bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — bör enligtutskottets mening avslå motion Fö313 (s).Ekonomiska ramar m.m.Under denna rubrik behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen anfört om utvecklingen av den finansiellastyrningen (s. 11--19), ekonomiska ramar (s. 153--163) ochmerbelastning av anslaget Skyddsrum m.m. (s. 113). Utskottetbehandlar också motionerna Fö201 (s partimotion) yrkande 2, U304(s partimotion) yrkande 3 och U412 (s) yrkande 2.Totalförsvarets militära delPropositionenRegeringen anför beträffande utgifts- och planeringsramar attbeteckningen "den militära utgiftsramen" har haft tvåfunktioner: att dels utgöra ett samlingsnamn för de anslag somtill följd av verksamhetens inriktning bör hållas sammanhanteringsmässigt, dels utgöra grund för den årliga pris- ochlöneuppräkningen enligt försvarsprisindex samt vid de s.k.prisregleringstillfällena.Den förändring av priskompensationssystemet som riksdagenbeslutade om försvarsbeslut innebär att endast denförsta funktionen ägt giltighet under budgetåren 1992/93 och1993/94. Om beslutar i enlighet med regeringensförslag beträffande anslagsstrukturen, upphör även den förstafunktionen . Det föreslagna nya anslaget A 1.Försvarsmakten omfattar i huvudsak den verksamhet som förnärvarande ingår i den militära utgiftsramen. Regeringen lämnarmot denna bakgrund inte något förslag till om enmilitär utgiftsram för /95.De ytterligare besparingar som regeringen beslutat attgenomföra inom den statliga konsumtionen skall till viss del tasut inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Regeringenföreslår besparingar inom anslaget A 1. InomFörsvarsmakten avses besparingarna tas ut på armé- ochflygvapenprogrammen.Regeringen redovisar det ekonomiska utfallet för budgetåret1992/93. Den militära utgiftsramen exklusive anslagskrediterfastställdes till 34 . redovisning blev utfallet 35 232,3miljoner kronor. Differensen täcks av givna anslagskrediter.Regeringen beräknar det sammanlagda medelsbehovet förtotalförsvarets militära del till 37 /95. Totalförsvarets militära del omfattarverksamheter inom littera A. Försvarsmakten m.m. samt littera B.Vissa försvarsmakten närstående myndigheter. Beräkningen avanslaget A. 1 Försvarsmakten m.m. har skett med utgångspunkt ide delfaktorer som ingår i det försvarsprisindex som beslutadesi försvarsbeslut. I beräkningen ingår också en särskildkompensation om , utöver försvarsprisindex, för attsäkerställa planerad materielanskaffning. I beräkningen harockså hänsyn tagits till besparingsåtgärder för budgetåret1994/95.Härutöver hemställer regeringen om bemyndigande atträkna om lämnade bemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex och att under /95 medgemerutgifter samt överskridanden av anslagen inom littera A och Bsamt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs avberedskapsskäl.UtskottetRegeringen lämnar inte något förslag till om attfastställa en militär utgiftsram för /95.Utskottet har ingen erinran mot detta med hänsyn till den nyaanslagskonstruktionen för totalförsvarets militära del.Utskottet vill emellertid erinra om att isitt betänkande Reformera riksdagsarbetet! lagt framförslag till en ändrad budgetbehandling i med ramarför olika utgiftsområden. Detta kan komma att påverka dennafråga. I sammanhanget finns det anledning att uppmärksamma detför försvarsområdet speciella förhållandet med flerårigaförsvarsbeslut. fattar beslut om femårigaplaneringsramar med hänsyn till den långsiktighet som krävs förstyrning av verksamheten.Utskottet har inhämtat kompletterande information frånFörsvarsdepartementet om beräkningen av medelsbehovet förtotalförsvarets militära del. Utskottet förutsätter attmotsvarande information i fortsättningen lämnas ibudgetpropositionen.Utskottet har ingen erinran mot vad som anförts ipropositionen om behov av vissa bemyndiganden medanknytning till det militära försvaret. Utskottet föreslår attriksdagen lämnar de begärda bemyndigandena.Totalförsvarets civila