bet · GH01FiU10 · 1994-02-17 00:00:00 — Den ekonomiska politiken och budget-regleringen m.m. (prop. 1993/94:100 bil. Den ekonomiska utvecklingenKonjunkturbilden i OECD-området är splittrad. I och övrigaanglosachsiska länder har återhämtningen pågått medan den japanskaekonomin alltjämt brottas med svåra problem. I med över hälften avvärldens befolkning är däremot den ekonomiska tillväxten mycket hög, vilketbl.a. inneburit en kraftig ökning av svensk export till detta område. I fleraav de för svensk export viktiga kontinentaleuropeiska länderna nåddekonjunkturen troligen sitt bottenläge . Stor osäkerhet råderemellertid om när tillväxten i och särskilt i åter tar fart.Den öppna arbetlösheten är mycket hög i och väntas under år 1995fortsätta att stiga till nära 12 %.I väntas bruttonationalprodukten av minskad produktionöka och med . Läget på arbetsmarknaden upphöratt försämras . ökar sysselsättningen och den öppna arbetslöshetenförväntas gå ner. Läget för den konkurrensutsatta sektorn är mycket gynnsamtoch expansionen är därför exportledd. Även om den privata konsumtionen återigennu ökar fortsätter den inhemska efterfrågan att vara dämpad.Inriktningen av den ekonomiska politikenFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken och avstyrker Socialdemokraternas, Ny demokratis ochVänsterpartiets motsvarande yrkanden.Den ekonomiska politik som förs syftar enligt utskottets mening till atteliminera obalanserna i ekonomin och skapa en tillräckligt hög, stabil ochuthållig tillväxt för att därigenom kraftigt förbättra läget på arbetsmarknadenoch trygga välfärden. En hög tillväxt i näringslivet och en samtidig minskningav arbetslösheten är nödvändig om de offentliga finanserna skall komma ibalans. Utskottet vill understryka att finans- och penningpolitiken måsteutformas på ett sådant sätt att de strukturella åtgärder som genomförts fårmogna ut när den ekonomiska aktiviteten nu ökar. De olika alternativa förslagtill inriktning av den ekonomiska politiken som presenteras avoppositionspartierna ger inte, enligt utskottets mening, de positiva effekterpå ekonomin som anges i motionerna. Det kan inte uteslutas att, om den politiksom förordas av Socialdemokraterna och skulle genomföras, dettafår till följd att ekonomin åter stagnerar och att arbetslösheten därigenompermanentas på en hög nivå.Socialdemokraterna anför i sin reservation om den ekonomiska politikenatt regeringens misslyckande, som bl.a. innebär en arbetslöshetsnivå som numotsvarar 1930-talets, har försatt i ett utomordentligt allvarligtläge. Reservanterna kräver att politiken läggs om. har interåd med regeringens passiva politik. De stimulansåtgärder som utan dröjsmålmåste genomföras bör främst gälla investeringarna. De viktigaste åtgärderna ärdirektavskrivningar för investeringar, investeringsstöd till nyproduktion avbostäder och stimulansbidrag till ROT-insatser i lägenhetsbeståndet. En ökningav den privata konsumtionen bör åstadkommas genom att höjningen avinkomstskatten återtas. Beslutet att försämra ränteavdragen måste ocksååtertas. Även den offentliga konsumtionen bör öka genom bl.a. satsningar påutbildningsväsendet, ROT-stöd till skolor och andra offentliga lokaler och ettstöd till kommuner, som förlänger uppsägningstiderna för varslad personal.Dessa åtgärder bör kompletteras med en aktiv näringspolitik och ytterligaremedel till arbetsmarknadspolitiken. Reservanterna menar att denna inriktning avden ekonomiska politiken ger en i jämförelse med regeringens politik högretillväxt . Läget på arbetsmarknaden kommer genom dessaåtgärder att påtagligt förbättras, och den öppna arbetslösheten beräknas gå nedtill under år 1995.Ny demokrati framhåller i sin reservation att måsteåterindustrialiseras. Regeringens attityd att vänta på att en exportökningskall lösa ekonomiska problem kan inte godtas. Reservantenunderstryker att en avgörande förutsättning för en positiv utveckling är ettmedlemskap i . De stimulansåtgärder för att komma till rätta med det svåraarbetsmarknadsläget som måste vidtas är införandet avdirektavskrivningar för investeringar, sänkning av tjänstemomsen till ,ytterligare insatser inom ROT-sektorn och en omorganisation och effektiviseringav arbetsmarknadspolitiken. Arbetet med att modernisera arbetsrätten måstedrivas vidare.I reservationen understryks att penningpolitiken måste ha en sådan inriktningatt kreditmarknaden åter kan börja fungera även för de mindre och medelstoraföretagen. Även om marginalräntan nu sänks är utlåningsräntorna för de småföretagen alltjämt mycket höga. Reservanten kräver att Konkurrensverketomedelbart gör en undersökning om existerande konkurrensbegränsningar inombanksektorn.Vänsterpartiet understryker i sin meningsyttring att en snabb minskningav arbetslösheten måste överordnas alla andra mål för den ekonomiska politiken.Stimulansåtgärder med följande inriktning bör skyndsamt vidtas.Kraftfull omfördelning av konsumtionsutrymmet från hög- tilllåginkomsttagare.Utvidgade ROT-program för byggsektorn.Ytterligare medel till arbetsmarknadspolitiken.