu uttala sin hållning ivad avser prioriteringen mellan hälsoaspekterna ochalkoholvarors fria rörlighet. Vi förutsätter att regeringenshandlande på detta område även i fortsättningen kommer att byggapå synsättet att hälsoaspekterna bör väga tyngre änfrihandelsaspekterna när det gäller alkoholprodukter, inom ramenför svensk alkoholpolitik.Stockholm den 22 november 1994På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), RolfKenneryd (c), (), (), UllaRudin (s), (), (), HolgerGustafsson (kds), (), ()och Per ().Justitieutskottets yttrande1994/95:JuU1ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetInledningProposition 1994/95:19 om medlemskap i har hänvisats till såvitt avseryrkandena 2, 3 och 4 och i övrigt till utrikesutskottet.Utrikesutskottet har berett samtliga övriga utskott tillfälleatt yttra sig över propositionen och de motioner som väckts medanledning av propositionen i den mån de berör resp. utskottsberedningsområde.Med anledning av propositionen har väckts motionerna1994/95:U2--U24.Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet.UtskottetInledningSveriges förhandlingar om medlemskap i unionen (EU)avslutades . Förhandlingarna resulterade i ettanslutningsfördrag mellan EU:s medlemsländer och de ansökandeländerna , , och . Fördraget ochslutakten undertecknades . I en folkomröstningden har svenska folket tagit ställning för attSverige skall inträda som medlem i unionen.I propositionen föreslås bl.a. att godkänneranslutningsfördraget samt slutakten till fördraget.Yttrandets omfattningDe frågor som aktualiseras i ärendet och som ligger inomjustitieutskottets beredningsområde gäller i första hand densvenska narkotikapolitiken i ett EU-perspektiv och skapandet avs.k. kompensatoriska åtgärder inför slopandet av den inregränskontrollen inom unionen. Utskottet begränsar sitt yttrandetill sådana frågor och behandlar således motionerna U5 yrkande1, U12 yrkande 1, U15 yrkande 11 delvis och U16 yrkande 2.Legalisering av narkotika m.m.BakgrundTillgången på narkotika i världen är mycket stor. Produktionenav illegal narkotika ökar, som den illegala handelnmed narkotika blir alltmer välorganiserad och svårare attbekämpa. De politiska och ekonomiska förändringarna i Öst- ochCentraleuropa har ökat riskerna för att narkotika skall spridassåväl inom regionen som till andra länder. Många känner ocksåoro för att slopandet av de inre gränskontrollerna inom EU skallleda till en ökad tillgång på narkotika. I finns gruppersom propagerar för en liberalisering av narkotikakontrollen.Vissa förespråkar till och med en legalisering av i första handcannabis. Det är dock inte fråga om en politik som är förankradpå regeringsnivå i något europeiskt land. Inte heller inom EUfinns det gehör för en sådan politik; tvärtom tar EU somorganisation absolut avstånd från kraven på legalisering (prop.1993/94:100 bil. 6 s. 155).MotionernaI motion U5 yrkande 1 (kds) begärs ett tillkännagivande om attSverige inom EU aktivt bör verka för att stävjalegaliseringstendenserna av droger i . I motion U16yrkande 2 (s) begärs bl.a. ett tillkännagivande om att Sverigesrestriktiva narkotikapolitik bör fullföljas vid ett medlemskap iEU.Svensk narkotikapolitik m.m.Från svensk sida har kampen mot narkotikabrottsligheten settssom en av de viktigaste kriminalpolitiska uppgifterna, och 1984års narkotikapolitiska beslut (prop. 1984/85:19 och 46, JuU12,SoU8, SkU9 och UbU7) utgör grunden för en samordnad ochintensifierad narkotikapolitik. Den vägledande principen för densvenska narkotikapolitiken är att samhällets samlade insatserskall ge ett tydligt och entydigt budskap om att allicke-medicinsk användning av narkotika är oacceptabel. Målet