bet · GH01LU19 · 1994-03-15 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 20 motioner vari begärstillkännagivanden från i olika frågor påfamiljerättens område. Motionerna har väckts år 1994.De frågor som motionärerna tar upp gäller hindersprövning,bodelning vid äktenskapsskillnad, gemensam vårdnad om barn,barns ställning i vårdnads- och umgängesmål,underhållsskyldighet gentemot barn och kostnader för umgänge,verkställighet av vårdnads- och umgängesavgöranden, olovligabortföranden av barn i internationella förhållanden, barns ochmakes rätt till arv, val av boutredningsman samt rätten tillmellannamn.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner. 1993/94:L401 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom slopandet av hindersprövningen.1993/94:L402 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom barns arvsrätt.1993/94:L404 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av reglerna för arvsrätt när det gäller återgång av gåvasom missgynnar den först avlidne makens arvingar.1993/94:L407 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna och en lösning av frågan om resekostnader i samband medumgängesrätt.1993/94:L409 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändring i föräldrabalken.1993/94:L411 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av kompletterande regler för ansökan om verkställighet iumgängesrättsärenden.1993/94:L414 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vem som kan bli boutredningsman.1993/94:L416 av (-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av civilrätten i syfte attstärka familjens rättsliga ställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdering av tidsmässiga insatser kringhem och barn.1993/94:L417 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av lagstiftningen angående utseende avkontaktperson i samband med separations- och umgängesmål.1993/94:L418 av Per Stenmarck och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att barnens rätt till umgänge med bådaföräldrarna tryggas.1993/94:L419 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett förtydligande i lagen om barnens rätt i samhället.1993/94:L420 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett förstärkt skydd motbortrövande av barn.1993/94:L421 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsärkullbarns arvsrätt.1993/94:L423 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av den lagstiftning som reglerar frånskildaföräldrars ekonomiska angelägenheter i samband med vårdnad omgemensamma barn.1993/94:L424 av och (m, -)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förstärkt ekonomisk rätt vidskilsmässa.1993/94:L425 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barns talerätt.1993/94:L426 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnens rätt och möjligheter att umgås medsina föräldrar.1993/94:L427 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående gemensam vårdnad av barn vidskilsmässa.1993/94:L903 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändring i namnlagen.1993/94:So610 av m.fl. (v) vari yrkas8. att hos regeringen begär förslag till utformningav bidrag till umgängesresor,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att öka möjligheterna att utsekontaktman/ombud för barn. Allmän bakgrundDen familjerättsliga lagstiftningen har under de senaste tvåårtiondena varit föremål för en genomgripande omarbetning. Efteren lång rad av delreformer på äktenskapsrättens områdefattade beslut (prop. 1986/87:1, bet.LU18, rskr. 159) om att (GB) skulle ersättasmed en ny balk, (ÄktB). Den nya lagstiftningenträdde i kraft och innebar betydelsfullaförändringar främst i fråga om fördelningen av makars egendomvid äktenskapets upplösning. Ett uttalat syfte medförändringarna var att åstadkomma en högre grad av ekonomiskrättvisa mellan makarna vid äktenskapsskillnad.På grundval av bl.a. de erfarenheter som vunnits sedan ÄktB:sikraftträdande, genomfördes (prop. 1989/90:30, bet.LU11, rskr. 51) vissa ändringar i ÄktB:s regler om bodelning.