Åtgärder för att tvinga bankerna att åstadkomma en normal kreditsituation försmåföretagen.Kommunakut för att bl.a. hindra neddragningen av antalet anställda ikommunerna.För att på uppnå en hållbar utveckling föreslås bl.a.En särskild framtidsfond för produktionens förnyelse.En fond för försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag.Utredning om företagsanknutna löntagarfonder.Ytterligare medel till för stöd till småföretag och teknisk forskning.I meningsyttringen krävs att en alternativ ekonomisk politik måste utarbetasmed sikte på att skall stå utanför den Europeiska unionen.Riktlinjer för budgetpolitikenFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag till budgetpolitiskariktlinjer och avstyrker Socialdemokraternas och motsvarandeyrkanden. I detta sammanhang avstyrker utskottet även Ny demokratis förslag omatt regeringen skall återkomma med besparingar på ytterligare 30 miljarderkronor samt förslag om avindexering av statsbudgetens inkomster och utgifter.Riksdagen har på förslag av regeringen lagt fast ett saneringsprogram för deoffentliga finanserna. Det syftar till att eliminera det strukturellaunderskottet . Styrkan i detta program ligger i attbesparingsarbetet har en långsiktig inriktning och bedrivs enligt en i förväguppgjord plan. Det ger stadga och kontinuitet åt processen, vilket utskottetser som helt nödvändigt för att man skall kunna nå framgång i arbetet med attsanera statsfinanserna. Programmet utgör också en god grund för det fortsattabesparingsarbetet som måste drivas vidare med full kraft. Inte minst viktigt ärdärvid att komma till rätta med den snabbt ökande statsskulden.Genom programmet skall de offentliga finanserna förstärkas med 81 miljarderkronor . Härav har beslut fattats eller förslag framlagtsom åtgärder motsvarande . Effekterna av tidigare års beslutom budgetförstärkningar, som omfattat ca 80 miljarderkronor, börjar nu också få ett påtagligt genomslag i budgeten. Till det kommerden mer gynnsamma ekonomiska utvecklingen och ett kraftig minskat behov avbankstöd, vilket sammantaget väntas medföra att såväl underskottet istatsbudgeten som statens upplåningsbehov minskar med undernästa budgetår.Vändningen får enligt utskottets mening inte tas till intäkt för attytterligare besparingsinsatser skall anses som obehövliga. Tvärtom bör man nunär den ekonomiska situationen lättar överväga att genomförabesparingsprogrammet i snabbare takt än planerat. Beroende på den fortsattautvecklingen bör man också överväga möjligheten att genomföraytterligare besparingar. I enlighet med regeringens förslag bör man därvidinrikta sig på att dels undanröja det strukturella underskottet i de offentligafinanserna, dels stabilisera den totala offentliga finansiella skulden så attden kan minska, mätt som andel av BNP.Socialdemokraterna framhåller i en reservation att deras budgetalternativär inriktat på att främja tillväxten, framför allt den investeringsleddatillväxten. Därför föreslår man åtgärder som stimulerar industrinsinvesteringar liksom investeringar i den sociala infrastrukturen.Socialdemokraterna vill också stimulera byggnads-, kommunikations- ochmiljöinvesteringar. Sammantaget kommer detta enligt Socialdemokraterna att ledatill att 90 000 fler personer kommer att ha ett arbete under nästa år.Socialdemokraterna anför att deras politik har en helt annanfördelningspolitisk profil än regeringens. En värnskatt bör införas förhöginkomsttagare. Aktieägarskatten skall återställas till den nivå somSocialdemokraterna och var överens om i skatteuppgörelsen 1991.Partiet presenterar också ett brett program mot den ekonomiska brottsligheten.I reservationen framhålls att det socialdemokratiska budgetalternativetskiljer sig från regeringens genom att det kombinerar en totalt sett högreefterfrågenivå i ekonomin med en stramare budgetpolitik. Efterfrågeökningeninriktas framför allt på investeringar som skapar produktion och sysselsättningoch därmed högre inkomster . Den stramare budgetpolitiken tar siguttryck i att partiet föreslår besparingar på ochinkomstförstärkningar på 4,1 miljarder kronor.Den socialdemokratiska politiken innebär enligt reservanterna att man tar ettförsta steg mot att minska statsskuldens andel av BNP. Genom dentillväxtorienterade politiken breddas skattebaserna som utgifternaför arbetslösheten minskar. Socialdemokraterna