bet · GH01AU11 · 1994-03-03 00:00:00 — Utbildningsplatser i företag somger jobb bör prioriteras framför artificiella insatser som ALU. I dagens svåraarbetsmarknadssituation bör man satsa på ett utökat antal beredskapsarbetenocharbeten med rekryteringsstöd. Ungdomspraktik är en åtgärd som motionärernahoppas kan upphöra om lärlingssystem m.m. införs. På kort sikt bör debefintliga ungdomspraktikplatserna vidareutvecklas till någon form avutbildning kombinerad med arbete, vilket kräver att företagen får utökadebidrag för att tillhandahålla platser. Starta-eget-bidraget har delats utalltför frikostigt, varvid de nya företagen kan konkurrera ut de redanetablerade på orten.Vidare begär Ny demokrati att medel bör avsättas för arbetsförmedlingarnaskontroll av arbetslösas sysselsättning utanför stödåtgärderna. En omedelbarochobjektiv utredning av svartjobb och a-kassefusk bör komma till stånd.Regeringen bör också tillsätta en snabbutredning som skall undersökamöjligheten till ett enda anställningsstöd, vilket bör vara förhandlingsbart ibåde tid och procent.Ineffektiviteten i gör att avveckling av AMS, och utredas. De arbetsuppgifter som inte kan bortrationaliseras överförs tillde lokala arbetsförmedlingarna eller till , som isin tur kan delegera vissa uppgifter till länsstyrelserna. Även AMV:sineffektivitet, slöseri och svindlande affärer bör snabbutredas enligtmotionen.Ny demokrati anser vidare att förslag bör kunna liggatill grund för fortsatta åtgärder på arbetsmarknadsområdet. Åtgärder som nämnsi sammanhanget gäller liberalisering av arbetsmarknadslagstiftningen ochturordningsreglerna, övergång till billigare arbetsmarknadsåtgärder,återinförande av inbyggda verkstadsskolor i företagen m.fl. åtgärder.För att råda bot på arbetslösheten föreslår Ny demokrati en expertkommissionsom sakligt och opolitiskt arbetar fram förslag. Därigenom undviks attsärintressen får ett alltför stort inflytande enligt motionärerna.Vänsterpartiet anser i motion A250 (yrk. 1--3, 35) attarbetsmarknadspolitiken i allt högre grad har fått bära denstabiliseringspolitiska bördan och att den har blivit allt mindre effektiv.Åtgärdernas kvalitet har sjunkit och incitamenten för de arbetslösa harförsvagats. Arbetslinjen har i realiteten övergivits.Vänsterpartiet sätter kravet på full sysselsättning i centrum för denekonomiska politiken. Enligt motionen krävs en mer aktiv politik från regeringoch riksdag för att dra igång en hållbar tillväxt som kan minskaarbetslösheten.Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken som föreslår innebäratt så mycket som möjligt av de arbetsmarknadspolitiska medlen bör satsas påden ordinarie arbetsmarknaden och inte som i åtgärder som har en kortsiktiginriktning och skapar en artificiell sysselsättningssektor. Karaktären avgratisarbetskraft hos ungdomspraktik och ALU är mycket negativ.ALU-expansionenbör hållas tillbaka och ungdomspraktiken bör trappas ner. Subventioneradeanställningar med rekryteringsstöd och den nya åtgärden GAS bör kunna geeffekti den kommande konjunkturuppgången. Vidare bör reglerna om uthyrning avarbetskraft förändras till tidigare utformning.Vänsterpartiet begär att för nästa budgetår anvisar ca 3,5miljarder kronor utöver regeringsförslaget till de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. räknar i förhållande till regeringen med utökadeinsatser på arbetsmarknadsutbildning, utökade beredskapsarbeten samtotraditionella insatser för ungdomsprojekt.Arbetsmarknadspolitikens inriktning tas även upp i motion A220 av FilipFridolfsson m.fl. (m, fp, c, kds). Motionärerna anför att den nuvarandeomfattningen av de konjunkturberoende åtgärderna självklart påverkar denordinarie arbetsmarknaden. Risken för konkurrenssnedvridning och utslagningav ordinarie arbetsplatser ökar. Motionärerna anser att det är angeläget medeninriktning mot enkla och mindre kostnadskrävande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Kjell m.fl. (fp, m, c, kds) anför i motion A242 (yrk. 1) attarbetsförmedlingarna vid fördelningen av arbetsmarknadspolitiska stödåtgärderdiskriminerar