äratt skapa ett narkotikafritt samhälle där annat bruk avnarkotikan än det som är medicinskt motiverat inte förekommer.Den svenska narkotikapolitiken bygger på ett nära samspel mellanförebyggande åtgärder, kontrollpolitik samt behandling ochrehabilitering av narkotikamissbrukare. Insatser mot narkotikaär högt prioriterade inom polisen, tullen, åklagarväsendet,kriminalvården, , skolan och olikafritidsverksamheter.När det gäller inriktningen av polisverksamheten mot olikaslag av brottslighet anförde justitieministern i åretsbudgetproposition bl.a. att särskildasatsningar borde göras mot narkotikabrott. ochriksdagen instämde i justitieministerns uttalande (prop.1993/94:100 bil. 3, JuU19 s. 14, rskr. I sammanhanget böranmärkas att den svenska straffrättsliga synen på narkotikabrottär sträng. T.ex. leder också små innehav av cannabis tilllagföring och straff, och allvarliga narkotikabrott medförregelmässigt långa fängelsepåföljder.På senare tid har också antagits lagstiftning som visar attSverige vidmakthåller sin restriktiva hållning när det gällernarkotikabrottsligheten.Riksdagen beslutade således att anta en lag(1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, som bygger på ettEU-direktiv (prop. 1992/93:207, JuU37, rskr. Lagen träddei kraft . Åtgärder mot penningtvätt är avstrategisk betydelse vid bekämpning av organiseradnarkotikabrottslighet.Genom ett riksdagsbeslut samma vår (prop. 1992/93:142, JuU17,rskr. 221) skärptes också straffskalan vid ringa narkotikabrotti syfte att tydligare markera att narkotikamissbruk inteaccepteras i vårt samhälle. Fängelse fördes in i straffskalanför ringa fall av eget bruk av narkotika. Detta innebär att detnumera är möjligt att ta urinprov för att kontrollera misstänktnarkotikabruk och att den som använt narkotika kan dömas till enpåföljd som innefattar behandling av missbruket.Sverige deltar , som framgår av åretsbudgetproposition (1993/94:100 bil. 6 s. 156 f), mycket aktivt idet internationella samarbetet mot narkotikahandeln m.m. inom FNoch och hör till de länder som ger de störstafrivilliga bidragen till FN:s arbete mot narkotika.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen behandlade motioner vari bl.a. begärdestillkännagivanden om aktiva insatser mot legalisering avnarkotika både i och utomlands. I sitt betänkandeuttalade socialutskottet att insatserna för att bekämpanarkotikabrottslighet och drogmissbruk måste intensifieras ochges högsta prioritet. konstaterade attomfattande insatser görs eller förbereds på detta område och attSverige också deltar mycket aktivt i det internationellasamarbetet mot narkotika. Enligt socialutskottets mening ärSveriges deltagande i det internationella samarbetet mycketbetydelsefullt inte minst för att i dessa sammanhang bestämtmarkera vårt avståndstagande från de krav på legalisering avvissa narkotiska preparat och liberalisering avnarkotikakontrollen som ställts i flera västeuropeiska länder.Utskottet ansåg dock att något ytterligare initiativ frånriksdagens sida inte behövdes i anledning av motionerna.Riksdagen följde utskottet (1993/94:SoU31, rskr. 106).PropositionenI propositionen redovisas (s. 211) att unionens medlemsländerunder samarbetat för att bekämpa narkotikamissbruk ochnarkotikabrottslighet, och den första europeiska planen förbekämpning av narkotika godkändes i december 1990.Narkotikaproblemet ses som ett globalt problem som kräversamarbete över nations- och sektorsgränser. Det anses att såvälkontrollåtgärder som åtgärder för att minska efterfrågan behövsför att komma till rätta med problemen. Kommissionen har nyligenpresenterat ett förslag till ny handlingsplan omfattandeefterfrågedämpande