bet · GH01AU16 · 1994-03-24 00:00:00 — 13börjar med "Utskottet saknar" och slutar med "berördamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Konsekvenserna av förslaget att göra 39 § LAS tillämplig pådet statliga området har inte analyserats i förarbetena, vilkethade varit önskvärt.Utskottet ifrågasätter liksom Socialdemokraterna i sin motionA38 hur en möjlighet för en statlig arbetsgivare att interespektera en domstols dom kan stå i överensstämmelse medregeringsformens grundläggande bestämmelser om normmässighet iförvaltningen.Som framhålls i motionen finns det med den föreslagnanyordningen en risk att anställda som utnyttjat singrundlagsfästa yttrandefrihet förlorar sin anställning.Arbetsgivaren kan göra sig av med arbetstagaren genom attförklara att han oavsett domstols dom inte ämnar återta denanställde.Till detta kommer att den genomfördauppmjukningen av den s.k. månadsregeln i LAS generellt settminskat behovet av en regel som gör det möjligt att upplösaanställningsförhållandet.På anförda grunder anser utskottet, med tillstyrkan av motionA38 i motsvarande del, att förslaget till ny bör tillförasen regel av innebörd att 39 § LAS inte är tillämplig i fråga omarbetstagare som omfattas av . Förslag om detta läggs fram iutskottets hemställan. Utskottets ställningstagande innebär attmotion A37 får anses tillgodosedd i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande tillämpningen av 39 § LASatt med bifall till motion 1993/94:A38 yrkande 1 ochmed anledning av motion 1993/94:A37 yrkande 6 beslutar att 42 §i det genom propositionen framlagda förslaget till lag omoffentlig anställning skall tillföras ett nytt stycke avföljande lydelse:"Föreskrifterna i 39 § lagen (1982:80) om anställningsskydd,att arbetsgivare skall ha rätt att vägra rätta sig efter en dom,varigenom en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning ellerett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsadanställning skall gälla tills vidare, skall inte tillämpas förarbetstagare för vilken föreskrifter enligt denna lag gäller.",4. Disciplinansvar (mom. 5), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Som utskottet" och slutar med "motsvarande delar"bort ha följande lydelse:Ett beslut om disciplinpåföljd innebär vanligen, som framhållsi Socialdemokraternas motion A38, en mycket stark påfrestningför den berörde arbetstagaren. Om disciplinansvaret ärkollektivavtalsreglerat kan arbetsgivaren bli skadeståndsskyldigom han ålägger arbetstagaren en felaktig disciplinpåföljd.Regeringen har i propositionen inte lagt fram någon bärandemotivering till att en felaktig disciplinpåföljd inte skallkunna föranleda skadeståndsansvar. Till det kommer att denallmänna ambitionen ju är att åstadkomma så likartade regler sommöjligt mellan arbetsmarknadens sektorer. Därför bör en rätttill skadestånd vid s.k. materiella fel införas i lagen. Förslagom detta läggs fram i utskottets hemställan.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A38 imotsvarande del. Motion A37, även den i motsvarande del, fåranses tillgodosedd med ställningstagandet.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande disciplinansvaratt med bifall till motion 1993/94:A38 yrkande 3 ochmed anledning av motion 1993/94:A37 yrkande 4 beslutar att i 20§ i det genom propositionen framlagda förslaget till lag omoffentlig anställning orden "bryter mot 17--19 §§" ersätts med"bryter mot 14--19 §§",5. Återanställningsrätten (mom. 8), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet kan" och slutar med "motsvarande delar"bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att det finns skäl att behålla densärreglering som innebär att en förbigångenåteranställningsberättigad på den statliga sektorn inte kan fåskadestånd. Som framhålls i Socialdemokraternas motion A38skulle en reglering liknande den på jämställdhetsområdet varamöjlig. I ett skadeståndsmål är rättssäkerheten större genom detmuntliga förfarandet och möjligheten att förebringa bevisning.I enlighet med Socialdemokraternas förslag anser utskottet attlagen om rättegången i arbetstvister bör kompletteras med enregel som gör en domstol i arbetstvist behörig att i mål omföreträdesrätt till ny anställning vid tillsättning av tjänst pådet statliga området avgöra frågan om skadestånd för brott motLAS. Regeringen bör återkomma med lagförslag i enlighetmed detta.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A38 i denberörda delen. Även motion A37 får därmed anses tillgodosedd imotsvarande del.