små arbetsgivare som saknar kollektivavtal i förhållande tillarbetsplatser som har sådana. Detta beror på att arbetstagarorganisationerna ide flesta fall avstyrker beredskapsarbete eller ALU om det saknaskollektivavtal på arbetsplatsen. Motionärerna begär ett tillkännagivande attdetta måste ändras.Charlotte m.fl. (fp) uttalar i motion A241 (yrk. 1, 2, 6) attarbetslöshet aldrig får vara ett medel i den ekonomiska politiken.Arbetslinjenmåste hävdas. Den reguljära arbetsmarknaden får inte slås sönder. Rörlighetenpå arbetsmarknaden bör bli bättre, bl.a. genom systematisk utbildning införframtidens näringsliv. För såväl de arbetslösa som beträffandearbetstillfällena är geografisk rörlighet av vikt.Hans Karlsson m.fl. (s) uttalar sig i motion A215 (yrk. 2, 4 och 5) för enmöjligheternas politik i syfte att kortsiktigt lindra effekterna avlågkonjunktur och strukturkris. Motionärerna framhåller behovet av aktivaåtgärder för de arbetslösa. Vidare bör de arbetsmarknadspolitiska medlen kunnaanvändas mera flexibelt.En friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen inomlänsarbetsnämnderna för att bättre passa lokala och regionala behov tas ävenupp av m.fl. (s) i motion A450 (yrk. 10), av . (s) i motion N307 (yrk. 11) samt av m.fl. (s) i motionBo251 (yrk. 6).I motion A245 av m.fl. (s) uttalar sig motionärerna för eninriktning av arbetsmarknadspolitiken som främjar den sociala ekonomin, dvs.enföretagsvärld som utöver ekonomiska mål också har allmännyttiga mål somexempelvis nya arbetsplatser. Hög tillväxt som skapar mångaarbetsplatser i arbetsintensiva företag är nödvändig för att åter uppnå fullsysselsättning.Sten-Ove m.fl. (s) begär i motion N283 (yrk. 3) etttillkännagivande om behovet av aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser motbakgrund av arbetsmarknadssituationen i Norrbotten.I motion A240 begär () ett tillkännagivande om aktivarbetsmarknadspolitik genom Östgötamodellen. Denna innebär att medel somanvänds för passiva arbetsmarknadsåtgärder skall kunna användas för aktivainsatser.Utskottets övervägandenDen svenska ekonomin synes nu ha passerat en vändpunkt. En fortsatt kraftigexportuppgång kan väntas som en stabilisering av den inhemskaefterfrågan skett. med minskande produktion av varor ochtjänster väntas BNP stiga med och år1995. Trots den förhållandevis goda tillväxten ligger den svenskaarbetslösheten på en mycket hög nivå och endast en begränsad reduktion kanväntas . I finansplanen prognosticeras den öppna arbetslösheten(mätt som årsmedeltal) till och under år 1995.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att bedömningen i Economic Outlookfrån innebär en arbetslöshet på och år 1995enligt svenska definitioner. () räknar i sin prognosfrån med att den öppna arbetslösheten stabiliseras kring 8 %under åren 1994 och 1995. AMS preliminära bedömning införkompletteringspropositionen är att arbetslösheten kommer att uppgå till 8 %under /95.Enligt utskottets uppfattning måste högsta prioritet ges åt bekämpning avarbetslösheten. Särskilt viktigt är det att få bukt med långtidsarbetslöshetenvilken uppgår till av arbetskraften. För att nå det avregeringen i finansplanen uttalade målet om nya riktiga jobb och minst enhalvering av arbetslösheten krävs nytänkande ochtillväxt. Utskottet anser i likhet med motionärerna attarbetsmarknadspolitikeni sig inte är ett tillräckligt instrument i den nuvarande situationen. Allapolitikområden måste samverka för att ge tillväxt och sysselsättning. Detgäller förutom arbetsmarknadspolitik också ekonomisk politik,utbildningspolitik, bostadspolitik, näringspolitik, regionalpolitik,skattepolitik m.m.