åtgärder, insatser för att bekämpa illegalhandel samt insatser på internationell nivå.Samarbetet mellan medlemsländerna har sketthuvudsakligen utanför det formella samarbetet inom gemenskapen.Genom unionsfördraget tas bekämpningen av narkotikamissbruk uppsom en fråga av gemensamt intresse. Narkotikafrågorna täcks nuin i samtliga tre pelare; hälsofrågorna iförsta pelaren (artikel 129), internationella aspekter i denandra och övervakning/kontroll i den tredje pelaren. Förslagettill en ny europeisk plan för bekämpning av narkotika äranpassad till dessa strukturer och de utökade möjligheterna tillsamarbete som de ger.Regeringen understryker att har en framgångsrik ochkonsekvent genomförd narkotikapolitik med en bred politisk ochfolklig förankring. Stora insatser har gjorts för att utvecklasåväl narkotikakontrollen som förebyggande insatser och vård ochbehandling. Som ett resultat av denna politik har i internationell jämförelse, relativt god narkotikasituation.Det finns därför, enligt regeringens uppfattning, inte någraskäl att förändra den svenska narkotikapolitiken vid ettmedlemskap.Utskottets övervägandenJustitieutskottet vill i anledning av motionerna U5 och U16anföra följande. I har lagtsfast en narkotikapolitik där narkotikahotet mötts med offensivainsatser från kommuner, myndigheter och organisationer. Genom enkonsekvent politik inriktad på att minska tillgången pånarkotika och dämpa efterfrågan ligger detexperimentella bruket av narkotika och nyrekryteringen tilltungt narkotikamissbruk på en internationellt sett låg nivå ivårt land. Det finns enligt utskottets mening inte några skälatt ändra grunderna för denna politik vid ett medlemskap.Tvärtom bör , i enlighet med vad som framförs ipropositionen, vidmakthålla sin restriktiva narkotikapolitik.Utskottet utgår för sin del från att inom EU kommer attfortsätta att föra samma narkotikapolitik som och bl.a.förespråka ett utnyttjande av de kriminalpolitiska medel somstår till buds i kampen mot narkotikan. Mot den bakgrunden ärdet också närmast självklart att tar avstånd och inom EUkraftfullt motarbetar de legaliseringstankar m.m. avseendenarkotika som finns i . Några riksdagsuttalanden medanledning av motionerna U5 och U16 i nu behandlade delar behövsinte.Inre och yttre gränskontroll inom unionenInledningDen fria rörligheten för personer enligt artikel 7a iRomfördraget är en av EG:s grundläggande friheter vid sidan avfri rörlighet för varor, tjänster och kapital. Dessa friheterutgör tillsammans grundpelarna för den inre marknaden.Rörligheten över inre gränser förutsätter i princip attkontrollerna där försvinner. En viss möjlighet finns dock enligtRomfördraget att behålla restriktioner i fråga om rörlighet överinre gränser med hänsyn bl.a. till skyddet för liv och har uttalat att slopandet av de inregränserna inte får ske på bekostnad av människors säkerhet, utanatt säkerheten tvärtom kommer att kunna värnas på etteffektivare sätt genom ett systematiskt samarbetemellan medlemsländerna. Man har därför förutsatt attkompensatoriska åtgärder av olika slag skall införas för attväga upp det bortfall i fråga om kontroll som den friarörligheten innebär.Kompensatoriska åtgärder faller i huvudsak utanför EG-rättenoch regleras genom särskilda konventioner eller andra former avmellanstatligt samarbete. I enlighet med artikel K1 (p. 4, 8 och9) i kommer åtgärder således att vidtas föratt förhindra att den fria rörligheten inom den inre marknadenutnyttjas för narkotikasmuggling eller annan internationellbrottslighet. Hit hör åtgärder som exempelvis ett ökat tull- ochpolissamarbete och en utveckling av teknik och arbetsmetoder hosberörda myndigheter med