bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — vill utskottet --liksom regeringen -- betona att åtgärderna inom närings- resp.regionalpolitiken har samma syfte, nämligen att skapa ett livskraftigtnäringsliv i hela landet. samordnande roll i detta avseendeförtjänar därvidlag att framhållas. Med hänvisning till det nu anförda och tillnäringsutskottets yttrande i dessa frågor avstyrker utskottet yrkandena imotionerna A53 (s), A54 (s), A56 (s) och A57 (v), i förekommande fall i berördadelar.TurismPropositionen (s. 53--54)I propositionen betonas inte bara att turistnäringen är betydelsefull ochväxande utan också att den har en stor regional betydelse. Regeringen hänvisartill budgetpropositionen (bil. 13) om sin syn på (R 1993:24)Skattereformen och turismen, som avsåg reformens inverkan på turistbranschen påvissa orter. Vidare anges att härutöver har föreslagit åtgärder förkomplettering och utbyggnad av den turistiska infrastrukturen i stödområdena.Enligt regeringens uppfattning bör -- inom ramen för de medel förregional utveckling som verket avses få disponera -- kunna lämna stöd tillsådana åtgärder.MotionI motion A56 av m.fl. (s) (yrk. 18) anser motionärerna attturismens stora betydelse för utvecklingen i glesbygden inte kommit tilluttryck i propositionen. Ett organ för samordning och utveckling av turist- ochrekreationspolitiken bör inrättas hävdar motionärerna som efterlyser enhelhetssyn inom detta politikområde. Organet -- som föreslås bli benämnt TURSAM-- avses få en egen styrelse, men med kanslistöd från . I motionenutvecklas förslaget närmare.YttrandeKulturutskottet ansluter sig till vad som anförs i propositionen bl.a. omturismens regionalpolitiska betydelse. Vidare anser utskottet att sådanasamordningsinsatser, som det hänvisas till i propositionen, är av storbetydelse för turismen. nämns att kulturutskottets behandling avbl.a. anslag och andra frågor om turism är nära förestående. Med hänsyn tillatt ett förslag med samma syfte som det nu aktuella kommer att behandlas idetta sammanhang, avstyrks det nu aktuella motionsyrkandet.UtskottetSom framgår av propositionen uppskattades omsättningen för turistnäringen iSverige uppgå till . Sysselsättningen beräknadestill ca 80 000 helårsarbeten. Turismen har en stor betydelse för den regionalautvecklingen, som varje region har sina egna förutsättningar i dettaavseende. På vissa orter utgör turismen t.o.m. basnäringen. I propositionenkonstateras att det regionalpolitiska stödet har haft stor betydelse föruppförande av turistanläggningar utmed fjällkedjan.Kuturutskottet har på anförda skäl avstyrkt (bet. KrU30)motionsförslag (s) som går ut på en ändrad organisation för de statligainsatserna, innebärande bl.a. att en ny myndighet -- TURSAM -- skall inrättas.I reservation (s) vidhålls uppfattningen om behovet av en sådan myndighet.I propositionens föreslås en förstärkning av medlen för regionaltutvecklingsarbete i länen. Därutöver finns, enligt regeringens uppfattning,skäl att -- liksom -- centralt disponera vissa sådanaregionalpolitiska medel att användas för särskilda projekt eller andrautvecklingsinsatser (prop. s. 157). Utskottet ansluter sig till vad regeringenhar anfört om att -- inom ramen för de medel för regional utveckling somverket avses få disponera -- bör kunna lämna stöd till utbyggnad av denturistiska infrastrukturen. Genom en sådan förstärkning torde enligt utskottetsuppfattning syftet med förslaget i motion A56 (s) bli i viss mån tillgodosettsåvitt det gäller en förstärkning på regional nivå av turistnäringen.Arbetsmarknadsutskottet är däremot -- i likhet med kulturutskottet -- inteberett att stödja förslaget om en ny central myndighet. Följaktligen avstyrkerutskottet motionen i berörd del.Energibeskattning m.m.MotionerI detta avsnitt tar utskottet upp några motionsyrkanden som har det gemensamtatt de rör beskattningsområdet. Två av dem, avseende bensinskatten, har en meromedelbar anknytning till regionalpolitiken; övriga går ut på att åstadkommamiljöförbättringar genom omläggningar i skattesystemet.I motion A67 av m.fl. (nyd) (yrk. 9) behandlas frågan omsänkning av bensinskatten i Norrlandslänen. Av särskild betydelse för de boendeoch för företagen i dessa län är de stora avstånden och bristen på effektiva,gemensamma transportmedel. Invånarna i är därför mycket beroende avbilen, anförs det. Ett sätt att minska olägenheterna med de långa avstånden äratt sänka bensinskatten i Norrlandslänen, anser motionärerna och begär därföratt regeringen skall ges i uppdrag att lägga fram ett förslag av dennainnebörd.