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande återanställningsrättenatt med anledning av motion 1993/94:A37 yrkande 8och 1993/94:A38 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Periodiska hälsoundersökningar (mom. 9), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet kan konstatera" och på s. 20 slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse:För utskottet står det klart att periodiskaläkarundersökningar är befogade för vissa grupper anställda --personal i s.k. säkerhetstjänst. I de fallen får en inskränkningav skyddet i regeringsformen anses både skälig och berättigad.Som framhålls i Socialdemokraternas motion A38 finns redan denerforderliga speciallagstiftningen för dessa kategorier. Någranackdelar med den nuvarande ordningen redovisas inte.För utskottet förefaller därför den nu föreslagna mycketingripande lagstiftningen inte motiverad. Den öppnar möjlighetatt använda läkarundersökning, även sådan som rör den psykiskahälsan, i ovidkommande syften. Dessutom innebär den attriksdagen delegerar till regeringen ellerkollektivavtalsparterna att utforma den närmare regleringen avhur den tvångsvisa läkarundersökningen skall genomföras och ivilka fall den får ske.Sammanfattningsvis är det utskottets mening att regleringeninte är nödvändig för att uppnå syftet med bestämmelsen.Regeringens förslag bör därför avslås av riksdagen.Utskottets ståndpunkt innebär att motionerna A38 (s) och A37(v) tillstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande periodiska hälsoundersökningaratt med bifall till motionerna 1993/94:A37 yrkande 9och 1993/94:A38 yrkande 5 avslår 30 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om offentlig anställning,7. (mom. 10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet vill" och slutar med "av " bortha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att Statens ansvarsnämndbör avskaffas. Det är principiellt felaktigt att politiskttillsatta ledamöter fattar beslut i myndighetens ställe. mening bör en utredning tillsättas för attutarbeta förslag till hur frågor om disciplinansvar, avskedandem.m. lämpligen bör hanteras i fråga om de högstastatstjänstemännen.Det anförda innebär att motionerna 1992/93:A605, 1992/93:Ju649och 1993/94:Ju810 får anses tillgodosedda, i förekommande fall imotsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande Ansvarsnämndenatt med anledning av motionerna 1992/93:A605,1992/93:Ju640 yrkande 2 och 1993/94:Ju810 yrkande 38 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Andra författningars tillämplighet (mom. 11), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Teoretiskt är" och slutar med "behandlademotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Den övergripande ambitionen bakom ändringen av lagstiftningenför statsanställda är att så långt som möjligt skapa likartadeförhållanden mellan anställda på det statliga området och andraanställda. Som framhålls i motion A37 innebär den föreslagnaregeln i 42 § tredje stycket att staten, om förhandlingsvägeninte är framkomlig, ensidigt kan besluta om eller behålla reglersom innebär avvikelser från LAS t.ex. när det gäller möjlighetenatt tidsbegränsa anställningar. En sådan ordning är inte befogadenligt utskottets mening. Propositionen i denna del bör därföravslås av riksdagen.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A37 i denberörda delen.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande andra författningars tillämplighetatt med bifall till motion 1993/94:A37 yrkande 1avslår 42 § tredje stycket i det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om offentlig anställning,9. Författningsreglering övergångsvis (mom. 12), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "En motsvarighet" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Den övergripande ambitionen bakom ändringen av lagstiftningenför statsanställda är att så långt som möjligt skapa likartadeförhållanden mellan anställda på det statliga området och andraanställda. Punkt 4 i övergångsbestämmelserna innebär liksomregeln i 42 § tredje stycket att staten som arbetsgivare gesfavörer som inte tillkommer arbetsgivare på andra delar avarbetsmarknaden. Om kollektivavtalsvägen inte är framkomlig kannämligen staten ensidigt reglera frågor som hör till detavtalsbara området. Enligt utskottets mening finns inget motivför att behålla denna särreglering för staten. Den nuifrågavarande övergångsbestämmelsen bör därför avslås.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A38 i nuberörd del.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande författningsreglering övergångsvisatt med bifall till motion 1993/94:A38 yrkande 2dels avslår punkt 4 i övergångsbestämmelserna till detgenom propositionen framlagda förslaget till lag om offentliganställning,dels beslutar att punkterna 5 och 6 iövergångsbestämmelserna i stället skall betecknas 4 och 5,10. Arbetsrättsliga mål (mom. 19), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet har" och slutar med "behandlade yrkandet"bort ha följande lydelse:Rättsskipningen lyder under de grundläggande principer förstatsskicket som kommer till uttryck i regeringsformensinledande kapitel. Rättsskipningen kan sägas vara ett hjälpmedelför förverkligandet av det demokratiska styrelseskicket. Ettkorporativt statsskick är främmande för grundlagen. mening borde det också vara en främmande tanke attlåta organisationerna representeras i domstol, låt vara attdessa s.k. intresseledamöter formellt inte är företrädare förett partsintresse utan är att betrakta som meddomare. Derasdeltagande i dömandet brukar motiveras bl.a. med atträttsskipningen lättare skall omfattas av parternas