delPropositionenRegeringen anför beträffande utgifts- och planeringsramar fördet civila försvaret att det kvarstår att anslagen som enligt1992 års försvarsbeslut ingår i den ekonomiska planeringsramenär fördelade på flera huvudtitlar och littera. Regeringen anserdet därför motiverat att i fråga om det civila försvaret ävenfortsättningsvis tala om en ekonomisk planeringsram.Regeringen redovisar det ekonomiska utfallet för budgetåret1992/93 för totalförsvarets civila del. Den ekonomiskaplaneringsramen inom totalförsvarets civila del fastställdestill 2 . Enligt Riksrevisionsverketsredovisning blev utfallet 2 179,9 miljoner kronor.De ytterligare besparingar som regeringen beslutat attgenomföra inom den statliga konsumtionen skall till viss del tasut inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Regeringenavser att inom anslaget D 2. Skyddsrum m.m. spara ytterligare 40miljoner kronor.För totalförsvarets civila del har medelsbehovet inom denekonomiska ramen beräknats till 2 /95. I statens totala kostnader förtotalförsvarets civila del ingår, förutom anslag som ingår i dencivila planeringsramen, även anslag inom andra huvudtitlar ochanslag för kapitalkostnader. De totala kostnaderna beräknas till3 438 818 000 kr.Regeringen föreslår att fastställer anslagen påstatsbudgeten inom den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del för /95 till 2 381 378 000 kr.Regeringen hemställer om bemyndigande att räkna omlämnade bemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingen enligtnettoprisindex och att merbelasta anslaget Skyddsrum m.m. /95 på grund av ett eventuellt underutnyttjandeav anslaget för /94. Regeringen hemställer vidareom bemyndigande att, om det behövs av beredskapsskäl,under /95 medge merutgifter samt överskridandenav anslagen inom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civiladel samt av lämnade beställningsbemyndiganden.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att ävenfortsättningsvis bör fastställa en ekonomisk ram förtotalförsvarets civila del. Denna ram har betydelse även förriksdagens budgetbehandling.Utskottet har inhämtat kompletterande information frånFörsvarsdepartementet om beräkningen av medelsbehovet förtotalförsvarets civila del. Utskottet förutsätter attmotsvarande information i fortsättningen lämnas ibudgetpropositionen.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillekonomisk ram för totalförsvarets civila del. Utskottet förordardärför att fastställer anslagen på statsbudgeten inomden ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del /95 till 2 381 378 000 kr.Utskottet har vidare ingen erinran mot vad som anförts ipropositionen om behov av vissa bemyndiganden medanknytning till det civila försvaret. Utskottet föreslår attriksdagen lämnar de begärda bemyndigandena.Övriga frågorMotionernaI partimotion Fö201 (s) yrkande 2 hemställer motionärerna attriksdagen enligt vad som anförs i propositionen beslutar inrättaen ny anslagspost Säkerhetsskapande verksamhet om genom att överförs från UD:sanslag B 9. Fredsbevarande insatser och 164 miljoner kronoromdisponeras inom försvarsanslaget efter förslag från ÖB.Motionärerna vill introducera ett samlat program för gemensamsäkerhet. Totalt uppgår programmet till 1 300 miljoner kronor.Enligt motionärerna handlar det om att inför de nyasäkerhetsfrågorna skapa en struktur inom regering och i budgetensom är mer effektiv och som mobiliserar både försvarets ochUtrikesdepartementets olika delar till ett samlat engagemang.Försvarsanslagets medel skall användas till fredsbevarandestyrkor, utbildning i fredsbevarande tjänst av utländsk personalsamt en rad andra säkerhetsstärkande insatser. Med likartademotiv hemställer motionärerna i partimotion U304 (s) yrkande 3att beslutar att inom försvarets huvudtitel avsätta1 till säkerhetsskapande insatser.I motion U412 (s) yrkande 2 hemställer motionären attFörsvarsdepartementet läggs ned och att det nuvarandeFörsvarsdepartementets anslag förs över tillUtrikesdepartementet. Enligt