bl.a. Europols särskildanarkotikaunderrättelseenhet och tullens utökade samarbete inomramen för (). Till dekompensatoriska åtgärderna hör också den skärpning av kontrollenvid de yttre gränserna som skall genomföras och som regleras iden yttre gränskontrollkonventionen.MotionernaI motion U12 yrkande 1 (s) begärs ett tillkännagivande om attett förstärkt narkotikaskydd blir följden av ett svensktEU-medlemskap genom de kompensatoriska åtgärderna. I motion U16yrkande 2 (s) begärs bl.a. att den inre gränskontrollen avpersoner inte avvecklas förrän kompensatoriska åtgärder harinförts och utvecklats tillfredsställande både i ochandra medlemsländer. I motion U15 yrkande 11 (v) förespråkas enbibehållen inre gränskontroll.Nuvarande svenska gränskontrollDen nuvarande gränskontrollen för personer regleras genombestämmelser i utlänningslagen (1989:529),utlänningsförordningen (1989:547) och i lagen (1991:572) omsärskild utlänningskontroll. Av betydelse är också den nordiskapasskontrollöverenskommelsen publicerad i kungörelsen (1958:122)angående tillämpning av en mellan , , ochNorge träffad överenskommelse om upphävande av passkontrollenvid de internordiska gränserna.Polisen svarar för personkontrollen vid gränserna. Tullverketoch kan medverka i kontrollen, varvid dendeltagande personalen har befogenhet som polismän. Kontrollenavser i första hand inresa till . Utresekontrolltillämpas numera inte rutinmässigt. Enligtutlänningsförordningen kan dock utresekontroll ske för attförebygga eller beivra brott eller för att upprätthålla allmänordning och säkerhet. I övrigt kan sådan äga rum för attgenomföra den kontroll över utlänningar som föreskrivs iutlänningslagen.Tullen har huvudansvar för kontroll av varor som passerargränsen enligt tullagen (1987:1065) och tullförordningen(1987:1114). Den lagstiftning som främst reglerar tullensverksamhet när det gäller beivrande av brott är lagen (1960:418)om straff för varusmuggling. Polisen och ärenligt tullagen skyldiga att medverka i dennakontrollverksamhet. Någon motsvarande skyldighet för tullen attmedverka i polisens kontroll av personers rörlighet finns inte.Polisen och har samma befogenhet somtullpersonalen då de medverkar i tullkontrollen.Utredningsarbete m.m. om gränskontrollen i anledning avEU-medlemskapGenom beslut bemyndigade regeringen chefenför att tillsätta eninterdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda frågorrörande gränskontroller och gränsformaliteter i ettEG/EU-perspektiv (gränskontrollgruppen). I arbetet deltog såväldepartementet som myndigheter som berörs avgränskontrollfrågorna. Arbetsgruppen har redovisat enslutrapport med förslag till kompensatoriska åtgärder på en radområden. Gränskontrollgruppen har ingående analyseratgränskontrollens funktion och effektivitet. Därvid har gruppenanfört att gränskontrollen vad gäller personer utgör ett filtermot smuggling och mot att personer reser in i landet utantillstånd, men att det är svårt att säkert bedöma kontrollenseffektivitet. Personkontrollen vid landets gränser får enligtgruppen anses ha en begränsad effektivitet som en spärr mot deninternationella kriminaliteten.Mot bakgrund av gränskontrollgruppens förslag beslötregeringen att tillsätta två utredningar inomkommittéväsendet med inriktning på organisationen av den yttregränskontrollen resp. narkotikabekämpningen m.m. i ettEU-perspektiv. uppdrog regeringen åtRikspolisstyrelsen att svara för utvecklingsfrågor i övrigt inompolisen när det gäller internationellt polissamarbete m.m. i ettEU-perspektiv.Yttre gränskontrollutredningen har avlämnat sitt betänkande(SOU 1994:124) Varu- och personkontroll vid EU:s yttre gräns.Betänkandet är föremål