bet · GH01KU27 · 1994-03-17 00:00:00 — Utskottet ser följaktligen medtillfredsställelse att regeringen nu föreslår en ordning sominnebär att stöd till radio- och kassettidningar kan utgå förutgivning till afatiker och dyslektiker.Utskottet delar vidare regeringens bedömning när det gällerreglerna om redaktionell utformning för att en taltidning skallvara stödberättigad.Dessa föreslagna förändringar ligger även i linje medutskottets uttalande i betänkandet 1990/91:KU29 om att stödetborde vara sådant att det stimulerar tillmarknadsföringsåtgärder från tidningsföretagens sida i syfte attfå ett större antal abonnenter. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag. Motion Kr309 yrkande 13 i denna delavstyrks.När det härefter gäller yrkandet i motion K808 om enallterminal för synskadade delar utskottet motionärernasbedömning att en sådan terminal skulle kunna tjäna ett angelägetsyfte. Enligt utskottets mening är emellertid förutsättningarnaännu alltför osäkra. Bl.a. behöver de tekniska förutsättningarnaoch kostnadsmässiga konsekvenserna utredas innan ettutvecklingsarbete kan påbörjas. RATS-teknikens genomslagskraftbland de synskadade är också en faktor som bör bedömas.Utskottet, som förutsätter att regeringen följer utvecklingen påområdet, är mot den angivna bakgrunden inte berett atttillstyrka yrkandet i motion K808.Bidrag till nyhetsinformation nyhetsinformation och litteratur() har till ändamål att äga och ge ut ennyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ge utlättlästa böcker. För innevarande budgetår har till anslagetanvisats . Regeringen framhåller att människor medfunktionshinder genom jämförelsevis begränsade men strategisktplacerade insatser kan ges ökade möjligheter till delaktighet ivårt samhälle. Tidningen 8 Sidor och fyller enviktig uppgift gentemot de begåvningshandikappade, som har svårtatt tillgodogöra sig informationen i vanliga nyhetsmedia och harbegränsad tillgång till kultur. Dessa tidningar och böckerpresenterar nämligen på ett anpassat och enkelt språknyhetsinformation och litterära upplevelser. Regeringen bedömerdet angeläget att Stiftelsen får tillfälle att både väsentligtöka verksamhetens omfattning och utveckla innehållet.Bidraget till Stiftelsen föreslås därför öka med 4,5 miljonerkronor för /95 till varvidberäknats ett rationaliseringskrav på . För att LL-stiftelseni fortsättningen skall kunna bedriva sin verksamhet rationelltbör under budgetåret avsättas till detegna kapitalet.MotionenIan m.fl. (nyd) begär i motion Kr309 yrkande 13(delvis) att beslutar om oförändrat anslag för bidragtill nyhetsinformation och litteratur.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget attLL-stiftelsen får möjlighet att både öka verksamhetensomfattning i väsentlig mån och utveckla innehållet. Med detökade bidrag som regeringen föreslår kan också nödvändigamarknadsföringsinsatser genomföras och leda tillinkomstökningar och förbättrad ekonomi. Utskottet tillstyrkersåledes propositionens förslag och avstyrker motion Kr309yrkande 13 i denna del.Ägarkoncentration i massmediaMotionernaFyra motioner från den allmänna motionstiden tar uppfrågan om ägarkoncentrationen i massmedia. ochInger (båda s) begär i motion K815 åtgärder för attmotverka maktkoncentration inom media. Motionärerna pekar på attBonnierföretaget lagt ett bud på på att sändningstillstånden för privat lokalradio tillövervägande del innehas av fyra mediegrupper, bl.a. Bonnier.