Även i motion A57 av m.fl. (v) (yrk. 9) berörs detta ämne.Motionärerna begär att en utredning tillsätts med uppgift att lämna förslagtill ett system med regionalt differentierad bensinskatt. Utformningen bör iförsta hand inriktas på att bensinskatten ökar i de tre storstadsregionerna,heter det vidare.I samma motion tas upp även andra skattefrågor. Energiskatterna bör ändras såatt de successivt ökar för icke förnybara energislag, anförs det (yrk. 10).Vidare bör en miljöinriktad skatteväxling genomföras, anser motionärerna, somkritiserar propositionen för att sakna avsnitt om kretsloppssamhället (yrk. 8).YttrandeJordbruksutskottet hänvisar i sitt yttrande beträffande förslaget i motionA57 (v) om kretsloppssamhället bl.a. till proposition 1993/94:111 och sinabetänkanden /94:JoU19 och JoU22, i vilka de areella näringarnas roll i enkretsloppsanpassad samhällsutveckling behandlas. Utskottet ser ingen avgörandeskillnad i inriktning och ambitionsnivå mellan motionärernas krav och denpolitik som ställt sig bakom.RapporterI rapporten (B 1994:3) Statsbudgetens regionala fördelning sägs (s. 97 f.)beträffande skatteförändringarnas regionala utfall bl.a. att den mestuppmärksammade skattereformen --1993 är den som avserinkomstskatterna. Ett flertal mindre uppmärksammade förändringar har emellertidockså genomförts, påpekas det. Bl.a. erinras om att energiskatten har sänktsför den konkurrensutsatta och energikrävande industrin.Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () har i rapporten (Ds1994:55) Bensinskatteförändringars effekter analyserat var forskningen i dagstår i denna fråga. Beträffande regionala välfärdsfördelningseffekter av enbensinskattehöjning konstateras (s. 71) att den regionala strukturen förbilanvändningen är olika. En bensinskattehöjning innebär därför en något störrevälfärdsförlust för norra glesbygdens bilister än för övriga bilister.Ytterligare nedsättning av fordonsskatten (per bil ochår) i norra glesbygden kan motiveras vid en bensinskattehöjning, men ärknappast mycket angelägen, sägs det. Sammanfattningsvis anser utredarna attdetta inte är något större fördelningsproblem.UtskottetArbetsmarknadsutskottet tar först upp frågan om differentiering avbensinskatten.Skatteutskottet har tidigare denna vår avstyrkt (bet. SkU34 s. 22) motioner(kds; v) av samma eller liknande innebörd som de nu föreliggande.Skatteutskottet anser att en regional differentiering av drivmedelsskatterna ärbehäftad med flera svårlösta problem. Enligt utskottets mening finns bättre ochmer ändamålsenliga sätt att komma till rätta med de regionala skillnader somföreligger. biföll utskottets förslag (rskr. 297).Arbetsmarknadsutskottet avstyrker därmed motionerna A57 och A67 i berrödadelar.Även frågor om energibeskattning i övrigt har behandlats i nyssnämndabetänkande om indirekta skatter (bet. SkU34).Frågan om kretsloppssamhället berördes i någon mån av skatteutskottet genomställningstagandet till motioner (s; c; kds; v) om skatteväxling. Det upplystesvidare att regeringen har beslutat tillsätta en parlamentariskkommitté med uppdrag att utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv analysera demiljöstyrande inslagen i nuvarande skattelagstiftning och mot bakgrund av dennaanalys undersöka förutsättningarna för en ökad miljörelatering av det svenskaskattesystemet, bl.a. genom analys av relevanta förslag på området (dir.1994:11). Enligt skatteutskottets mening är det angeläget att möjligheternatill en ökad miljöstyrning inom skattesystemet nu analyseras och att hänsyndärvid kan tas till andra viktiga mål som t.ex. behovet att bibehållaindustrins internationella konkurrenskraft. Den ovannämnda kommittén kommer attha vida befogenheter att ta upp frågor som är av betydelse vid en analys avdessa frågor. ser inte någon anledning att nu söka påverkainriktningen av kommitténs arbete utan avstyrker de aktuella motionsyrkandena.En meningsyttring (v) har anmälts. Som ovan sagts följde riksdagenskatteutskottet.