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att (bet. 1993/94:AU5, rskr. 102) fattade beslut om att införa ett generelltanställningsstöd (GAS) samt att förlänga de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaungdomspraktik och arbetslivsutveckling till utgången av . Vidarebeslutade om vissa förändringar i arbetsrätten (bet. 1993/94:AU4,rskr. Bland annat förlängdes den tillåtna anställningstiden förvisstidsanställning vid arbetsanhopning samt den längsta prövotiden förprovanställning från . I fråga om turordning viduppsägning på grund av arbetsbrist får arbetsgivaren rätt att undanta tvåarbetstagare inom turordningskretsen.I enlighet med förslag från arbetsmarknadsutskottet (bet. 1993/94:AU5,rskr. 102) fattade också beslutet att sammanlagt 600 miljoner kronorfrån innevarande års anslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder (B 2) fåranvändas till sysselsättningsskapande åtgärder inom byggsektorn för s.k.ROT-åtgärder (Reparation-Ombyggnad-Tillbyggnad). 500 miljoner kronorberäknades för reparation och underhåll av kommunala fastigheter och 100miljoner kronor för investeringsstöd till ombyggnad av äldrebostäder.Utskottet har hos AMS informerat sig om beräknad åtgärdsvolym ochbelastning på B 2-anslaget under innevarande budgetår. AMS bedömning är attåtminstone av anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärderkan komma att bli outnyttjade för de avsedda ändamålen under budgetåret1993/94. Mot denna bakgrund har utskottet bl.a. förordat ytterligareROT-åtgärder i syfte att bekämpa arbetslösheten. Utskottet har den 22 februari1994 föreslagit att regeringen bemyndigas att använda 1 500 miljoner kronorfrån innevarande års B 2-anslag i detta syfte. Utskottet utgår från att sådanverksamhet kan påbörjas efter riksdagsbeslutet (bet.1993/94:AU21, rskr. 148).Enligt utskottets bedömning av arbetsmarknadsläget för det kommandebudgetåret kommer situationen -- trots signalerna om en ljusning i ekonomin istort -- att vara fortsatt besvärlig. Eftersom utskottet nu liksom tidigareserarbetslöshet som ett slöseri med mänskliga resurser, bör kampen motarbetslösheten stå i centrum för den ekonomiska politiken.I likhet vill utskottet bestämt avvisa arbetslöshet som ettmedel i den ekonomiska politiken med hänsyn till mänskliga, sociala ochekonomiska aspekter. Behovet av aktiva åtgärder tas också upp i motionernaA215(s), A240 (fp), A241 (fp) och N283 (s). Enligt utskottets uppfattning ärregeringens och oppositionens syn på arbetsmarknadspolitikens grundinriktningvad gäller betoning av arbetslinjen och prioriteringen av aktiva åtgärderframför passiva i väsentliga avseenden likartad. Utskottet ansluter sig tilldenna grundsyn. De aktuella yrkandena bör inte föranleda något riksdagensuttalande.Utskottet vill i likhet med regeringen, Socialdemokraterna i motion A254 ochVänsterpartiet i motion A250 kraftigt betona att långtidsarbetslöshet ochutslagning måste förebyggas och förhindras. Effekterna av en beståendearbetslöshet är så allvarliga att alla ansträngningar måste göras för attundvika en sådan situation. Vidare bör ungdomsarbetslösheten liksomsvårigheterna för invandrare och flyktingar på arbetsmarknaden föranledasärskilda insatser även i fortsättningen. Utskottet kommer i det följande attbehandla konkreta åtgärder för ungdomar resp. flyktingar och invandrare.Utskottet vill i detta sammanhang kommentera fördelningen mellan detraditionella åtgärderna som arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete etc.och de relativt nya åtgärderna ungdomspraktik och ALU. De sistnämndaåtgärderna, som av utskottet klart har utpekats som sistahands-åtgärder, harvarit och är ett nödvändigt komplement till den övriga åtgärdsarsenalen i detarbetsmarknadsläge som råder. Icke desto mindre vill utskottet peka på riskenför att volymerna nu expanderar utöver den gräns där ändamålsenligheten kankontrolleras och där risken för undanträngningseffekter ökar. Karaktären pådessa arbetsmarknadspolitiska insatser av sistahands-åtgärder får inte gåförlorad enligt utskottets bestämda uppfattning.Vad gäller totalvolymen och fördelningen av de olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna skiljer sig åsikterna mellan partierna. Till dessa frågoråterkommerutskottet i kommande avsnitt.Utskottet ställer sig bakom regeringens uppfattning vad gäller kraven på eneffektiv medelsanvändning. Detta innebär att resurserna måste styras så attavkastningen blir optimal. I en politik för tillväxt är