Även frågan om kopplingen mellan TV-ägande och radio haraktualiserats genom att ropat insändningstillstånd för lokalradio. Enligt motionen har Sverigesannolikt bland världens mest tandlösa lagar när det gäller attmotverka multimediaägande och ägarkoncentration. Det behövs nusnabba åtgärder inom hela massmediesektorn med uttalat mål attstödja lokalt förankrat ägande samt att stimulera mångfald ochkvalitet i utbudet. Det är vidare enligt motionen viktigt attdet utökade utrymme som kan förväntas för radio- ochTV-sändningar inte leder till ett nytt auktionsförfarande utanatt frågan handläggs så att bredd och mångfald verkligen nås iägande och programproduktion med lokal förankring. Dessa frågorbör utredas inom ramen för en parlamentarisk utredning.Elisabeth m.fl. (v) föreslår i motion K803 i denna delatt får i tilläggsdirektiv att studeraeffekterna av ägarkoncentrationen i television, dags- ochkvällspress. Enligt motionärerna hotar vi att få en ännu störreutslagning av vissa befolkningsgrupper ur den fria debatten,opinionsbildningen etc., som en informationstät elitfår ett ökat grepp om mediautbudet.Harriet (nyd) understryker i motion K816 attbristen på konkurrens i massmedia förutomkonkurrenslagstiftningsaspekten är en yttrande- ochinformationsfrihetsfråga. Motionären pekar på att intill fått monopol på kommersiell TV i och att hankontrollerar verksamheter i samtliga TV-led men också verksamhetinom lokalradion. Motionären tar också upp ägarkoncentrationeninom dagspressen och hänvisar till att tolv ägargrupper harkontroll av den svenska tidningsupplagan och över 55av 90 flerdagarstidningar. Mer än en femtedel av dagspressenssamlade upplaga ges ut av Bonnierkoncernen. Motionären föreslåratt regeringen tillsätter en utredning som, utifrån grundsynenatt största möjliga yttrandefrihet liksom största möjligakonkurrens bör råda i det svenska samhället, lägger fram ettlagstiftningsförslag till hur ägarkoncentrationen i massmediaskall kunna begränsas.I motionen begärs vidare att frågan om att begränsaägarandelen i radio- och TV-företag blir föremål för särskiltskyndsam behandling i syfte att begränsa ägarinflytandet ikommersiell radio och TV så att ingen enskild ägare direkt ellerindirekt kan få ett bestämmande inflytande. Ägarförhållandena iradio- och TV-företag bör vara väl balanserade eftersomtillgången på kanaler är en begränsad resurs som inte böranvändas av ett dominerande intresse.Bo Holmberg m.fl. (s) framhåller i motion K813 (yrkande 3) attlokalradioreformen slagit fel. Majoriteten eller cirka trefjärdedelar av sändningstillstånden har efter auktionsförfarandehamnat hos de stora privata mediemonopolen, nämligenBonniergruppen, kretsen runt , de stora liberala tidningarna i Svensk Radioutveckling AB.Resultatatet har blivit ett centralt utbud, storstadsfixeringoch ytlighet. För att upprätthålla trovärdighet förmångfaldsargument i mediepolitiken är det viktigt att reformenutvärderas och omprövas. Detta är viktigt också med hänsyn tillyttrandefriheten och kvaliteten i utbudet.BakgrundI betänkandet (SOU 1980:28) Massmediekoncentrationpresenterades ett lagförslag om förvärvskontroll för motverkandeav massmediekoncentration. Förslaget föranledde inte någonåtgärd.I rapporten (SOU 1991:28) Konkurrensen i -- enkartläggning av konkurrensförhållandena i 61 branscher --lämnade en redovisning av förhållandena inombl.a. branschen för dagstidningar. En uppdatering av uppgifternaliksom en redovisning av hur förutses påverka bl.a.de nu nämnda branscherna lämnades i hösten1992 publicerade rapport om effekter av påkonkurrensen i . Med stöd av konkurrenslagstiftningen haren rad konkurrensbegränsningar inom olika delar avmassmediebranschen prövats. har bl.a. granskatTidnings AB förvärv av köpoptioner avseende aktier iSydsvenska AB. Verket fann då inte att sådan skadligverkan som avses i konkurrenslagen förelåg och avskrev därförärendet utan ytterligare åtgärd. har i fråga omtryckta medier i uppgift att följa ägarutvecklingen på området,i huvudsak från ekonomiska utgångspunkter. TV-området hardäremot inte varit föremål för någon uppföljning annat än densom görs inom ramen för instruktion attsärskilt följa utvecklingen inom branscher som utmärks avägarkoncentration.Utredningar rörande ägandet m.m. av massmedieföretag hargenomförts i en