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till jordbruksutskottets yttrande och tillskatteutskottets behandling av hithörande frågor och avstyrker därmed motionA57 (v) i berörda delar.Avgifter för vattenkraftsproduktionMotionerI åtta motioner framläggs förslag om att vinsterna frånvattenkraftsproduktionen skall återföras till de områden -- regioner ellerkommuner -- där kraften har producerats. Sju av motionerna har väckts underallmänna motionstiden -- vilka har överlämnats från näringsutskottet -- och enhar väckts med anledning av proposition 140. Förslagen i motionerna ärnärbesläktade; de går ut på att medlen skall användas för utveckling avregionens näringsliv och infrastruktur. Vissa skillnader gäller metoden för hurmedlen skall tas ut och vilka områden som skall erhålla medlen.I motion A57 av m.fl. (v) (yrk. 24) förespråkas attåterföringen bör avse de nordligaste länen. Det första årets överföring kangöras till Norrlandsfonden. Även motion A451 av och () innehåller förslag (yrk. 2) om att Norrlandsfonden borde tillföras sådanamedel av ett sådant system.I motion T215 (yrk. 11) av m.fl. (s) är det sombör få behålla delar av vattenkraftens vinster för den regionala utvecklingen.I motion N406 av m.fl. (s) förordas att en överföring av medelgörs till regionerna i inland för en förstärkning av näringslivet ochinfrastrukturen där. I motion N409 av m.fl. (s) nämnssärskilt skogslänen. Enligt motionärernas uppfattning har frågan om fördelningav vinsterna från vattenkraftsproduktion utretts i sådan omfattning att det nufinns ett erforderligt underlag för ett riksdagsbeslut i enlighet med vad somförespråkas i motionen. Inom ramen för en ny sammanhängande regionalpolitikborde frågan nu ut, anförs det.Också i motion N426 av och () (yrk. 1) begärsförslag om en sådan återföring till de bygder och län, där vattenkraftenproduceras; det påpekas att i i enighet har begärtatt former måste skapas för att vinster från vattenkraftsproduktionen skallåterföras till länet att användas till infrastrukturen och näringslivet.I motion N430 av och () uppges bl.a. attåterbäring på elproduktionen är ett gammalt krav från Kristdemokratiskasamhällspartiet; allt fler sluter nu upp bakom det, sägs det.I motion N403 av (-) anges att det förespråkadeöverföringssystemet inte skulle vara en ersättning för de ordinarieregionalpolitiska insatserna. Däremot, sägs det, skulle det öppna en möjlighetatt slippa en kraftig ökning av dessa.YttrandeNäringsutskottet erinrar i sitt yttrande om att utskottet senast behandladedenna fråga (bet. Utskottet ansåg att de behandlademotionerna -- inalles nio -- då inte borde föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motionerna följdes upp i en meningsyttring (v).Med anledning av de nu aktuella motionerna anför näringsutskottet att derassyfte tillgodoses genom de kraftfulla satsningar som presenteras i denregionalpolitiska propositionen. Anledning saknas därför att härutöver avsättasärskilda medel, heter det. Utskottet vidhåller den principiella uppfattningsom utskottet gav uttryck för i sitt av godkända betänkande1993/94:NU2, nämligen att alla regioner i bör ges samma möjlighetertill industriell och annan utveckling. Detta bör främjas genom båderegionalpolitiska och näringspolitiska insatser. avstyrker medhänvisning till det anförda de behandlade motionsyrkandena. En avvikande mening(s) och en meningsyttring (v) föreligger.UtskottetArbetsmarknadsutskottet, som