också jämställdhetmellan kvinnor och män en viktig del. Ett bättre tillvaratagande av kvinnornaskompetens innebär fördelar sett både från samhällets, företagets ochkvinnornassynpunkt.En politik för tillväxt är också en politik för företagande ochnyföretagande. De mindre företagen spelar en viktig roll för dynamiken inäringslivet och för den regionala balansen. I motion A245 (s) förordas en"social ekonomi", där nya kooperativa företag stimuleras med hjälp av sänktaarbetsgivaravgifter, ackumulerade arbetslöshetsersättningar, ALU-pengar m.m.Utskottet vill i detta sammanhang peka på starta-eget-bidragets betydelse somett instrument i den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Förutom destimulanser till egen- och nyföretagandet som redan införts inomnäringspolitikens och skattepolitikens område anser utskottet att deförändringar som införs på arbetsrättens område är ägnade att stimulera denya företagen. Utskottet har således en annan uppfattning än motionärerna närdet gäller sättet att få till stånd nya arbetsplatser i mindre företag.I det nuvarande ekonomiska läget anser utskottet att det är industrisektornsom måste ges utrymme att växa. Utskottet biträder därför inte kravet i motionA254 (s) angående ekonomiskt stöd för investeringar i kommunernas gatu- ochvägnät.Med anledning av bl.a. Ny demokratis förslag i motion A262 i syfte attförbättra effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas utnyttjandeoch i organisation vill utskottet hänvisa till den iinledningen redovisade utredningen om arbetsmarknadspolitikens roll,omfattning, inriktning och avgränsning. Det är utomordentligttillfredsställande enligt utskottets uppfattning att en samlad bedömningkommeratt göras av arbetsmarknadspolitiken och de myndigheter m.m. som svarar förverksamheten. Sammanfattningsvis förutsätter utskottet att utredningen läggerfram underlag för den arbetsmarknadspolitik som kommer att krävas imorgondagens samhälle. Mot denna bakgrund anser utskottet att det finnsanledning att invänta resultatet av utredningen som kan emotses inom en intealltför . Ny demokratis förslag om omfattande systemändringar iarbetsmarknadspolitiken avvisas därmed. Även den viktiga frågeställningen omkonkurrenssnedvridning och utslagning av ordinarie arbetsplatser i motionA220 (m, fp, c, kds) kan väntas bli ytterligare belyst genom utredningen omarbetsmarknadspolitiken liksom den i samma motion upptagna frågan omönskvärdheten av "mesta möjliga sysselsättning till minsta tänkbara kostnad".Mot denna bakgrund bör dessa yrkanden inte föranleda någon åtgärd.Beträffande Ny demokratis krav i motion A262 på utredning av missbruk ochfusk i samband med olika stöd vid arbetslöshet är utskottet självfallet av denmeningen att missbruk skall stävjas. Utskottet har inhämtat att AMS i november1993 har beslutat genomföra en rad olika aktiviteter för att förstärkakontrollen av arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Förutom en aktiv kampanj föratt öka medvetenheten om dessa frågor hos allmänheten planeras en samkörningava-kassornas och register för att kontrollera att intedubbla ersättningar betalas ut. De ansträngningar som pågår på detta områdeligger således i linje med utskottets uppfattning. Utskottet är därför inteberett att föreslå något uttalande med anledning av de nämndamotionskraven.Finansutskottet (1993/94:FiU10, rskr. 132) har behandlat ett liknandemotionsyrkande som det till arbetsmarknadsutskottet remitterade yrkandet frånNy demokrati om en ny kommission liknande för att rådabotpå arbetslösheten. anser i likhet med finansutskottetatt regeringen i sitt arbete med att bekämpa arbetslösheten har möjlighet attutnyttja all den kompetens som finns inom detta område. Någon ny kommissionhardärför inte aktualitet. Flera av de önskemål som motionärerna tar upp inomramen för arbete är för övrigt av den karaktären attbesluten sker genom fackliga förhandlingar snarare än genom riksdagsbeslut.Utskottet ställer sig således inte bakom dessa krav.I fyra motioner -- A215 (s), A450 (s), N307 (s) och Bo251 (s) -- tas