bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Vad som där föreslås bör innebära attregeringen inte kan fatta ytterligare beslut om att kostnader inomtotalförsvaret skall finansieras med medel från utförsäljningen av olja ur destatliga beredskapslagren. Om det uppkommer behov av att finansiera kostnaderför totalförsvaret utanför de ekonomiska planeringsramarna, får dessa behovefter förslag från regeringen prövas av på vederbörligt sätt.Försvarsutskottet (FöU9y) har mot bakgrund av det statsfinansiella lägetoch den beslutade totala utförsäljningen av beredskapslagrad olja vissförståelse för att inkomsterna från utförsäljningen får utnyttjas även för attförstärka statsbudgeten. Utskottet utgår emellertid ifrån att regeringensriktlinjer för utnyttjandet av de merinkomster som följer av en totalutförsäljning jämfört med tidigare planering innebär att de medel istorleksordningen som försvarsbeslut beräknadesdisponeras genom utförsäljning av beredskapslagrad olja kommer att kunnadisponeras för totalförsvarsändamål. Socialdemokraterna har på denna punktanmält avvikande mening till försvarsutskottets yttrande, där man uttalar attmedlen i nuvarande statsfinansiella läge bör användas för att förstärkastatsbudgeten.Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Som framgåtthar tagit ställning till successiva förändringari hur beredskapslagren av olja skall minskas och slutligen helt avvecklas.Samtidigt har mer eller mindre ingående redovisats hur inkomsterna av dessaförsäljningar skall användas. Regeringen har genom beslut om s.k. merutgiftersuccessivt vidgat användningsramen för medlen. Enligt utskottets uppfattning ärinkomsterna av en fortsatt utförsäljning av de statliga oljelagren av denomfattningen att en annan ordning än den hittillsvarande bör tillämpas.Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i propositionen att motbakgrund av det statsfinansiella läget bör samtliga inkomster, med avdrag förförsäljningsomkostnader, av den pågående och fortsatta utförsäljningen avoljelagren tillgodogöras statsbudgeten. Därav följer, som näringsutskottetanför, att de behov som kan uppkomma för att finansiera kostnader förtotalförsvaret utanför de ekonomiska planeringsramarna bör prövas på sedvanligtsätt inom ramen för budgetregleringen.Finansutskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag ikompletteringspropositionen (bil. 1 yrkande 3).Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m.I budgetpropositionen (1993/94:100 bil. 8 punkt E 6)föreslås att till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. skallför /95 anvisas ett förslagsanslag på 103 miljoner kronor.Under anslaget beräknas bl.a. medel för kostnadsökningar under löpande budgetårför de myndigheter som även under /95 kommer att hareservationsanslag eller förslagsanslag. Vidare har under anslaget beräknatsmedel för bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och systemför att jämföra arbeten av lika värde (s.k. ALVA-projektmedel) som avsatts iRamavtal om löner m.m. 1989--1990 för statstjänstemän m.fl. (RALS 1989--90),medel för särskilda åtgärder inom kulturområdet avsatta i RALS 1993--1995 samttäckande av kostnader för vissa personliga tjänster och vissafullmaktstjänster.Enligt de riktlinjer för budgetering av myndigheternas förvaltningskostnadersom gäller (prop. 1992/93:100 bil. 1 avsnitt 2.2) skall alla kostnadersom följer av ett kollektivavtal direkt belasta myndigheternasförvaltningsanslag. Om så sker finns något behov av att föra uppvissa kostnader till följd av kollektivavtal på ett särskilt s.k.täckningsanslag.Finansutskottet behandlade frågan om vilka medel som skulle kunna tas upp påett sådant anslag i ett yttrande till (1993/94:FiU8y) med anledning av ombildningen av arbetsgivarorganisationen pådet statliga området (prop. 1993/94:77). fäste i