rad internationella organ. Sålunda harEuroparådet inom ramen för en konsultrapport redovisatöverväganden beträffande skärningspunkten mellanyttrandefrihets- och konkurrensaspekterna. Också inom görsen översyn av hithörande frågor. Vidare publicerade en arbetsrapport (1992:514)Medieföretagsköp och mediekoncentration. I någon mån berörs därförhållandena i . Inom EG pågår ett arbetemed frågor som gäller ägarkoncentrationen i massmedia. Iseptember 1992 krävde parlamentet åtgärder av rättslig karaktärmot massmediekoncentration, och ladeEG-kommissionen fram en grönbok (92) 480 Pluralism and MediaConcentration in the Internal Market: An assessment of the needfor Community action. är föremål förkonsultationer, och en hearing hölls i april 1993.Europaparlamentet uttalade sig -- med anledning avgrönboken -- för en långtgående reglering på EU-nivå.Motioner som riktar sig mot ägarkoncentration inom massmediahar behandlats av utskottet . Underriksmötet /92 yrkades i motion K7 av m.fl. (v)regler för kabelsändningsverksamheten som hindrarägarkoncentration inom medierna. Utskottet, som utgick från attfrågan om koncentrationen av ägarintressena inom tråd- ochetermedierna ägnades uppmärksamhet i den bredare översyn av denradiorättsliga lagstiftningen som förestod, avstyrktemotionsyrkandet (bet. I en reservation (s) framhölls att tiden nu var mogenatt tillsätta en parlamentarisk beredning om den privataägarkoncentrationen på radio- och TV-området.I samband med behandlingen av regeringens proposition1992/93:56 om ny konkurrenslagstiftning avstyrktenäringsutskottet en motion (nyd), vari begärdes en utredning meduppgift att inom konkurrenslagstiftningens ram lägga fram ettlagförslag som begränsar ägar- och företagskoncentrationen imassmedia. hänvisade i betänkandet 1992/93:NU17bl.a. till de nyssnämnda utredningsarbetena.Konstitutionsutskottet behandlade proposition1992/93:70 Privat lokalradio. I propositionen föreslogs enlokalradiolag med bestämmelser som syftade till att förhindraägarkoncentration på massmedieområdet. Regeringen betonadevikten av att mångfalden främjas. Det underströks att omdagstidningsföretag skulle kunna erhålla tillstånd att sändalokalradio skulle dessa företag kunna öka sitt inflytande övernyhetsförmedling och opinionsbildning i stället för att antaletsjälvständiga röster skulle bli flera.Kulturutskottet framhöll i ett yttrande tillkonstitutionsutskottet (1992/93:KrU3y) att det är angeläget atttendenser till bristande innehållsmässigmångfald eller till informations- eller åsiktsmonopol motverkas.Konstitutionsutskottet tillstyrkte regeringens förslag i denaktuella delen (bet. 1992/93:KU15 s. 17).I 5 § lokalradiolagen (1993:120) föreskrivs såledesatt tillstånd att sända lokalradio lämnas till en fysisk ellerjuridisk person och att tillståndet endast omfattar ettsändningsområde. Ingen kan, vare sig direkt eller genom företagi vilket han på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtalensam har ett bestämmande inflytande, få mer än ett tillstånd.Enligt 7 § får inte tillstånd ges till någon som ger utdagstidning, till någon som på grund av aktie- ellerandelsinnehav eller avtal ensam har ett bestämmande inflytandeöver ett företag som ger ut dagstidning eller till företag ivilket någon som avses i det föregående ensam har ettbestämmande inflytande.Nämnas kan också att redan i den proposition som innehöllförslag om införande av en tredje reklamfinansierad TV-kanal(prop. 1990/91:149) uttrycktes en vilja att motverkamaktkoncentration inom de svenska massmedierna. Det framhöllsatt vid tillståndsgivningen borde eftersträvas en bred krets avägare och att sammansättningen blev sådan attmaktkoncentrationen inom de svenska massmedierna inteförstärktes. Det var enligt propositionen inte bra om maktenöver ett TV-företag och över andra mediaföretag samlades påsamma hand. Som särskilt olämpligt