motionären är det uppenbart att"särintresset" nått högst upp i organisationen och attorganisationen därför i grunden måste förändras. Det rimliga ärdå att Försvarsdepartementet läggs ner och förs in under ettsamlat Utrikesdepartement där alla säkerhetspolitiska analysergörs och sammanvägs till en samlad säkerhetspolitik.UtskottetDe senaste årens omvälvande förändringar av densäkerhetspolitiska situationen i innebär attutgångspunkterna för den svenska säkerhetspolitiken förändrats.Den svenska säkerhetspolitiken får i långt större utsträckningän tidigare en europeisk dimension som vad gäller deltagande ifredsskapande verksamhet i innebär växande behov av närasamverkan mellan bl.a. ochFörsvarsdepartementet.Utskottet har viss förståelse för det grundlägganderesonemanget i motion Fö201 (s) vad avser att skapa en strukturi budgeten för de nya säkerhetsfrågorna som är mer effektiv. Ommedlen för den fredsbevarande verksamheten kan garanteras, ochdärmed inte urholka de ekonomiska ramarna för totalförsvaret iSverige, anser utskottet att denna fråga fortsatt bör övervägas.Utskottet anser mot denna bakgrund att inte börbifalla motion Fö201 (s) yrkande 2 och motion U304 (s) yrkande3.Utskottet konstaterar att det enligt regeringsformen ankommerpå regeringen att organisera regeringsarbetet. Med anledning avmotion U412 (s) vill utskottet emellertid framhålla att det,trots den betydande uppmärksamhet som riktas motden fredsskapande delen av försvarets verksamhet enligtutskottets mening är viktigt att konstatera att totalförsvaretsgrundläggande uppgift är att ansvara för det nationellaförsvaret av . Denna uppgift är artskild frånUtrikesdepartementets ansvarsområde och hanteras enligtutskottets mening bäst av ett eget departement. Utskottet anserdärför att bör avslå motion U412 (s) yrkande 2.Försvarsutskottets uppföljningUppföljningsarbetetRiksdagens utskott skall följa upp verksamheten inom sinarespektive beredningsområden. Denna uppgift är inteförfattningsreglerad men finns uttalad i förarbetena tillförfattningsreformen (prop. 1973:90, KU 26). Försvarsutskottethar initierat och genomfört uppföljnings- ochutvärderingsinsatser. (Reformerariksdagsarbetet!, ) föreslår en ökad satsning påuppföljning, utvärdering och revision.Utskottet har inför sin behandling av regeringensbudgetförslag strävat efter att få en överblick över detaktuella läget inom såväl den militära som den civila delen avtotalförsvaret samt resultatet av föregående års produktion.Tyngdpunkten har därvid legat på att granska hur 1992 årsförsvarsbeslut har genomförts. Utskottetsuppföljningsinsatser på detta tema har bl.a. omfattatföredragningar från Försvarsdepartementet och centralatotalförsvarsmyndigheter samt besök vid myndigheter, förband ochförsvarsindustrier.Utskottet har vidare fått särskilda föredragningar om marinensekonomiska situation, om JAS-haveriet och om läget i denpågående samlokaliseringen till av de bådafredsförbanden A 9 och I 2.Inom ramen för en fortlöpande dialog med revisorerhar särskilda utvärderingsprojekt diskuterats. Revisorerna harvalt att granska administrationen av skyddsrumsbyggandet ochvilket genomslag beslut har fått iskyddsrumsproduktionen. Utskottet har vidare gett en externutredare i uppgift att granska den kommunala beredskapen, främstberedskapsläget och de problem somsammanhänger med överföringen av ansvaret för de civilaförsvarsförberedelserna på lokal nivå till kommunerna. Härutöverhar utskottet med egna resurser följt upp hur stölderna avmilitära vapen utvecklats och effekten av de åtgärder somvidtagits för att minska dessa tillgrepp.Regeringens behandling (skr. 1993/94:15) av riksdagensskrivelser har följts upp. Härvid har det inte framkommit attnågot ärende, som borde varit slutbehandlat, kvarstår oavgjort.Verksamheten inom totalförsvarets civila del är indelad i ettantal funktioner. Inom varje sådan finns en funktionsansvarigmyndighet med uppgift att samordna beredskapsförberedelsearbetetinom funktionen. Regeringens