Ändringarna som trädde i kraft , innebär attmakes rätt till kompensation enligt den s.k. vederlagsregelnvidgats. Regeln ger en make rätt till kompensation vid bodelningdå den ena maken i särskilt angivna fall minskat sittgiftorättsgods. Genom ändringen utvidgades regeln från attursprungligen ha avsett transaktioner före talan omäktenskapsskillnad till att omfatta transaktioner inom entreårstid. Vidare infördes en regel om att rätt tillpensionsförsäkring av sådant slag som normalt skall hållasutanför bodelning kan dras in i bodelningen, om det skulle varaoskäligt att hålla rättigheten utanför.När det gäller rättsförhållandet mellan föräldrar och barnhar utvecklingen präglats bl.a. av strävanden att tillgodosebarnets intressen. Ett viktigt steg i reformarbetet under senaretid togs då fattade beslut om vissaändringar i bl.a. om vårdnad och umgänge (prop.1990/91:8, bet. LU13, rskr. Lagändringarna, som trädde ikraft , syftar särskilt till att underlätta enutveckling mot att föräldrarna i större utsträckning skall taett gemensamt ansvar för barnet och själva komma överens om hurvårdnads- och umgängesfrågorna skall lösas. De nya reglernainnebär att s.k. samarbetsamtal i vårdnads- och umgängestvisterskall erbjudas föräldrar i alla kommuner. Vidare kan domstolen iett mål om vårdnad eller umgänge ta initiativ till attsamarbetsamtal kommer till stånd. Även omgemensam vårdnad har ändrats. Gemensam vårdnad skall numerakomma i fråga inte bara när föräldrarna är ense om det utanockså då ingen av dem utesluter denna vårdnadsform. Reglerna omumgänge har kompletterats med en föreskrift om attvårdnadshavaren skall lämna sådana upplysningar om barnet somkan främja umgänget.Våren 1993 beslutade om vissa lagändringar somgäller olovligt bortförande och andra övergrepp mot barn(prop. 1992/93:139, LU22, rskr. Ändringarna, som gälldebestämmelserna i lagen (1989:14) om erkännande ochverkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och omöverflyttning av barn, syftar till att -- med bibehållandet avskyddet för barnet -- effektivisera förfarandet, när det gällerbarn som olovligen förts till eller kvarhållits i Sverige.Samtidigt infördes i FB en uttrycklig bestämmelse om attdomstolen när den bedömer en umgängesfråga skall beakta riskenför att barnet i samband med utövandet av umgänget utsätts förövergrepp, olovligen bortförs eller kvarhålls eller annars farilla. Lagändringarna trädde i kraft den 1 juni 1993.I samband med beslut om ÄktB gjordes också viktigaändringar i (ÄB). Ändringarna, som trädde ikraft , syftade till att skapa möjligheter förden efterlevande maken att få ärva den avlidne makenskvarlåtenskap och därmed att kunna sitta kvar i orubbat bo. Enmake skall vid den andre makens död därför ta arv framförmakarnas gemensamma bröstarvingar, vilka i stället getts rätttill arv efter den först avlidne maken vid den efterlevandemakens död. Om det finns efterarvingar innehar den efterlevandemaken under sin livstid den arvfallna egendomen med friförfoganderätt. Finns det bröstarvingar efter den avlidne sominte också är den efterlevandes barn, särkullbarn, gällersärskilda regler. Särkullbarn har rätt att få ut sitt arv efteren avliden förälder . Särkullbarn kan dock avstå frånsin rätt till förmån för den avlidnes efterlevande make. Skerett sådant avstående blir särkullbarnen berättigade tillefterarv på samma sätt som makarnas gemensamma bröstarvingar.Ett till familjerätten angränsande rättsområde ärnamnrätten. Gällande bestämmelser om personnamn, varmedavses efternamn, mellannamn och förnamn, finns i namnlagen(1982:670). Lagen trädde i kraft och ersattedå lag i ämnet (prop. 1981/82:156, bet. LU41, rskr.357). Till