yttrandetuppmärksamheten på att i de centrala avtalen behandlas förutom direktalönefrågor även generella anställningsvillkor samt frågor av mer långsiktigkaraktär som pensionsfrågor och trygghetsfrågor. Ofta uppkommer kostnader tillföljd av dessa frågor i avtalen på andra anslag än förvaltningsanslagen istatsbudgeten. I budgetförslaget har t.ex. regelmässigt ett särskilttäckningsanslag för merkostnader för löner och pensioner tagits upp. Så görsäven i budgetförslaget för /95. Under detta har medel avsattsför särskilda åtgärder inom kulturområdet. I RALS 1993--95 har parterna enatsom en avsättning till en särskild kulturpott om att fördelastill vissa i avtalet angivna myndigheter. Avsikten är att dessa medel skalltillföras de berörda myndigheterna.En konsekvens härav borde enligt vad utskottet anförde i det nämnda yttrandetvara att dessa medel avräknas mot övriga myndigheters ramanslag.I en till inkommen skrivelse med promemoria frånFinansdepartementet () med anledning av proposition 1993/94:77 omen ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området anfördes idenna fråga att enligt den anslagsteknik som tillämpas istatsbudgeten finansieras vissa kostnader som är en följd av kollektivavtalöver andra poster på statsbudgeten än myndigheternas ramanslag. kostnader för pensionsåtaganden som finansieras över den i statsbudgetenuppförda , netto. Den teknik förbudgetering av ramanslagen som regeringen redovisade i 1992 årsbudgetproposition och som ställt sig bakom innebär att sådanaavtalskostnader som finansieras på annat sätt än över ramanslagen skallavräknas myndigheternas ekonomiska utrymme. I praktiken innebär detta attramanslagen reduceras med belopp som motsvarar sådana kostnadsökningar. Dettahar också genomförts i budgetpropositionen 1993/94:100 bl.a. avseende densärskilda kulturpott som parterna har överenskommit i ramavtalet för1993--1995. Genom denna teknik tar ställning till samtligaförvaltningskostnader när beslutar om ramanslag till myndigheterna.I skrivelsen från framhölls vidare att det även framgentkommer att erfordras ett anslag för täckande av merkostnader för löner underlöpande budgetår för de få myndigheter som även fortsättningsvis kommer att hareservationsanslag, förslagsanslag eller obetecknat anslag för att finansieraförvaltningskostnader. Som regeringen anförde i budgetpropositionen (s. 108)kommer kompensationen för dessa myndigheter att beräknas på samma grunder somför ramanslagsmyndigheter, dvs. kompensationen kan aldrig överstigalönekostnadsutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. Skillnaden jämförtmed ramanslag är endast en tidsmässig förskjutning för dessa myndigheter. Dettäckningsanslag som förts upp i årets budgetproposition har således ett klartavgränsat ändamål och budgeteras enligt samma principer som myndigheternasramanslag. Det skiljer sig därmed från de täckningsanslag som tidigare förtsupp som en förslagsvis beräkningspost på statsbudgeten för att generellt täckaprognosticerade lönemerkostnader på grund av kollektivavtal.Med vad som redovisats i skrivelse ansåg finansutskottet(1993/94:FiU11y) att klarhet hade vunnits om hur kostnader som inte direktbelastar myndigheternas förvaltningsanslag, i detta fall den särskildakulturpott som parterna överenskommit i ramavtalet --1995, kommer atthanteras under /95.Med den förändrade beräkningsgrund för anslaget för täckande av merkostnaderför löner och pensioner som redovisats av , innebärande attkostnader för kollektivavtal på det statliga området inte längre skall liggatill grund för beräkning av anslagets storlek, har finansutskottet intenågot att erinra mot att ett sådant anslag tas upp i statsbudgeten /95.Motioner väckta med anledning av kompletteringspropositionen som tar uppfrågor som har behandlat tidigare under detta riksmöteI partimotioner från