för remissbehandling. I betänkandetföreslås att vid EU:s yttre gräns varor och personer skallkontrolleras i princip på samma sätt som sker vid Sverigesgränser . För varor skall tullar och andra skatter elleravgifter fastställas, och det skall kontrolleras att in- ellerutförselförbud inte råder. Personkontrollen skall säkerställaatt medborgare i stater utanför EU har erforderligaidentitetshandlingar och de tillstånd som krävs för inresa. Detanförs att krav på utresekontroll sannolikt kommer att gälla vidde yttre gränserna, vilket inte är obligatoriskt i idag.EU-gränskontrollutredningen har i sitt betänkande (SOU1994:131) Skyddet vid den inre gränsen lämnat ett förslag tillny lagstiftning om kontroll vid den inre gränsen. Betänkandetinnehåller bl.a. förslag om att också som EU-medlemskall behålla införselförbud i fråga om vissa varor. Iförslaget, som bl.a. innebär att varusmugglingslagen inte skallgälla för varor som införs från eller utförs till ett annatEU-land, föreslås en ny lag om straff för olovlig införsel ellerutförsel över EU-gräns. De varor som där upptas är bl.a.narkotika, injektionssprutor och kanyler, dopningsmedel, vapenoch ammunition, springstiletter och andra s.k.gatustridsvapen, krigsmateriel m.m. Lagen innehåller, förutomstraffbestämmelser, regler om olika slag av ingripanden pågrundval av brottsmisstanke. Det föreslås också liknande reglernär det gäller införsel av spritdrycker, vin och starköl samttobaksvaror för privat bruk. Enligt utredningens förslag skalltullens möjligheter att göra helt slumpmässiga kontrollerupphöra vid ett svenskt medlemskap i . I stället skall tullenha befogenhet att ingripa redan vid en låg grad av misstanke omolaga införsel. Detta, i kombination med förbättradearbetsmetoder och ett fördjupat internationellt samarbete, skallenligt utredningen ge ett lika gott, eller bättre, skydd somdagens system. Den föreslagna lagen innehåller således ingenmotsvarighet till reglerna om "stickprovskontroll" i nuvarande63 § tullagen. Det nya kontrollsystemet bygger också på atttullen får tillgång till vissa uppgifter ur transportföretagensbokningsregister och att nya arbetsmetoder utvecklas förkontroll vid den inre gränsen. Inom pågår förnärvarande beredning av utredningens förslag.I proposition 1994/95:34, Den svenska tullagstiftningen vidett EU-medlemskap, föreslås bl.a. en ny lagstiftning som skallgälla i förhållande till icke medlemsländer. I förslagetföreslås vidare att den nuvarande tullagen upphävs.Propositionen innehåller i övergångsbestämmelserna tillförslaget om ny tullag förslag till bestämmelser som innebär atttullens nuvarande befogenheter att utföra kontroller vid inregräns, inkl. stickprovskontroller, behålls tills vidare, iavvaktan på att ett nytt kontrollsystem införs. Bestämmelsernagäller narkotika, injektionssprutor och kanyler, dopningsmedel,vapen, springstiletter och vissa gatustridsvapen, krigsmateriel,spritdrycker, vin och starköl m.m. I propositionen anförs bl.a.(prop. 1994/95:34 s. 111) att ett nytt kontrollsystem vid inregräns inte kan vara på plats till . I avvaktanpå ett nytt kontrollsystem bör därför tillses att nuvarandekontrollmöjligheter inte försämras. Tullens nuvarandekontrollbefogenheter bör därför behållas i den utsträckning deinte strider mot . Varusmugglingslagen skallsåledes tills vidare fortsätta att gälla också i fråga om deninre gränsen. Den kan därmed tillämpas i fråga om narkotika,vapen och andra varor beträffande vilka bör behålla in-eller utförselrestriktioner också som EU-medlem. Också bl.a.reglerna om tullkontroll utan åberopande av misstanke, dvs. "stickprovskontroll", bör enligt propositionen behållas tillsvidare.