grund för den nu gällande lagen ligger en strävantill jämställdhet i namnrättsligt hänseende mellan kvinnor ochmän och till lika behandling av barn till föräldrar som är giftamed varandra och barn till ogifta föräldrar. Den nya namnlagenkännetecknas av att den ger betydligt större utrymme än äldrebestämmelser åt den enskilde att själv bestämma vilket namn honeller han vill bära.I budgetpropositionen (prop. 1993/94:100, bilaga 2) lämnas enredogörelse för det pågående lagstiftningsarbetet påfamiljerättens område. Av redogörelsen framgår att merpartenav detta reformarbete rör föräldrarättsliga frågor. Sålunda harregeringen tillkallat en särskild utredare för att utvärdera1991 års reform av om vårdnad och umgänge (dir.1993:120). Uppdraget skall redovisas före utgången av mars 1995.Vidare övervägs inom departementet förslag frånFörmynderskapsutredningen dels om förenklingar i reglerna omförvaltning av omyndiga barns egendom, dels om reglerna föradoption. I övrigt koncentreras reformarbetet på familjerättensområde på den internationellt privaträttsliga regleringen.I detta sammanhang kan också nämnas att regeringen år 1992tillkallat en särskild beredningsgrupp (S 1992:06) medrepresentanter från flera departement, som har till uppdrag attförbereda den svenska insatsen för att genomföra Förentanationernas internationella familjeår 1994. Utgångspunkten förSveriges engagemang är att de svenska insatserna skall ses somett inslag i en fortgående och långsiktig verksamhet inom ramenför svensk familjepolitik. Avsikten är att de svenska insatsernaunder skall konkretiseras genom olikaaktiviteter, såväl inom vårt land som i internationellasammanhang. Regeringen har beslutat att ställa 10 miljonerkronor ur Allmänna arvsfonden till kommitténs förfogande för attinom ramen för den svenska familjepolitiken och dess långsiktigasatsningar ge ökad uppmärksamhet åt initiativ som främjarmångfald och valfrihet. Detta föreslås ske genom uppmuntran ochstöd till verksamheter som vill pröva nya arbetsformer i syfteatt skapa ökad livskvalitet och effektivare skyddsnät kring barnoch ungdom.Äktenskapsrättsliga frågorHindersprövningI 2 kap. ÄktB uppställs vissa hinder för att ingå äktenskap.Den som är måste ha tillstånd för attfå gifta sig. Likaså krävs tillstånd för att halvsyskon skall fågifta sig med varandra. För de som är släkt med varandra i rättupp- eller nedstigande led eller är syskon gäller ett absolutförbud att gifta sig. Den som redan är gift får naturligtvisinte ingå nytt äktenskap.Innan äktenskap ingås skall prövas om det finns något hindermot äktenskapet (3 kap. ÄktB). Denna prövning görs avskattemyndigheten. Hindersprövning begärs av kvinnan och mannengemensamt. Om det krävs tillstånd till äktenskapet skall bevisom tillståndet visas upp vid hindersprövningen. Prövningen gårtill så att kvinnan och mannen på ett av Riksskatteverketfastställt formulär på heder och samvete försäkrar att de inteär släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led ellersyskon. Blanketter för sådan försäkran finns att få hosskattemyndigheten och de allmänna föräkringskassorna. finner att det inte finns något hinder motäktenskapet utfärdar myndigheten ett intyg om detta. Innanvigsel förrättas skall vigselförrättaren förvissa sig om atthindersprövning har skett före den planeradevigseln och att inget hinder mot äktenskapet därvid harframkommit. Efter vigseln skall vigselförrättaren sända enunderrättelse därom till den skattemyndighet som har gjorthindersprövningen. Anteckning om ändrat civilstånd införsdärefter i folkbokföringsregistret.I motion L401 anför () att hindersprövningenär en onödig, tung och besvärande apparat som bör slopas. Lagenbör enligt motionärens mening ändras så att hindersprövningenersätts med en skriftlig försäkran av brudparet om att ingaäktenskapshinder föreligger. I motionen yrkas att somsin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförtsom slopandet av hindersprövningen.Utskottet kan inte finna annat än att den nuvarande ordningenför prövning av äktenskapshinder är ändamålsenlig. Som framgåttav det ovan redovisade torde reglerna knappast innebära någrabetydande olägenheter för de som ämnar gifta sig. Inte hellersynes den administrativa handläggningen i normalfallen varasärskilt betungande.