Ny demokrati och samt i parti- ochkommittémotioner från Socialdemokraterna som väckts med anledning avkompletteringspropositionen har motionärerna upprepat yrkanden eller tagit uppsnarlika frågor som väcktes under den allmänna motionstiden. Dessa haranknytning till den ekonomiska politiken och budgetregleringen men berör ocksåandra utskotts beredningsområden. De berörda utskotten har när de behandlatdessa motionsyrkanden i yttranden till finansutskottet vanligtvis hänvisat tillden tidigare behandlingen av motsvarande frågor i resp. utskott och iriksdagen. I några fall pågår behandlingen i utskottet. Med hänvisninghärtill avstyrker resp. utskott motionsyrkandena. Nedan följer en redovisningav de aktuella motionsyrkandena parti för parti med resp. utskotts hänvisningtill tidigare behandling.SocialdemokraternaSkattepolitikI motion Fi53 av m.fl. (s) förordas en omläggning avskattepolitiken som konkretiseras genom krav på omedelbara åtgärder påskatteområdet i stabiliserings- och fördelningspolitiskt syfte.Motionärerna hävdar -- nu liksom tidigare -- att regeringens politikmotverkar en positiv ekonomisk utveckling och leder till en fortsattarbetslöshet och ökade klyftor i samhället. Yrkandena i motionen innebär i alltväsentligt en upprepning av de ståndpunkter som partiet har redovisatpå skatteområdet och som i olika sammanhang har avvisat. Så krävermotionärerna skatteskärpningar som enligt deras beräkningar uppgår till 9miljarder kronor redan fr.o.m. /95, bl.a. i form av enomfördelning av inkomstskatten genom att återinföra det statliga grundavdragetoch höja marginalskatten över den s.k. brytpunkten. Skatteskärpningarnainnefattar också en återgång till tidigare regler för beskattning av kapitaloch bolagsinkomster. En del av beloppet, , hänför sig tillmiljöområdet och annan indirekt beskattning. Den sammanlagda budgeteffektenbegränsar sig enligt Socialdemokraternas egna beräkningar till 3,8 miljarderkronor till följd av att förslagen bl.a. innehåller skattelättnader förföretagen i form av direktavskrivningar.Skatteutskottet anför (SkU9y) att man vid sin återkommande behandling avskattepolitikens inriktning har konstaterat att det råder bred enighet om attden höga arbetslösheten och de stora underskotten i statsfinanserna utgör deallvarligaste symptomen på den ekonomiska krisen i och att denviktigaste uppgiften därför är att skapa förutsättningar för fler jobb i ettväxande näringsliv. Som ett led i regeringens politik har ingått att begränsadet alltför höga skattetrycket, i första hand genom att sätta ned elleravskaffa sådana inslag i beskattningen som har bedömts som särskilt skadliga.En sammanfattning av de åtgärder som har genomförts harlämnats i skatteutskottets betänkanden /93:SkU20 och 1993/94:SkU20 och iyttrandet 1993/94:SkU1y till finansutskottet. delar nu liksomtidigare regeringens bedömning att de åtgärder som har genomförts påskatteområdet har varit nödvändiga för att bryta den tidigare nedgången iekonomin och att den förda skattepolitiken leder till de avsedda resultaten.Med anledning av den fördelningspolitiskt betonade kritik somSocialdemokraterna riktar mot den förda skattepolitiken vill skatteutskottetframhålla att motionärernas bedömningar är alltför ensidiga. För att bevara ochutveckla den allmänna välfärden här i landet är det helt avgörande att denekonomiska växtkraft som har återvunnit kan behållas och stärkas.Den förda politiken leder till att nya, riktiga jobb kan skapas i näringslivet,och endast på detta sätt kan hotet om en bestående hög arbetslöshet och andrasociala skadeverkningar avvärjas. vidhåller alltså sin tidigareuppfattning att man i första hand bör säkerställa en ekonomisk utveckling sominnebär att det även kommer att finnas ett välstånd att fördela.Enligt skatteutskottets uppfattning har motionärerna inte åberopat