erinrar om att under en lång följd avår har avslagit motionsförslag av samma eller liknande innebörd, ser ingenanledning för att ändra uppfattning. Utskottet ansluter sig sålundatill vad näringsutskottet har anfört och avstyrker motionerna A57 (v), A451(v), T215 (s), N403 (-), N406 (s), N409 (s), N426 (c) och N430 (kds), iförekommande fall i berörda delar. Utskottet återkommer i den följandeframställningen till Norrlandsfondens finansiering.KulturPropositionen (s. 54--56)Enligt regeringens bedömning är insatser inom kulturområdet en självklar ochbetydelsefull del i det regionala utvecklingsarbetet. Regeringen vill därvidlagunderstryka att de insatser som med regionalpolitiska medel görs avlänsstyrelserna inom kulturområdet bör ske utifrån en långsiktig strategi ochvara samordnade med andra aktörer, främst då kommuner och landsting.Regeringen anser att det samarbete avseende de regionala kulturinsatserna sominletts mellan , , ochRiksantikvarieämbetet bör fortsätta.MotionerTvå motioner tar upp frågan om kulturens betydelse som lokaliseringsfaktor. Imotion A56 av m.fl. (s) (yrk. 21) begärs ett uttalande avriksdagen om behovet av ökade satsningar på kultur. Det hänvisas till lagdaförslag om ökade anslag på kulturområdet.I motion A52 av m.fl. (s) (yrk. 9) begärs ettuttalande av om kulturen som regionalpolitisk kraft.Särskilt frågan om länsstyrelsernas roll på kulturområdet aktualiseras imotion A56 av m.fl. (s) (yrk. I denna föreslås attriksdagen uttalar sig till förmån för kulturens roll i länsstyrelsernasregionalpolitiska planering. Innebörden är att ytterligare ökad vikt bör läggashärvidlag. Möjligheten att använda länens anslag för regional utveckling förkulturinsatser har utnyttjats i alltför liten omfattning, anges det.YttrandeKulturutskottet berör i sitt yttrande inledningsvis frågan omregionalpolitikens mål. Därvid sägs att det inte ankommer på kulturutskottetatt göra några allmänna bedömningar om preciseringen härav. Dock vill utskottetstarkt betona vikten av ett uttalande i propositionen (s. 29), enligt vilketdet anges vara en nödvändig förutsättning för att vårt lands kulturarv skallbevaras och utvecklas att möjligheten till arbete och bosättning i glesbygdenoch på landsbygden upprätthålls.Såvitt gäller frågan om kulturen som lokaliseringsfaktor erinras omutskottets tidigare behandling härav (jfr bl.a. bet. 1991/92:KrU18, s. 12 ochbet. 1993/94:KrU18, s. 15). finner inte anledning till erinranmot bedömningarna i propositionen. påminner utskottet om vadutskottet anförde i detta avseende då initiativ togs till denparlamentariska utredning som arbetar under namnet (dir.1993:24). Härutöver refererar utskottet till rapporten (Ds 1992:22) Kulturensom lokaliseringsfaktor. Utskottet utgår från att -- bl.a.med utgångspunkt i diskussionen i rapporten -- kommer att närmare redovisa sinsyn i detta avseende och i sina förslag beakta utredningens bedömning.Motionerna A52 (s) (yrk. 9) och A56 (s) (yrk. 21) anses därmed besvarade.Såvitt gäller frågan om länsstyrelsernas roll och anslaget för regionalautvecklingsinsatser erinrar kulturutskottet om sin positiva inställning iyttrandet till arbetsmarknadsutskottet (yttr. 1989/90:KrU7y).Utskottet konstaterar att det är av stor vikt att det finns fria projektmedelför stimulans och utveckling av det regionala kulturlivet. I likhet medregeringen vill kulturutskottet understryka betydelsen av att kultursatsningarintegreras i länets långsiktiga regionala utvecklingsarbete. Det är, anförkulturutskottet, av vikt att länsstyrelserna beaktar förefintliga möjligheteratt använda projektmedel för kulturinsatser. Någon åtgärd är däremotinte erforderlig med anledning av förslaget i motion A56; den avstyrks därför idenna del av kulturutskottet.UtskottetArbetsmarknadsutskottet delar kulturutskottets och motionärernas uppfattningatt kulturen har en viktig roll som lokaliseringsfaktor. Samma bedömning görregeringen. Någon anledning till ett särskilt uttalande härom från