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L401.Bodelning vid äktenskapsskillnadI motion L416 av (-) begärs att skallta initiativ till en allmän översyn av de lagar som berörfamiljen. Enligt motionärens mening måste vi börja ta störreansvar för varandra inom familjens ram. Strävan bör vara attstärka familjens civilrättsliga ställning och betrakta familjensom en enhet. Nuvarande bestämmelser i missgynnarkvinnorna, anför motionären, genom att hänsyn inte tas tillbarnafödandet, deltidsarbete och hemarbete (yrkande 1). Imotionen anförs vidare att man vid bodelning och beräkning avunderhåll bör ta större hänsyn till de insatser som kvinnangjort i hemmet. Detta skulle, menar motionären, öka trygghetenför den som väljer att prioritera familjen och barnen, ochdessutom ge en större respekt för sådana insatser. ATP- och pensionspoäng fördelas lika mellan makar.Kvinnans insatser kring hem och barn sker ofta till familjensgagn men på bekostnad av yrkesmässiga insatser och medekonomiska förluster. I motionen yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvärdering av tidsmässiga insatser kring hem och barn (yrkande2).Liknande synpunkter framförs också av samma motionär i motionL424 tillsammans med (). I motionenanförs att familjeinsatser tillmäts mycket lågt värde vid enskilsmässa. Inte ens den som tagit hand om sin gamla svärmor ochdärmed missat pensionspoäng kan vara säker på att insatsenkommer att tillmätas något värde vid en eventuell skilsmässa.Inte heller den kvinna som försörjt sin man ochdärigenom hjälpt honom till högre utbildning och inkomster hardärvid förvärvat någon rätt till starkare ekonomisk ställningvid en skilsmässa. I motionen kritiseras också det aviserade nyapensionssystemet, vilket motionärerna anser innebära attkvinnorna får svårare att värna sin pension. Motionärerna anseratt det behövs en översyn av den civilrättsliga lagstiftningennär det gäller dess samstämmighet med socialförsäkringssystemetoch för att få ett modernare synsätt när det gäller värderingenav insatser för andra.Någon större allmän översyn av familjelagstiftningen anserutskottet inte påkallad. Den nya ÄktB innebär enligt utskottetsmening att lagstiftningen är anpassad till vad som allmäntsvarar mot den allmänna rättsuppfattningen. ÄktB bygger påprincipen att makarna i ett äktenskap i ekonomiska och andrahänseenden är två självständiga individer som var och endisponerar över den egendom som han eller hon fört med sig iäktenskapet eller förvärvat inom äktenskapet. I 1 kap. stadgasatt makarna gemensamt skall vårda hem och barn samt i samrådverka för familjens bästa. Vidare föreskrivs att makarna skallfördela utgifter och sysslor mellan sig och lämna varandra deupplysningar som behövs för att familjens ekonomiskaförhållanden skall kunna bedömas.I övrigt vill utskottet erinra om det arbete som pågårinom med anledning av pensionsarbetsgruppensnyligen avlämnade betänkande (SOU 1994:20) Reformeratpensionssystem. I betänkandet föreslås att pensionsrätt för vårdav barn, barnårsrätt, skall tillgodoräknas enligt en särskildordning. Härigenom kan en förälder med i princip bibehållnapensionsförmåner helt eller delvis avstå frånförvärvsarbete för att ta hand om små barn eller få utbyte ipensionshänseende av vård av barn även vid fortsattförvärvsarbete med oförändrad arbetstid. Pensionsarbetsgruppenföreslår också att makar som båda är födda eller tidigareskall kunna dela