framstod det om fleraTV-företag eller TV-företag och viktiga dagstidningardominerades av en och samma ägare.Utskottet behandlade en motion (nyd) från denallmänna motionstiden som vände sig mot den bristandekonkurrensen inom massmedia (bet. 1993/94:KU3 s. 22 f.).Utskottet underströk att det för mångfald i informationoch opinionsbildning är angeläget att tendenser till alltförstor ägarkoncentration inom massmedieområdet motverkas ochframhöll att regeringen också genom uttalanden i de ovannämndapropositionerna ställt sig bakom ett sådantsynsätt och förordat åtgärder för att i dessa sammanhangbegränsa ägarkoncentration. Utskottet hade dessutom inhämtat attSverige inom för mediekoncentrationoch pluralism aktivt deltar i undersökningar omägarkoncentration och mångfald i massmedierna i Europa.Utskottet ansåg sig mot den bakgrunden ha anledning attförutsätta att regeringen med uppmärksamhet följer utvecklingennär det gäller ägarförhållandena inom massmedia. Också den dåaviserade ansågs ha anledning att komma in pådenna fråga när det gäller såväl konsekvenserna för konkurrensenpå marknaden som mångfalden i nyhetsförmedlingen. Utskottetansåg därför att sådana tillkännagivanden till regeringen omägarkoncentrationen i massmedia som begärdes imotionen inte behövdes. I ett särskilt yttrande (s) ifrågasattesbl.a. mot bakgrund av erfarenheterna från utauktioneringen avlokalradiotillstånd om den lagstiftning som är avsedd attmotverka oönskad ägarkoncentration är tillräcklig. Desocialdemokratiska ledamöterna framhöll att de avsåg att nogafölja utvecklingen. I en meningsyttring (v) underströks att detfinns mycket som talar för att ägar- och maktkoncentrationen kankomma att öka även i fortsättningen och att det är ytterstangeläget att regeringen noggrant följer upp utvecklingen.Regeringen beslutade om tillkallandet aven kommitté med parlamentarisk medverkan med uppdrag att utredaden framtida presspolitiken. Kommittén skall enligt sinadirektiv (dir. 1993:118) undersöka behovet av direkta ochindirekta statliga stödåtgärder till dagspressen. Utgångspunktenskall därvid vara den nya massmediesituationen, deutvecklingstendenser som kan iakttas och de krav det modernasamhället och den svenska demokratin ställer. Som underlag förkommitténs ställningstaganden bör inledningsvis enförutsättningslös och bred studie av de svenska massmediernagenomföras. Studien bör utföras av en till kommittén knutenexpertgrupp med uppgift att analysera bl.a. vilken rollmassmedierna som helhet bör spela i dagens svenska demokrati ochvilka uppgifter de därmed tillsammans kan fullgöra samt hur ochi vilken grad enskilda massmedier som dagstidningar,tidskrifter, radio och TV bidrar till att gemensamma uppgifteruppfylls. Som grund bör expertgruppen genomföra en kartläggningav det svenska massmedielandskapet. Särskild vikt bör därvidläggas vid utbudet av olika medieformer, människors medievanor,konkurrensfrågor, mångfaldsaspekter, ägarstrukturer ochmediernas internationalisering.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare understrukit (bet. 1993/94:KU3) att detför mångfald i information och opinionsbildning är angeläget attden nuvarande utvecklingen mot alltför stor ägarkoncentrationinom massmedieområdet motverkas och har hänvisat till att den dåaviserade kunde ha anledning att komma in påfrågan. Enligt regeringens direktiv till utredningen skall detgenomföras en kartläggning av massmedielandskapet där särskildvikt skall läggas vid bl.a. konkurrensfrågor, mångfaldsaspekteroch ägarstrukturer. -94 kommer således attgranska frågan om ägarkoncentrationen i massmedia. I direktiventill utredningen ligger emellertid inte uttalat att det börgöras överväganden beträffande ett lagförslag om begränsning avägarkoncentrationen inom massmedia. Enligt utskottets mening ärutvecklingen sådan att lokalradioreformen måste utvärderas ochlagstiftning mot