riksdagenssida med anledning av motionsförslaget finns därför inte, enligt utskottetsuppfattning. Motionerna A56 (s) och A52 (s) avstyrks därför i nu behandladedelar.Inte heller skiljer sig utskottets syn på projektmedel till kulturen från densom redovisas av regeringen och kulturutskottet. Som påpekas i propositionenhar möjligheten att utnyttja anslaget för regionala utvecklingsinsatservarierat; under /92 anslog länsstyrelserna mellan och 15 %av projektmedlen för kulturändamål. Det ankommer på resp. länsstyrelse attsjälv besluta om utnyttjande av länsanslaget för satsningar inom kulturområdet.Något initiativ av är inte motiverat, och utskottet avstyrker med detsagda yrkandet i motion A56 (s).LandsbygdsutvecklingAllmän inriktningPropositionen (s. 56--58)Regeringen anser att glesbygds- och landsbygdspolitiken är en viktig del avregionalpolitiken, varför landsbygdens resurser och tillväxtmöjligheter bör tastillvara. Basnäringarna bedöms bilda grunden för landsbygdens näringsverksamhetockså i fortsättningen. Regeringen vill förstärka de företagsutvecklandeinsatserna genom ett nytt landsbygdsstöd och genom utbyggd rådgivning. Särskilduppmärksamhet bör vidare ägnas åt ungdomarnas och kvinnornas situation. För atttrygga serviceförsörjningen bör stödet till kommersiell service förbättras ochsamordnade servicelösningar eftersträvas.Utvecklingsarbetet på landsbygden måste enligt regeringen bedrivas med ettnedifrån-och-upp-perspektiv och intensifieras på samtliga samhällsnivåer.Sektorssamordningen behöver förbättras, landsbygdens förhållande beaktas ochöppenhet för flexibla lösningar finnas.Utvecklingsarbete för landsbygdenPropositionen (s. 59--63)Regeringen presenterar sin syn på utvecklingsarbetet och gör bedömningen attett kraftfullt arbete bör bedrivas på såväl lokal, , regional somcentral nivå med samverkan nivåerna emellan. Byarörelsen i dess olika formerhar blivit en allt starkare kraft i samhällsutvecklingen, och de lokalagrupperna bör ges stöd och fortsatt stimulans av såväl kommuner somlänsstyrelser. Kommunerna behöver för sin del en strategi förlandsbygdsdelarnas långsiktiga utveckling och en beredskap att fånga upp delokala gruppernas insatser och åsikter i den kommunala planeringen. För attstimulera kommunerna till ett aktivt arbete bör länsstyrelserna kunna lämnabidrag av medlen för regionala utvecklingsinsatser. Länsstyrelserna hardärutöver en viktig roll som pådrivande och samordnande kraft, bl.a. genom attutarbeta regionala landsbygdsutvecklingsprogram i samverkan med deorganisationer som företräder landsbygden på olika sätt. På central nivå harGlesbygdsmyndigheten en viktig uppgift att samordna olika sektorer, ett arbetesom enligt regeringen bör intensifieras. Regeringen avser vidare att geFolkrörelserådet Hela ska leva ökat stöd ,varefter en översyn och utvärdering bör göras som underlag för en merlångsiktig bedömning.MotionerSocialdemokraterna yrkar i sin partimotion A56 (yrk. 25) att skallgodkänna de riktlinjer för landsbygdsutveckling som redovisas i motionen. Därslås fast att hela landet måste nyttjas för att skapa möjligheter åt människoroch för att ta vara på naturtillgångar, utveckla den egna bygden och nå optimalutveckling för hela landet. Socialdemokraterna vill slå vakt om det lokalaengagemang som växt fram för den egna byns överlevnad ochutveckling. En sådan utveckling kan aktivt bidra till att ta ur denekonomiska krisen.I motionen utvecklas närmare hur Socialdemokraterna vill stödja ochunderlätta den lokala mobiliseringen. Sammanfattningsvis innebär detta att merresurser satsas på folkbildningsverksamhet och kultur i olika former samt påbyggande av samlingslokaler. Lokala utvecklingsplaner samt flexibla ochsamordnade lösningar från kommunernas sida för att upprätthålla offentligservice i glesbygd framhålls. Insatser på den regionala nivån samt en aktivaresamordningsroll för är vidare enligt motionärerna viktigainslag i en landsbygdspolitik.Vänsterpartiet anser i sin partimotion A57 att det