pensionsrättigheter, som under äktenskapetframöver tjänas in inom det reformerade pensionssystemet.Delningen skall enligt förslaget vara frivillig och skefortlöpande år för år. Systemet för delning innebär att denålderspensionsrätt som makar intjänat läggs samman ochdelas på så sätt att vardera maken som pensionsrätt för årettillgodoförs i princip hälften.Pensionsarbetsgruppen har också lagt fram kompletterandeförslag om utjämning av makars pensionsrättigheter (avsnitt9.9.6). Sålunda föreslås att rätt till pension på grund avfrivillig, individuell pensionsförsäkring regelmässigt skallingå i bodelning efter äktenskapsskillnad, i huvudsak enligt deregler som gällde . Detsamma skall gälla medel påpensionssparkonto enligt lagen (1993:931) om individuelltpensionssparande. Övriga former av pensionsrättigheter, t.ex.ATP, skall enligt pensionsarbetsgruppens förslag jämkningsviskunna beaktas vid en bodelning efter äktenskapsskillnad om detmed hänsyn till makarnas förhållanden i det enskilda fallet äroskäligt att undanta dem från bodelningen. Vadpensionsarbetsgruppen sålunda föreslagit förutsätts bliriktlinjer för det fortsatta utredningsarbete som bör ske ianslutning till den vidare beredningen av arbetsgruppensbetänkande.Enligt utskottets mening bör resultatet av detutredningsarbete som aktualiserats av pensionsarbetsgruppenavvaktas. Med hänsyn till vad som anförts i arbetsgruppensbetänkande utgår utskottet från att ändringar i ÄktB:sbodelningsregler kommer att övervägas under detta arbete.Med hänvisning till vad som sålunda anförts avstyrkerutskottet bifall till motionerna L416 och L424.Vårdnad och umgängeGemensam vårdnadMotion L427 av () går ut på att gemensamvårdnad borde komma till stånd i större utsträckning.Utgångspunkten, menar motionären, måste vara att bådaföräldrarna har ett aktivt ansvar för en nära och vardagligkontakt med sina barn, även vid en skilsmässa. Gemensam vårdnadbör där enligt motionärens mening vara regel. Den av föräldrarnasom inte vill acceptera detta bör ha sämre möjligheter att ensamfå vårdnaden. Om gemensam vårdnad inte kan komma till stånd börden av föräldrarna som bäst kan tillgodose barnets behov av näraoch vardaglig kontakt med båda sina föräldrar ha företräde vidvårdnaden. Enligt motionärens mening bör det vara naturligt attändra lagstiftningen så att båda föräldrarnas ansvar för barnenvid skilsmässa blir tydligt. I motionen yrkas tillkännagivandeav det anförda.Enligt utskottets mening torde motionärens önskemål till stordel redan vara tillgodosedda genom de ändringar i FB sominfördes . Som ovan redovisats skall gemensamvårdnad numera komma i fråga inte bara när föräldrarna är enseom det utan också då ingen av dem utesluter denna vårdnadsform.I syfte att undvika s.k. umgängessabotage infördes ensärskild regel, 6 kap. 6 § FB, som slår fast att barnets behovav kontakt med båda föräldrarna skall ges en särskildframträdande plats vid valet av vårdnadshavare i de fallgemensam vårdnad inte kan komma till stånd (prop. 1990/91:8,bet. LU13, rskr. De nya bestämmelserna syftar till att banaväg för en utveckling i riktning mot att föräldrarna själva i såstor utsträckning som möjligt skall komma överens i vårdnads-och umgängesfrågor. Ett viktigt inslag i reformen var ensatsning på s.k. samarbetssamtal, varmed menas samtal därföräldrarna under sakkunnig ledning försöker resonera sig framtill en gemensam syn på vårdnads- och umgängesfrågorna. I mål omvårdnad och umgänge får domstolen uppdra åt socialnämnden attanordna samarbetssamtal.Utskottet vill vidare erinra om att regeringen hösten 1993tillkallat en särskild utredare för att utvärdera årsreform av om vårdnad och umgänge. I direktiven (dir.1993:120) sägs bl.a. att utgångspunkten för eventuella förslagbör, såsom också är fallet i gällande rätt, vara att föräldrarnai så stor utsträckning som möjligt skall kunna komma överens