fråganupp om en friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen för attbättrepassa regionala och lokala behov.Utskottet vill erinra om att det nuvarande storanslaget A 2 (tidigare benämntB 2) infördes i syfte att åstadkomma en flexibel användning av deanvisade medlen. Omläggningen från ett anslag för varjearbetsmarknadspolitisk åtgärd till ett stort samlat anslag syftade just tillatt i varje situation skulle kunna välja den lämpligasteåtgärden inom ramen för de prioriteringar som riksdag och regering gjort.Friheten bör alltid vara kombinerad med krav på uppföljning ochavrapportering.Denna syn på val av åtgärd respektive utvärdering bör givetvis tränga igenompåalla nivåer inom verket. Vidare vill utskottet erinra om att de medel somanvisas till arbetsmarknadspolitiska åtgärder fördelas av AMS till länen ienlighet med problemens svårighetsgrad i olika län.Utskottet har i likhet med revisorer i rapport /94.1Arbetsmarknadspolitik, En granskning av åtgärder mot arbetslöshet, noterat attArbetsmarknadsverkets avvägning mellan olika insatser försvåras genom att deekonomiska resurserna finns i olika "penningpåsar" som inte alltid ärutbytbara. Till exempel kan de kostnader som uppstår för samhället närarbetsgivarna får dra av vikarie- och utbildningskostnader från sinainbetalningar av socialavgifter vara av mindre vikt eller upplevas som"gratisresurs" för den enskilda arbetsförmedlingen. Utskottet förutsätter attden nuvarande anslagsordningen inkl. problemen med olika penningpåsar kommeratt tas upp inom ramen för den arbetsmarknadspolitiska utredningen. Utskottetbiträder därför inte förslagen i de aktuella motionerna A215 (s), A450 (s),N307 (s) och Bo251 (s).I ett par motioner berörs arbetsmarknadens funktionssätt. Vänsterpartietskrav på återgång till den tidigare utformningen av reglerna om uthyrning avarbetskraft i motion A250 avvisas av utskottet. Beträffande motion A242 (fp,m,c, kds) har utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna;arbetsförmedlingarna skall inte diskriminera små företag i samband medarbetsmarknadspolitiska stödåtgärder på grund av att de små företagen saknarkollektivavtal. Utskottet förutsätter att AMS och länsarbetsnämndernastillsynsansvar även omfattar arbetsförmedlingarnas neutralitet till olikaslagsföretag. Det allmänna villkoret är naturligtvis att företagen uppfyllergrundkraven vad gäller löne- och försäkringsfrågor m.m. Utskottet delar därförinte uppfattningen i motion A242 (fp, m , c, kds) i berörd del.Utan att i detalj gå in på samtliga de spörsmål som behandlas i motionernakan utskottet konstatera att många motionskrav ligger inom ramen för de frågorsom den beslutade arbetsmarknadspolitiska utredningen skall ta upp.Utredningens resultat torde få stor betydelse för den framtida inriktningen avarbetsmarknadspolitiken. Detta underlag bör enligt utskottets uppfattningavvaktas.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom den inriktning avarbetsmarknadspolitiken som förs fram i budgetpropositionen. Utskottet följerutvecklingen med stor uppmärksamhet och kommer att göra en ny bedömning av detarbetsmarknadspolitiska läget i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen. I den mån det inte redan har framgått av denföregående framställningen avstyrker utskottet de behandlade förslagen imotionerna A215 (s), A220 (m, fp, c, kds), A240 (fp), A241 (fp), A242 (fp, m,c, kds), A245 (s), A250 (v), A254 (s), A262 (nyd), A450 (s), Bo251 (s), N283(s) samt N307 (s).Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader1992/93 Utgift 2 860 973 0001993/94 Anslag 2 834 142 0001994/95 Prop. 2 861 516 000Riksdagen har för innevarande budgetår godkänt att högst 350 miljoner kronorav medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får disponeras förpersonalförstärkning vid arbetsförmedlingen (1992/93:AU8y, FiU30, rskr. 125).Under anslaget A 1 föreslår regeringen att riksdagen1. medger att regeringen får bemyndiga AMS, eller efter AMS bestämmande,länsarbetsnämnderna, att under /95 besluta om avskrivning avlånefordran som inte överstiger uppkommen inom Arbetsmarknadsverketunder de förutsättningar som gäller för /94 (avsnitt 2.5),2. godkänner att högst av medlen under anslaget får användasför insatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen (avsnitt 2.5),3. till förvaltningskostnader för /95anvisar ett ramanslag på 2 861 516 000 kr.För en närmare beskrivning av anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader samt antalet årsarbetare och lönekostnader inom olikadelar av verksamheten hänvisas till propositionen (s. 33 f.).I propositionen anförs att det pågående besparingsarbetet inom AMS börfortsätta t.ex. genom att hyresavtal och upphandlingar omförhandlas.Lönekostnaderna för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna bör undantasfrån kostnadsminskningen.Med hänsyn till arbetsmarknadsläget under /95 bör AMV liksomunder innevarande budgetår ha möjlighet till särskild personalförstärkningenligt budgetpropositionen. Eftersom förstärkningen är konjunkturberoende börAMS få disponera högst av medlen under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med hänsyn till de utomnordiska invandrarnasförsämrade situation på arbetsmarknaden bör förstärkta förmedlingsinsatserfortsätta i oförminskad omfattning. De förstärkta insatserna för invandrareochflyktingar beräknas till . Regeringens bedömning är nuliksom tidigare att satsningen på ett mer grupporienterat arbetssätt börintensifieras. För att bygga ut jobbsökaraktiviteterna beräknar regeringensärskilda medel med för /95. Desammanlagda lönekostnaderna under anslaget har beräknats till 1 801,7 miljonerkronor. Därav får utnyttjas för tillfällig förstärkning avarbetsförmedlingen först efter särskilt beslut av regeringen.Ny demokrati anför i motion A262 (yrk. 35) attarbetsförmedlingarna måste få stöd och hjälp att rationaliserasina kontor och att utbilda sin personal i syfte att uppnå erforderligkompetens när det gäller att ta hand om de arbetssökande.Utskottet erinrar om att utredningen om arbetsmarknadspolitikens roll,omfattning, inriktning och avgränsning (dir. 1993:132) har uppdraget attanalysera uppföljning av verksamheten. Kommittén börsärskilt utvärdera nuvarande former för kvalitets- och kostnadskontroll inomverket och lägga förslag till förbättringar. Utskottet utgår från att de imotionen berörda frågorna tas upp i utredningsarbetet och avstyrker därmedmotion A262 (nyd) i denna del.Lars () påtalar i motion A247 behovet av ett närmare samarbetemellan arbetsförmedlingen och universitet och högskolor i syfte att uppnå enkompetent arbetsförmedling för studerande.Utskottet har inhämtat att ett sådant samarbete mellan arbetsförmedlingoch högskola har inletts på flera håll i landet. Vidare har AMS planerat fleraregionala konferenser i syfte att arbetsförmedlingspersonaltillsammans med högskolepersonal, fackliga representanter m.fl. skall fåmöjlighet att närmare tränga in i problemen och behoven för de högutbildade påarbetsmarknaden. Med hänvisning till vad som anförts bör det aktuella yrkandeti motion A247 (fp) inte föranleda någon åtgärd.Socialdemokraterna anför i motion A254 (yrk. 23) att eftersom förstärkningenpå till förvaltningskostnadsanslaget behövsunder bör resurserna finnas under själva anslaget. Regeringen böråterkomma med ett sådant förslag enligt Socialdemokraterna.Utskottet anser i likhet med regeringen att den personalförstärkning dethär är fråga om är en helt konjunkturberoende förstärkning. Det är därförlogiskt att använda sig av anslaget för konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder. Motion A254 avstyrks i motsvarande del. Medhänsyn till det uppenbara behovet av tillfällig personalförstärkning undernästa budgetår utgår utskottet från att regeringen återkommer ikompletteringspropositionen med förslag om överföring av medel från A2-anslaget.Vänsterpartiet begär i motion A250 (yrk. 8) att tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader anvisar 48,3 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Utskottet är inte berett att föreslå någon ytterligare anslagstilldelningtill AMS.