behandling av dennamyndighetsuppgift i årets budgetproposition (prop. 1993/94:100)har följts upp. Utskottet konstaterar härvid attberedskapsfrågorna och uppgiften att vara funktionsansvarigmyndighet inte behandlas i alla bilagor till propositionen.Utskottet har erfarit att regeringen anser att dessa uppgifterendast bör behandlas de år då nytt försvarsbeslut skall fattas.Detta synsätt delas inte av utskottet. Utskottet vill framhållabetydelsen av myndigheternas ansvar för samordningen avberedskapsfrågorna, varför myndigheternas totalförsvarsuppgifterbör tydliggöras i respektive bilaga till budgetpropositionenvarje år.Genomförandet av försvarsbeslutEtt av de viktigaste målen försvarsbeslut var attåstadkomma balans mellan uppgifter och resurser. Till följd avutvecklingen i omvärlden kunde beredskapskraven sättas lägre försåväl de militära som de civila delarna av totalförsvaret. Enperiod med möjlighet till återtagande av försvarseffekt skallförutsättas. Beslutet innefattade för det militära försvaretbetydande förändringar av krigs- och grundorganisationerna jämteett visst resurstillskott.Inriktningen fick en klar kvalitetsprofil genom förutsattaförbättringar av utbildningen och genom tillförsel av nymateriel. För det civila försvaret innebar beslutet nyaförutsättningar för planeringen bl.a. genom att medge enåtertagandeperiod för resurskompletteringar. Uppgiften attstödja det militära försvaret uttalades tydligt.De två första årens verksamhet av den femårigaförsvarsbeslutsperioden har i det närmaste genomförts. Trotsatt en betydande del av åtgärderna försvarsbeslut fårfullt genomslag först efter försvarsbeslutsperioden harutskottet velat få en överblick av möjligheterna att förverkligaintentionerna i beslutet. Den bild utskottet därvid fåttsammanfattas i det följande.Verksamhetsresultatet synes i stortvara i linje med försvarsbeslutets inriktning. Det väsentligasteundantaget är utvecklingen inom marinen där den ekonomiskasituationen kommer att medföra avsteg och förseningar, främstför materielförnyelsen. Utskottet ser allvarligt på detta avstegoch utgår från att de åtgärder som regeringen och myndigheternavidtagit eller avser vidta gör att marinens uppgifter ochresurser bringas i balans senast vid slutet av innevarandeförsvarsbeslutsperiod.Utskottet har fått en särskild orientering om planeradematerielbeställningar samt om behovet avbeställningsbemyndiganden och bemyndigandeskuldens utveckling.Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad utskottet år 1991anförde (1990/91:FöU8, s. 67) inför vapenval förJAS 39-systemet. I den då aktuella propositionen (prop.1990/91:102) uttalade regeringen att det borde ankomma påregeringen att besluta om den framtida vapenutvecklingen.Utskottet uttolkade detta som att regeringen beslutar i allalöpande frågor som berör teknik, industrisamarbete, tidsplanerm.m. men att kommer att ha ett inflytande iprincipiella vapenvalsfrågor som har en avgörande påverkanpå JAS-systemets effekt och därmed på dess säkerhets- ochförsvarspolitiska betydelse.Vad som utskottet framhöll äger alltfort giltighet ochhar relevans för alla viktigare materielsystem. Utskottet anserdärför att regeringen bör hålla informerad omgenomförandet av viktigare materielbeställningar och, iförekommande fall, om väsentligare avsteg gjorts från gällandeförsvarsbeslut. I sammanhanget är det även betydelsefullt attför redovisa hur skilda materielbeställningar bidrartill att förverkliga beslut eller intentioner när detgäller utvecklingen av den försvarsindustriella kompetensen ochkapaciteten.Enligt försvarsbeslut skall det militära försvaret år1997 ha en godtagbar förmåga att motstå ett strategisktöverfall. Efter en återtagandeperiod på högst skall detdessutom direkt efter mobilisering kunna möta ett väpnat angreppöver kust- eller landgräns.Enligt Överbefälhavarens operativa inriktning skallFörsvarsmakten ha förmåga, utan krav på återtagande, attmöta ett sådant angrepp.Regeringen bedömer Försvarsmaktens förmåga