förtroende.Det är enligt utskottets mening befogat att ifrågasätta om dettaintresse av acceptans hos parterna är förenligt medregeringsformens krav på normmässighet i dömandet.Det är ofrånkomligt att intresseledamöterna emellanåt -- av ioch för sig naturliga skäl -- måste antas solidarisera sig meddet syfte som organisationen verkar för. Situationen kandessutom i vissa fall vara sådan att alla intresseledamöternahar ett gemensamt intresse som står i strid med den enskildapartens.Utskottet anser därför att det finns skäl att övervägaformerna för ett överförande av arbetsrättsliga mål från AD. Medmotionärernas förslag att föra över mål som rör enskildasförhållanden på arbetsplatsen återges domstolen sin ursprungligaroll, nämligen att tolka kollektivavtal mellan arbetsmarknadensparter. I dessa fall har domstolen mer en skiljenämndsliknandefunktion.Vad utskottet anfört med anledning av den nu behandlademotionen A712 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse:19. beträffande arbetsrättsliga målatt med anledning av motion 1993/94:A712 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag instämmer i den av nyd-ledamoten avgivna reservationen 2samt i de av Socialdemokraterna avgivna reservationerna 3, 4, 5,6, 8 och 9.Vidare instämmer jag i vad som anförts i Vänsterpartietsmotion A37 om de negativa effekter som kan bli följden avförslaget att slopa de särskilda bestämmelserna på det statligaområdet om information om lediga anställningar. Förslagetöppnar vägen för allsköns mygel i samband medpersonalrekrytering, och det leder till att arbetssökande utankontaktnät hos myndigheterna får svårare att hävda sig.Liksom anser jag att regeln om åtalsanmälaninte bör ändras såsom föreslagits i propositionen. Det är oftaomöjligt att bedöma om en påföljd i ett konkret fall kommer attbli fängelse. Skyldigheten att anmäla brott till åtal bör istället knyta an till straffskalan för brottet. Medregeringsförslaget ges dessutom en felaktig signal tillmyndigheterna.En annan stor nackdel med förslaget till ny lag om offentliganställning är att man tar bort möjligheten tillogiltigförklaring på grund av felaktig turordning. Somframförs i motion borde i stället reglerna i LASändras så att det blev möjligt att på hela arbetsmarknadenogiltigförklara en uppsägning på grund av turordningsbrott.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.2, 6 och 7 borde ha hemställt:2. beträffande information om lediga anställningaratt med anledning av motion 1993/94:A37 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. beträffande åtalsanmälanatt med bifall till motion 1993/94:A37 yrkande 5 ochmed avslag på propositionen i motsvarande del beslutar att 22 §i det genom propositionen framlagda förslaget till lag omoffentlig anställning skall ha följande lydelse:"Arbetstagare, som är skäligen misstänkt för sådant itjänsteutövningen begånget brott som avses i 20 kap. 1--3 §§brottsbalken eller annat brott varigenom han har satt åliggandei tjänsteutövningen åsido, skall anmälas till åtal, om förbrottet är föreskrivet fängelse eller det finns anledning antaatt talan om enskilt anspråk kommer att föras.",7. beträffande ogiltigförklaring på grund av felaktigturordningatt med anledning av motion 1993/94:A37 yrkande 7beslutar att 12 § i det genom propositionen framlagda förslagettill lag om offentlig anställning skall tillföras ett andrastycke med följande lydelse:"Uppsägning, som strider mot bestämmelse om turordning, skallpå talan av arbetstagaren förklaras ogiltig. Vid tvist omgiltigheten av uppsägning enligt första stycket tillämpas 34 §andra och tredje styckena, 37 §, 40 § första och tredjestyckena samt 42 § lagen om anställningsskydd. I fråga omavvikelser i kollektivavtal från vad som sägs i 40 § första ochtredje styckena lagen om anställningsskydd tillämpas 2 § tredjestycket samma lag. Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 3Utskottet 5Inledning 5Propositionen i huvuddrag 6Befordringsgrunder, anställningsformer m.m. på detstatliga området 8Information om lediga anställningar 9Bisysslor 11Upplösning av anställningsförhållandet enligt 39 §LAS 12Disciplinansvar 14Skyldigheten att anmäla brott till åtal 15Ogiltigförklaring av uppsägning vidturordningsbrott 16Återanställning 17Periodiska hälsoundersökningar 18Statens ansvarsnämnd 20Tillämpningen av föreskrifter i andra författningar änlagar 21Övergångsbestämmelsen om fortsattförfattningsreglering 22Övriga förslag 23Skriftlighetskrav 23JO:s och JK:s roller 24Konsekvensändringar, lagförslagen i övrigt 24Övriga frågor 25Hemställan 26Reservationer 301. Befordringsgrunder m.m. (mom. 1), (nyd) 302. Bisysslor (mom. 3), (nyd) 303. Tillämpningen av 39 § LAS (mom. 4), (s) 314. Disciplinansvar (mom. 5), (s) 325. Återanställningsrätten (mom. 8), (s) 326. Periodiska hälsoundersökningar (mom. 9), (s) 337. (mom. 10), (nyd) 338. Andra författningars tillämplighet (mom. 11), (s) 349. Författningsreglering övergångsvis (mom. 12), (s) 3410. Arbetsrättsliga mål (mom. 19), (m) 35Meningsyttring av suppleant (mom. 2, 6, 7,) 36Bilaga, propositionens lagförslag38