ägarkoncentration inom massmedia allvarligtmåste övervägas. bör därför gestilläggsdirektiv med ett sådant innehåll. Vad utskottet anförtbör med bifall till motionerna K813 yrkande 3 och K815samt med anledning av motionerna K803 i denna del och K816 somsin mening ge regeringen till känna. beträffande presstödet i allmänhetatt avslår motionerna 1993/94:K803, såvitt nu är ifråga, och 1993/94:Kr309 yrkande 14,res. 1 (nyd)men. (v)2. beträffande anslag till Presstödsnämnden ochTaltidningsnämndenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 5 och med avslag på motion 1993/94:Kr309 yrkande 17till och /95 anvisar ett ramanslag på ,res. 2 (nyd)3. beträffande driftsstöd till dagspressenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 6 1 och 2 och med avslag på motionerna 1993/94:K805,1993/94:K806 yrkandena 1 och 2, 1993/94:K811, 1993/94:K813yrkande 1 och 1993/94:Kr309 yrkande 15 dels godkännerförändringen av beräkningsgrunderna för driftsstöd tilldagspressen, dels till Driftsstöd till dagspressen /95 anvisar ett förslagsanslag på ,res. 3 (s)res. 4 (nyd)4. beträffande utvecklingsstöd till dagspressenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 7 och med avslag på motionerna 1993/94:K806 yrkandena3 och 4 och 1993/94:K813 yrkande 2 till Utvecklingsstöd tilldagspressen för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 5 (s)5. beträffande täckande av förluster vid statligkreditgaranti till dagspressenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 8 till Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till dagspressen för /95 anvisarett förslagsanslag på ,6. beträffande distributionsstöd till dagspressenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 9 och med avslag på motionerna 1993/94:K804 och1993/94:Kr309 yrkande 16 till Distributionsstöd tilldagspressen för /95 anvisar ettförslagsanslag på ,res. 6 (nyd)7. beträffande lagen om radiotidningaratt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 10, 1 antar bifogat förslag till lag om ändring ilagen (1981:508) om radiotidningar,8. beträffande stöd för utgivning till afatiker ochdyslektikeratt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 10, 2 godkänner att stöd till radio- ochkassettidningar kan utgå för utgivning till afatiker ochdyslektiker,9. beträffande beställningsbemyndigande tillTaltidningsnämndenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 10, 3 medger att regeringen lämnar Taltidningsnämndenett beställningsbemyndigande på för vart ochett av budgetåren 1995/96 och 1996/97,10. beträffande stöd till radio- och kassettidningaratt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 10, 4 och med avslag på motion 1993/94:Kr309 yrkande13 i denna del till Stöd till radio- och kassettidningar /95 anvisar ett förslagsanslag på 114 367 000kr,res. 7 (nyd)11. beträffande utveckling av allterminalatt avslår motion 1993/94:K808,12. beträffande bidrag till och litteraturatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga12 punkt C 14 och med avslag på motion 1993/94:Kr309 yrkande 13i denna del till Bidrag till och litteratur för /95anvisar ett reservationsanslag på ,res. 8 (nyd)13. beträffande ägarkoncentration i massmediaatt med bifall till motionerna 1993/94:K813 yrkande3 och 1993/94:K815 samt med anledning av motionerna 1993/94:K803i denna del och 1993/94:K816 yrkandena 1--3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om tilläggsdirektivtill -94.res. 9 (m, c, fp, kds)den 17 mars 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), (), (), (), Hans GöranFranck (s), (), (nyd),(m), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Presstödet i allmänhet (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "-94" och på s. 5 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kan presstödet starkt ifrågasättas.Det bakomliggande motivet till presstödet är uppenbarligen attstora särintressen skall gynnas och inte att det fria ordetskall främjas. Mot denna bakgrund anser utskottet att presstödetbör avvecklas med början budgetåret1994/95. Regeringen bör återkomma till med ettdetaljerat förslag med denna inriktning. Utskottet tillstyrkersåledes motion Kr309 yrkande 14 och avstyrker motion K803 idenna del.