ivårdnads- och umgängesfrågor och att vad som är bäst för barnetskall tillgodoses. I utredningsuppdraget ingår att närmareundersöka om man i bör införa den s.k. finska modellenför handläggning av frågor om vårdnad och umgänge. Enligtfinländsk rätt kan föräldrarna i stor utsträckning lösavårdnads- och umgängesfrågor genom avtal, som fastställs avsocialnämnden. Ett avtal som har fastställts av socialnämnden ärgällande och kan verkställas såsom ett lagakraftvunnetdomstolsavgörande. I samband med avtal om vårdnad eller umgängeåtar sig socialnämnden att hjälpa föräldrarna att avtala omunderhållsbidrag för barnet. Utredningsuppdraget skall redovisasföre utgången av mars 1995.Enligt utskottets mening bör resultatet av det pågåendeutredningsarbetet avvaktas. Något tillkännagivande i enlighetmed vad som begärs i motion L427 är därför inte erforderligt.Motionen avstyrks.Barns ställning i vårdnads- och umgängesmålFrågor som gäller barns ställning och inflytande i vårdnads-och umgängesmål tas upp i fyra motioner. () begär imotion L419 tillkännagivande om förtydligande i lagstiftningenså att barnets vilja respekteras vid beslut som rör barnet ochatt den juridiska bindningen till båda föräldrarna bibehållsäven vid en skilsmässa.I motion L425 anför m.fl. (s) att barn börha egen talerätt i vårdnads- och umgängesmål och dessutom hamöjlighet att företrädas av eget ombud. Motionärerna är kritiskatill att något förslag ännu inte lagts fram.Gudrun m.fl. (v) anser i motion So610 attmöjligheterna att utse kontaktperson eller ombud för barn skallutökas. Rätten att begära förordnande av ett sådant ombud börtillkomma barnet, socialnämnden, vårdnadsutredare eller någonbarnet närstående person. I motionen yrkas att skallge regeringen det anförda till känna (yrkande 10).I motion L417 av () begärs etttillkännagivande om en översyn av lagstiftningen i syfte att fåkontaktpersoner utsedda för barn i samband med att föräldrarnaseparerar och tvistar om vårdnad eller umgänge. I motionenanförs att det förekommer att kommuner av olika skäl försummaratt utse kontaktperson.I samband med beslut om ändringar i omvårdnad och umgänge behandlade frågor om barnsställning i mål om vårdnad och umgänge med anledning av fleramotionsyrkanden. Utskottet ansåg då att det fanns anledning attöverväga en ordning som medger att barnets uppfattning ochsynpunkter i vårdnads- och umgängesmål kan tas till vara på ettmer påtagligt sätt än vad gällande rätt erbjuder (bet.1990/91:LU13, rskr. Däremot var utskottet inte berett attta ställning till hur frågan närmare skulle lösas, utanspörsmålet borde övervägas ytterligare i lämpligt sammanhang.Enligt utskottet borde det ankomma på regeringen att bestämmaformerna härför. Vad utskottet sålunda anförde gav riksdagenregeringen till känna.Enligt vad regeringen därefter redovisat till skullefrågan om att stärka barns ställning i mål om vårdnad ochumgänge komma att behandlas i en promemoria frånJustitiedepartementet (skr. 1993/94:15). Någonsådan har emellertid ännu inte färdigställts. Enligt uppgiftkommer dock en promemoria att avlämnas och bli föremål förremissbehandling . Enligt utskottets mening ärdet beklagligt att beredningsarbetet sålunda fördröjts. Någotnytt tillkännagivande från sida är emellertid motbakgrund av det redovisade inte meningsfullt.När det gäller motion L417 vill utskottet erinra om attriksdagen i samband med reform av omvårdnad och umgänge också beslutade om ett tillägg i 10 §socialtjänstlagen (1980:620). Ändringen innebar att det infördesen möjlighet också för barn att få en kontaktperson utsedd. Ettbarn som fyllt har därför möjlighet att utan föräldrarnassamtycke få en särskild person eller en familj utsedd för atthjälpa barnet i personliga angelägenher. För barn som inte fyllt15 år får kontaktperson utses endast om barnets vårdnadshavarebegär eller samtycker till det.