är ett framsteg attregeringen tar ett samlat grepp över landsbygdsutvecklingen i propositionen.Utifrån detta konstaterande förs ett antal yrkanden fram.Vänsterpartiet knyter därvid i motionen (yrk. 12) an till förslaget i en avGlesbygdsmyndighetens idéskrifter om s.k. frizoner för landsbygden. I korthetinnebär detta att partiet vill se en försöksverksamhet som syftar till att ökabefolkningens och näringslivets möjligheter att ta ansvar för hur en avsamhället garanterad basservice kan organiseras. Försöksverksamheten bör pågåpå ett tiotal ställen i landet. Partiet vill vidare (yrk. 15) att varjebygdegrupp efter ansökan till tilldelas ett belopp på 15 000 krgenom medel från anslaget C 2 Regionala utvecklingsinsatser. Ungdomssatsningarpå landsbygden bedöms vara av avgörande betydelse för bygdens framtid. Förslagläggs (yrk. 16) om en försöksverksamhet hos två länsstyrelser med lokala fonderför att ge ungdomar möjlighet att resa ut, lära nytt och komma tillbaka mederfarenheter som behövs för det framtida lokala näringslivet. Tio miljonerkronor bör för detta ändamål tas från anslag C 2-anslagets reserverade medel.En prioritering (yrk. 17) måste göras till förmån för flickorna i arbetet medatt utveckla ungdomars livsmiljö på landsbygden. Kommunerna i stödområdet (yrk.18) bör vidare ges möjlighet att satsa på välutvecklade och bredaungdomsaktiviteter. bör dessutom (yrk. 19) få till uppgift attgöra en översyn av barntillsynssituationen på landsbygden.I motion A52 (yrk. 8) av m.fl. (s) anser motionärernaatt situationen för ungdomarna inte lyfts fram i propositionen. De vill attVärmland skall bli ett försökslän för ett fullskaleprojekt för att ge ungdomararbete och utbildning och att regionalpolitiska medel anvisas för dettaändamål. Motionärerna vill ha ett tillkännagivande om en regionalpolitik förungdomar.I motion A412 förelår m.fl. (s) att en särskild utredningtillsätts med uppgift att utforma en ny politik för landsbygdens och de mindreorternas utveckling. Glesbygdsbegreppet tar endast sikte på mycketutsatta områden och utestänger mindre tätorter. Starka skäl finns att se översamhällets insatser för en landsbygdspolitik i vidare mening.Ulf m. fl. (kds) anser i motion A437 (yrk. 1) att resurserna förlandsbygdsutveckling är spridda på alltför många centrala organ som skallsamordnas. Det bör övervägas om inte en mer kraftfull organisation medhelhetsansvar för den strategiska utvecklingen av landsbygden borde skapas,vilket enligt motionärerna bör bli föremål för en parlamentarisk utredning. Isamma motion anförs (yrk. 2) att det nu gäller att ta till vara alla positivaerfarenheter från landsbygdskampanjen och pågående aktiviteter i olikautvecklingsgrupper/byagrupper och samla dem i ett nationellt landsbygdsprogram.Elisabeth och () tar i motion A418 upp vikten av attuppmuntra och utveckla distansarbete i glesbygdsområden.UtskottetÄven när det gäller de allmänna riktlinjerna förlandsbygdsutvecklingen finner utskottet många paralleller mellanregeringens politik och vad som anförs i den socialdemokratiska partimotionenA56. Socialdemokraterna vill satsa större resurser på den lokalamobiliseringen, men synen på utvecklingsplaner/-program för landsbygden, godaoch flexibla servicelösningar, stöd till lanthandeln, det kommunala ochregionala ansvaret samt behovet av intensifiering av den centrala samordningenhar mycket gemensamt. Utskottet bedömer därför att motion A56 i denna delligger i linje med regeringens förslag och därför inte bör föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd. Motionen bör följaktligen avslås.Utskottet behandlar sammanlagt sex olika yrkanden från motionA57 om olika satsningar och aktiviteter på landsbygden i detta sammanhang.Vad först angår den i motionen föreslagna försöksverksamheten med frizoner fårutskottet hänvisa till tidigare framställning under avsnittet Avreglering ochregional utveckling. Där redovisas det regionalpolitiska ansvar som åliggerolika sektorsorgan och tillsynsmyndigheter.