att motståett strategiskt överfall som godtagbar. Denna förmåga bedömskunna behållas även vid en ogynnsam omvärldsutveckling under denärmaste åren, förutsatt att satsningarna på utbildning ochmaterielförnyelse fullföljs enligt försvarsbeslutet.Utskottet har inte funnit något som talar mot möjligheternaatt kunna fullfölja den militära operativa inriktningen enligt1992 års försvarsbeslut. Det strategiska överfallet somdimensioneringsgrund innebär reducerade krav i förhållande tilltidigare planering. Handlingsfrihet synes föreligga, åtminstonetill , att återskapa ett invasionsförsvar.Det strategiska överfallet innebär för den civila delen avtotalförsvaret i vissa avseenden en svårare situation än detidigare förutsättningarna, främst vad avser ledning. Utskottetbedömer dock att även det civila försvaret har nått en i detnärmaste godtagbar förmåga att motstå ett strategiskt överfalltill . Det finns ännu brister, t.ex. i skyddet avledningsfunktionen och i fråga om reservkraft.Utskottet har noterat en viss skillnad iplaneringsförutsättningarna mellan det militära och det civilaförsvaret för perioden . Sålunda utgår det civilaförsvaret från att förmågan att kunna möta ett väpnat angreppöver kust alternativt landgräns också skall förutsättaen återtagningsperiod . Det militära försvaret har, somframgått, inte denna inriktning. skall detta slagsanfall kunna mötas direkt efter mobilisering.Försvarsbeslutet (prop. 1991/92:102, FöU12, rskr. 337)med preciseringen (prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr.386) reglerar återtagande endast för försvarsbeslutsperiodent.o.m. Inriktningen därefter ärregeringens och myndigheternas tolkning av riksdagsbeslutensintentioner. Utskottet ser inga skäl som skulle motivera dennämnda skillnaden i planeringsinriktningen mellan militärt ochcivilt försvar. Utskottet utgår från att regeringen i defortsatta förberedelserna inför nästa fleråriga försvarsbeslutsamordnar beredskapskraven för de militära och civila delarna avtotalförsvaret.En annan fråga som ännu inte synes avstämd är vilket stöd detmilitära försvaret förutsätter från övriga delar avtotalförsvaret. Utskottet utgår från att detta krav snarastpreciseras eftersom en av huvuduppgifterna för det civilaförsvaret är att stödja försvarsmakten under kriser och i krig.Utskottet har vidare noterat att vissa centrala begrepp inteär helt tydliga. "Återtagande" utgör exempel härpå. Äveninnebörden av "strategiskt överfall" och "begränsat anfall"torde behöva övervägas närmare. Utskottet konstaterar attregeringen i direktiven för de fortsatta förberedelserna införnästa totalförsvarsbeslut tagit initiativ till en precisering avvissa begrepp som är styrande för försvarets inriktning, bl.a.återtagning. De för försvarsplaneringen centrala begreppen börenligt utskottet bli föremål för fortsatta överväganden.Länsstyrelserna har en viktig funktion i totalförsvaret. Deskall ha erforderlig överblick, kunna inriktaförsvarsförberedelserna inom kommunerna, samordna överkommungränserna, stödja kommunerna i beredskapsarbetet och följaupp beredskapsläget. Utskottet har erfarit att länsstyrelsernainte haft möjlighet att i erforderlig grad förändra sinaresurser så att kompetens och kapacitet svarar mot de förändradeoch jämfört med tidigare mer övergripande arbetsuppgifterna.Enligt utskottet är detta allvarligt. Utskottet utgår från attåtgärder vidtas för att säkerställa länsstyrelsernaskompetensutveckling i här berört avseende.Vad som utskottet här anfört om uppföljning bör somsin mening ge regeringen till känna.OrganisationsfrågorI detta avsnitt behandlar utskottet revisorersförslag (förs. 1993/94:RR3) angående nedläggning och flyttningav förband. Vidare behandlas vad regeringen i propositionen (s.20--33 samt 37--39) har anfört om nuläget i genomförandet avomstruktureringen av försvaret, vilka utvecklingsaktiviteter sompågår samt regeringens ställningstagande i vissa frågor. Tillavsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö203 (vpartimotion) yrkandena 2 och 3, Fö204 (s), Fö307 (s), Fö312 (s),Fö321 (fp) samt Fö901 (fp).Några principfrågor om grundorganisationsförändringarRiksdagens revisorerBakgrundRiksdagens revisorers granskning av nedläggning och flyttningav förband har initierats av försvarsutskottet.Granskningen har inriktats på de förändringar i försvaretsgrundorganisation som beslutats --1992. Härvidhar belysts dels de generella erfarenheterna av en förändring,dels tillvägagångssättet och effekterna av en nedläggning ellerhot om nedläggning vid några förband.Granskningen har på uppdrag av revisorer genomförtsav experten och redovisats i rapport /93:5 omnedläggning och flyttning av förband. Synpunkter på rapportenhar inhämtats genom sedvanligt remissförfarande.Revisorernas förslagRevisorerna föreslår att statsmakternas ochförsvarsmyndigheternas beslutsroller i samband medgrundorganisationsförändringar inom försvaret preciseras. Vidareföreslås att former skapas som ökar det lokala deltagandet iutredningsarbetet som föregår en grundorganisationsförändringoch att metodiken för kalkylering vidgrundorganisationsförändringar ändras och att kalkylräntainförs. Revisorerna föreslår vidare att en mer samlad ochsystematisk återrapportering av erfarenheterna från en genomfördgrundorganisationsförändring bör göras till regering ochriksdag.Riksdagens beslutsuppgifterRevisorerna redovisar att riksdagsbesluten omgrundorganisationsförändringar inom försvaret reglerar vilkafredsmyndigheter som skall finnas kvar och var dessa skall varalokaliserade. fattar också översiktliga beslut om vadsom skall ske med den verksamhet som blir kvar efter ennedläggning. Däremot lägger inte fast personalmål förenskilda myndigheter och verksamheter inom Försvarsmakten.Riksdagen tar inte heller ställning till de uppdrag som centralaorgan lägger ut på de lokala myndigheterna.Som ett resultat av granskningen i denna del anser revisorernaatt statsmakternas och försvarsmyndigheternas beslutsroller isamband med grundorganisationsförändringar inom försvaret måstepreciseras. Regeringen bör enligt revisorerna redovisa ettunderlag för i denna fråga. Revisorerna föreslår attriksdagen bör ge regeringen till känna vad som anförts.BeslutsunderlagetRevisorerna framhåller att det rått en betydande osäkerhet omde planeringsförutsättningar som gällt i samband medomstruktureringar inom försvaret. Kritiken från lokalt håll harförutom planeringsosäkerheten också gällt beslutsunderlaget isamband med grundorganisationsförändringar. I de intervjuer somgjordes i samband med granskningen framhölls bl.a. bristen påuppriktighet beträffande de skäl som motiverade en nedläggning.Även bristen på förankring hos berörda parter vid en nedläggningkritiserades från lokalt håll.Som ett resultat av granskningen föreslår revisorerna attformer skapas som ökar det lokala deltagandet iutredningsarbetet inför en grundorganisationsförändring.Riksdagen bör enligt revisorerna ge regeringen till känna vadsom anförts om lokalt deltagande i samband medgrundorganisationsförändringar inom försvaret.Revisorerna framhåller att de försvarsekonomiska kalkyler somredovisas av Överbefälhavaren inför en nedläggning ellerflyttning av ett förband har stor betydelse för riksdagensbedömning av de förslag som som framläggs. Det är därförväsentligt att beräkningarna är korrekta i olika avseenden.Revisorerna föreslår att metodiken för kalkylering vidgrundorganisationsförändringar ändras och kalkylränta införs.Riksdagen bör enligt revisorerna ge regeringen till känna vadsom anförs om kalkylmetodiken i samband medgrundorganisationsförändringar.Genomförandet av grundorganisationsförändringarRevisorerna har granskat genomförandetiden för beslutadeavvecklingsåtgärder och menar att en beslutadgrundorganisationsförändring bör genomföras så snabbt sommöjligt. I syfte att underlätta för de anställda att finna nyasysselsättningar anser revisorerna att den lokala myndighetenbör ges stor frihet vad gäller förbandsproduktionen underavvecklingsprocessen.