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande presstödet i allmänhetatt med bifall till motion 1993/94:Kr309 yrkande 14och med avslag på motion 1993/94:K803 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Anslag till och (mom.2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "En översyn" och slutar med "yrkande 17 avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör anslaget till för /95 minskas med2 som ett led i en successiv avveckling avpresstödet.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande anslag till Presstödsnämnden ochTaltidningsnämndenatt med bifall till motion Kr309 yrkande 17 och medanledning av proposition 1993/94:100 bilaga 12 punkt C 5 tillPresstödsnämnden och /95 anvisar ett ramanslag på 2 766 000 kr.3. Driftsstöd till dagspressen (mom. 3), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Som tidigare" och på s. 8 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Presstöden är föremål för översyn avPressutredningen -94. Det är enligt utskottets mening intetillfredsställande att regeringen nu medan utredningsarbetetpågår föreslår nedskärningar i driftsstödet. Regeringen frångårhärigenom den etablerade demokratiska ordningen att inte ändra iett stödsystem innan en arbetande kommitté fått lämna sinaförslag och sedan förslagen remissbehandlats och analyserats isedvanlig ordning.Det är också enligt utskottets mening anmärkningsvärt attpropositionen saknar en analys av konsekvenserna fördagstidningarna av en försämring av presstödet. Förslaget hadebort åtföljas av en redovisning av situationen påtidningsmarknaden och en genomgång av hur ett sådant förslagstår i överensstämmelse med de grundläggande mål som ställts uppför stödet.Motivet för det statliga stödet till dagspressen är att sökabevara mångfalden i utbudet och att därmed ge tidningsläsarna envalfrihet när det gäller valet av dagstidning. Om presstödetskulle avvecklas skulle ett stort antal tidningar tvingas lägganed. Utskottet vill understryka att en bibehållen åsiktsmångfaldi dagspressen är en viktig demokratisk angelägenhet.Mot bakgrund av att det pågår en utredning om den framtidapresspolitiken och med hänsyn till osäkerheten om vad bl.a. dennya mediesituationen med reklamfinansierade radio- ochTV-kanaler betyder för dagspressen kan utskottet inte godtaregeringens förslag att försämra driftsstödet. Driftsstödet börenligt utskottet i stället behållas på oförändrad nivå.Bidragssatser och maximibelopp bör följaktligen även varaoförändrade. Utskottet tillstyrker följaktligen motionerna K805,K806 yrkandena 1 och 2 och K813 yrkande 1 samt avstyrker motionK811 och Kr309 yrkande 15.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande driftsstöd till dagspressenatt med bifall till motionerna 1993/94:K805,1993/94:K806 yrkandena 1 och 2 samt med anledning av motion1993/94:K813 yrkande 1 och proposition 1993/94:100 bilaga 12punkt C 6, 1 och 2 och med avslag på motionerna 1993/94:K811 och1993/94:K309 yrkande 15 dels avslår den föreslagna förändringenav beräkningsgrunderna för driftsstöd till dagspressen, delstill Driftsstöd till dagspressen för /95anvisar ett förslagsanslag på 423 400 000 kr.4. Driftsstöd till dagspressen (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Som tidigare" och på s. 8 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör presstödet avvecklas under entreårsperiod med början /95. I linje med dettabör driftsstödet för detta budgetår minskas med en tredjedeleller med och bidragssatser och maximibeloppminskas i motsvarande mån.