några nyaomständigheter som bör föranleda ändrad ståndpunkt till de aktuellaskattefrågorna. Utöver vad skatteutskottet anfört ovan vill skatteutskottethänvisa till sina ställningstaganden i SkU20 angående skattepolitikensinriktning, skatteuttaget och skatten på kapital och kapitalinkomster. där anfört gäller fortfarande beträffande motsvarande frågorsom nu på nytt tas upp i motion Fi53 (s) yrkandena 1--4, 9 och 10.Socialdemokraterna i skatteutskottet tillstyrker i en avvikande mening motioneni motsvarande del.Reklam- och miljöskatterMotion Fi53 (s) innehåller vidare yrkanden om reklamskatt på TV och radiosamt höjda miljöskatter (yrkandena 16 och 18--20).Flertalet av dessa frågor har behandlats i skatteutskottetsbetänkande /94:SkU34. Vad skatteutskottet då anförde om skatteväxling, ommiljörelatering av beskattningen och om energibeskattningen är enligtskatteutskottets mening ett tillräckligt svar på alla de nu angivna yrkandena.Med hänvisning till det anförda avstyrker skatteutskottet de aktuellamotionsyrkandena i nu angivna delar. Socialdemokraterna avger en avvikandemening till yttrandet.Företagsbeskattning och beskattning av aktierNär det gäller företagsbeskattningen och beskattningen av aktier m.m.behandlade skatteutskottet (1993/94:SkU15) motionsyrkanden medmotsvarande innehåll som i motion Fi53yrkandena 5--8 och 13. Motsvarande yrkanden har sedan upprepats i motioner frånsamma håll med anledning av proposition 1993/94:234 (vissa inkomst- ochföretagsfrågor m.m.) och kommer att behandlas i utskottets betänkande1993/94:SkU25 som skall debatteras av . De aktuellayrkandena i motion Fi53 avstyrks med hänvisning till de kommandeställningstagandena till skatteutskottets betänkande SkU25. Vad avser yrkande17 i motion Fi53 om skatten på dieselolja i miljöklass I så avserskatteutskottet att i sitt betänkande SkU25 föreslå en höjning med 100 kr.Yrkandet blir därmed tillgodosett och bör avslås i det här aktuellasammanhanget.JordbrukspolitikI motion Fi61 av m.fl. (s) kritiseras regeringensjordbrukspolitik. Den har enligt motionärerna inte presenterats samlat i helasin omfattning utan endast i vissa delförslag. Konsekvenserna påstatsfinanserna blir därmed svåröverskådliga. Dessutom användsregleringsmedel, vilket får till effekt att en del av de ökade utgifternapå jordbruksområdet inte blir synliga över statsbudgeten.Motionärerna anser att jordbruksstödet behöver förändras för att bringabalans i produktionen och få ned kostnaderna för exporten. Man vill minskabidraget till spannmålsexporten liksom arealbidraget med sammanlagt 1,5miljarder kronor. I stället vill man ge lantbrukarna fortsatt inkomststöd med607 . Vidare lägger motionärerna fram förslag om stöd tillNorrlands- och skärgårdsjordbruket. Man vill stimulera ekologiskabrukningsmetoder, minska kemikalieanvändningen, satsa på livsmedelskvalitetsamt ta stor hänsyn till djurskyddsaspekter. Motionärerna anger att nettot avderas förslag innebär en besparing på 710 miljoner kronor.Jordbruksutskottet och har behandlat de frågor motionärerna tarupp i olika sammanhang under detta riksmöte.Förslag att minska anslaget till spannmålsexport och arealbidraget behandladejordbruksutskottet i betänkandet JoU13, som godkände den 3 mars 1994.Stödet till Norrlandsjordbruket behandlades i JoU26 (s. 9 f.) och beslutades . Förslag angående trädgårdsnäringen togjordbruksutskottet upp i JoU22. Anslag till forskning om älgsjuka och omforskning om alternativ till burhållning av höns behandlades i JoU15 resp.JoU14. Stöd till ekologisk odling behandlades i JoU22 och inkomststöd förlantbrukare var ett ärende i JoU13. I jordbruksutskottets betänkande JoU6 fråni höstas behandlades frågor om att höja kadmiumavgiften och att införa enavgift på kväve och fosfor i handelsgödsel. I JoU15 behandladeslandskapsvårdsstödet och anslag för inköp av skogs- och myrmark. I samtligadessa betänkanden behandlades och avstyrktes socialdemokratiska yrkanden sommotsvarar vad som tas upp i motion Fi61 (s). har godtagitjordbruksutskottets ställningstaganden i dessa frågor.NäringspolitikI motion Fi45 av m.fl. (s) erinras om förslag om olikanäringspolitiska åtgärder som har framlagts i motion 1993/94:N305 (s), vilkenväcktes under allmänna motionstiden. Dessa förslag har under våren 1994behandlats av i betänkande 1993/94:NU15 om näringspolitik.Med hänvisning till vad som anförts i sistnämnda motion återupprepas nuflertalet av förslagen. Sålunda krävs att skall tillförasden centrala lånefond som skall inrättas för de regionala utvecklingsbolagen.Vidare föreslås att skall anvisas för insatser inom vissabranscher. Härjämte skulle anslås för att stödjasmåföretagens exportverksamhet. I de två senare beloppen har motionärernabeaktat att beviljat medel med anledning av yrkanden i motion N305(s).De nu aktuella förslagen avslogs av men följdes upp i reservationer(s) och -- väsentligen -- i en meningsyttring (v).I fråga om storleken på lånefonden för de regionala utvecklingsbolagenpåpekade näringsutskottet att bolagen kommer att disponera ca 2,5 miljarderkronor för finansiering av små och medelstora företag. Därtill erinrades omverksamheten hos Industri- och nyföretagarfonden och hos de nyinrättadeteknikbrostiftelserna. Vidare åberopades de olika åtgärder på skatteområdet somvidtagits för att underlätta riskkapitalförsörjningen.Vid behandlingen i näringsutskottet förordade företrädarna för motionenföljande fördelning av de begärda medlen till olika branschfrämjande åtgärder(med angivande av anslag inom huvudtitel):stöd till prospektering (nytt anslag; ),insatser för den träråvarubaserade industrin (; ),återinrättande av Verkstadstekniska delegationen -- VT-delegationen (; 30miljoner kronor),insatser för livsmedelsindustrin (; ),ytterligare medel till () för attfrämja övrig teknisk forskning och utveckling (; ),stöd till kvinnors företagande (A 1; ).Motionärernas begäran om medel för att främja småföretagens exportverksamhetfördelades enligt följande:åtgärder för att underlätta för små och medelstora företag att komma ut påEuropamarknaden (A 1; ),ökat bidrag till i -- SIS (C 3; 2miljoner kronor).I flertalet av de aktuella frågorna hänvisade näringsutskottet till de olikainsatser inom berört område som har vidtagits eller som planeras. Beträffandeprospektering och VT-delegationen erinrades om näringsutskottetsprincipiella uppfattning att statens roll på det näringspolitiska området ihuvudsak skall vara att skapa generellt goda förutsättningar för näringslivet;varken prospektering i statlig regi eller återinrättande av VT-delegationenborde därför komma i fråga. Kravet på ytterligare medel avstyrktes mot bakgrund av pågående omorganisationav standardiseringen.Med hänvisning till vad näringsutskottet anfört i dessa frågor ibetänkandet NU15 avstyrker näringsutskottet de här aktuella yrkandena i motionFi45 (s) yrkandena 1--4. Socialdemokraterna i näringsutskottet tillstyrkermotionen i en avvikande mening till yttrandet.Åtgärder på kommunikationsområdetI motion Fi50 av m.fl. (s) framhålls att regeringensförslag om ytterligare för underhållsåtgärder -- vilketutskottet behandlat ovan -- långt ifrån räcker för att klara de behov somfinns. Motionärerna föreslår därför att en rad andra åtgärder vidtas påkommunikationsområdet för att främja den ekonomiska utvecklingen. Åtgärdernaberäknas sammantaget skapa 6 600 nya arbetstillfällen.För att öka kapaciteten på vägarna och järnvägarna föreslås ökadeinfrastrukturanslag. Enligt motionen bör anslag för Drift ochunderhåll av statliga vägar höjas med medan Banverketsanslag för Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar bör höjas med 500miljoner kronor för /95. Vidare föreslås att Vägverketsinvesteringsanslag för nästa budgetår höjs med 1 800 miljoner kronor.Enligt motionen finns det dessutom behov av investeringar på flera av landetsflygplatser. Det gäller byggande av hangarer och anläggande av taxibanor ochrullbanor. Därför föreslås att anvisas ett särskilt anslag på70 för sådana investeringar.I motionen anges även att det finns både miljöpolitiska ochsysselsättningspolitiska skäl till att bygga en ny godsterminal i . Motdenna bakgrund upprepas ett tidigare förslag om att SJ skall tilldelas 17miljoner kronor för att förverkliga detta projekt.Att ha tillgång till moderna telekommunikationer är enligt motionärernanödvändigt för näringslivet men betydelsefullt också för de enskildamänniskorna. Utbyggnaden av AXE-systemet bör därför tidigareläggas så att helalandet är täckt i stället för . Regeringen bör därförverka för att utbyggnaden av AXE-systemet tidigareläggs. För att möjliggöradetta anges att investeringar för krävs under denaktuella perioden. Belastningen på statsbudgeten motsvarar räntekostnaden på ca25 . Mot denna bakgrund föreslås att får ta upp ett låni på samt att anvisas 25miljoner kronor för att täcka de räntekostnader som uppstår.Trafikutskottet kan i sitt yttrande (TU5y) konstatera att flertalet av deaktuella motionsyrkandena i huvudsak är likalydande med motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden , vilka har behandlats av trafikutskottet undervåren. Med hänvisning till vad trafikutskottet anfört i betänkanden tidigareunder våren (1993/94:TU26, TU13, TU15, TU28 och TU17), vilka harställt sig bakom (rskr. 1993/94:279, 157, 159, 309 och 199), avslås de aktuellayrkandena i motion Fi50 (s). Socialdemokraternas representanter itrafikutskottet har i en avvikande mening förordat förslagen i motionen.I tre socialdemokratiska motioner, Fi44 av m.fl. (s),Fi54 av m.fl. (s) och Fi59 av m.fl. (s),förs fram förslag om olika former av stöd till ny- och ombyggnad av bostäder,till investeringar i offentliga lokaler och anläggningar, till icke-statligakulturlokaler, till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden samt till allmännasamlingslokaler.Bostadsutskottet anför att så som i april och maj 1994har avslagit yrkanden motsvarande dem som åter läggs fram. I sakfrågorna harinte något tillförts som ger bostadsutskottet anledning att ompröva sinatidigare ställningstaganden. Det kan därför enligt bostadsutskottets meninginte anses vara meningsfullt att nu åter ingående sakbehandla de aktuellayrkandena.Bostadsutskottet avstyrker (BoU9y) motionerna Fi44 (s) yrkandena 2--5 samtFi54 (s) yrkandena 4 och 5 med förslag till ytterligare ROT-åtgärder m.m. medhänvisning till vad bostadsutskottet anfört i 1993/94:BoU14. Dessa yrkandenavstyrktes bl.a. med hänvisning till ROT-program. Motionerna Fi44 (s)yrkandena 6 och 8 samt Fi59 (s) yrkandena 18 och 19 avstyrks med hänvisningtill behandlingen i BoU8. Förslagen om ökad ram för stöd till allmännasamlingslokaler i motionerna Fi44 (s) yrkande 7 och Fi59 (s) yrkande 20avstyrks med hänvisning till BoU9. Socialdemokraterna i bostadsutskottettillstyrker motionen i en avvikande mening till yttrandet.Reduktion av räntebidragenHösten 1992 träffades en överenskommelse mellan regeringspartierna ochSocialdemokraterna om den ekonomiska politiken som bl.a. innefattade enbesparing på bostadssubventionerna med 3 miljarder kronor.I motion Fi44 av m.fl. (s) föreslås att tidigarebeslutade besparingar på bostadssektorn skjuts upp tills fastighetsmarknadenhar stabiliserats. Vidare anser motionärerna att när besparingen genomförsskall den ske på hela bostadsbeståndet och i alla upplåtelseformer.Bostadsutskottet hänvisar i sitt yttrande till att man avstyrktsamma yrkande i betänkandet BoU15. står fast vid sitt tidigareställningstagande och avstyrker motion Fi44 (s) yrkande 1.