bedömer att deras politikminskar utgifterna för kontantstöd till arbetslösa med ca 8 miljarder kronorunder budgetåret. Dessutom ökar skatteinkomsterna på grund av ökadsysselsättning med . Enligt reservanterna leder därmeddet socialdemokratiska budgetalternativet till ett budgetsaldo som är 5,2miljarder kronor starkare än regeringens.Mot bakgrund av de mycket stora underskotten i statsfinanserna begär Nydemokrati i sin budgetreservation att regeringen skall åläggas att ikompletteringspropositionen återkomma med förslag till besparingar påytterligare . Det är i första hand regeringen som med sinautredningsresurser har möjlighet att utforma ett sådant program. Ny demokrativill emellertid som exempel på tänkbara besparingar peka på några av dealternativ som förs fram i partiets motion. Man bör t.ex. kunna minska anslagettill arbetsmarknadspolitiska åtgärder eftersom AMS har svårt atthitta svarta hål att hälla pengarna i. Utvecklingsbiståndet bör minskas mednetto och omfördelas till förmån för bl.a. de baltiskastaterna. Stödet till barnfamiljer bör kunna reduceras med 4,6 miljarder kronordels genom att barnbidragen behovsprövas och alla former av flerbarnstilläggavskaffas, dels genom att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen sänks till80 % som antalet stödmånader begränsas från 12 till 9. Det ärnödvändigt att begränsa flyktingmottagningen, och anslagen inom detta områdekan som en följd härav minskas med 2,4 miljarder kronor.Hemspråksundervisningen bör avvecklas helt, vilket innebär att ytterligare 1,0miljarder kronor kan sparas. Eftersom konjunkturen nu har vänt måsteregeringens förslag till infrastrukturinvesteringar anses som alltförlångtgående. Den föreslagna medelstilldelningen till sådana investeringar bördärför begränsas med . Ny demokrati anser också att man nu påallvar måste ta upp kampen mot den svarta sektorn och bidragsfusket och att manpå dessa områden kan spara betydande belopp. För att förhindra skattefusk genomfalsk mantalsskrivning bör också en databank över lägenhetsinnehavareupprättas.Genomförs utgiftsminskningar av denna omfattning skapas det utrymme förstrategiska skattesänkningar. Det är av flera skäl nödvändigt att sänkaskattetrycket, inte minst måste de svenska skatterna anpassas till deeuropeiska när vi nu är på väg att bli en del av , framhåller Nydemokrati.I meningsyttring framhålls att partiet med sittbudgetalternativ vill få till stånd en radikal omfördelning av inkomster. Detskall ske genom att höjda skatter och avgifter kombineras med förbättradesociala förmåner.Beskattningen av höginkomsttagare skall skärpas och beskattningen avkapitalinkomster återställas till de nivåer som gällde fram till utgången av1993. Detsamma gäller för bolagsbeskattningen. Den progressivaförmögenhetsskatten och fastighetsskatten på kommersiella lokaler böråterinföras. Stämpelskatten bör höjas. Industrins energibeskattning skallskärpas och arbetsgivaravgifterna generellt höjas med 1,3 procentenheter.Med höjda arbetsgivaravgifter kan ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen återställas till av inkomsten. Dessutom skallpensionstillskottet ökas i två steg till av basbeloppet. Ersättningsnivånför långtidssjuka skall generellt höjas från somutgående förmåner inom föräldraförsäkringen inte får försämras. Alla tankar påett vårdnadsbidrag avvisas.Även inom andra områden lägger fram förslag tillutgiftsökningar. Den biståndspolitiska ramen skall utökas med 0,9 miljarderkronor. En kraftig satsning görs på järnvägstrafik som väganslagenbegränsas lika mycket. En särskild kommunakut skall inrättas med uppgift att gesubventionerade krediter till vissa kommuner. tidigare beslut om attminska bostadssubventionerna med --1996 skallrivas upp. Byggnadsarbeten skall främjas med investeringsstöd till nyproduktionav bostäder och olika typer av ROT-åtgärder. Utbildningsinsatserna skallförstärkas, framför allt inom högskolan. Betydande extra resurser skalltillföras arbetsmarknadsutbildning, utbildningsbidrag, beredskapsarbeten,ungdomsprojekt och AMS. Dessutom skall utslagningen inom kommunsektornförhindras. En framtidsfond skall enligt inrättas för förnyelseoch kompetensutveckling och en annan fond med igrundkapital skall bildas för att främja försöksverksamhet med kortarearbetsdag.Övriga frågorI betänkandet ger utskottet också sin syn på hur mål- ochresultatstyrningen av den statliga verksamheten bör utvecklas sett urriksdagens perspektiv. Utskottet betonar vikten av en ytterligare utveckling avmyndigheternas redovisning av effekterna av de statliga insatserna och begäratt regeringen i kompletteringspropositionen skall redovisa åtgärder för attförbättra resultatanalysen.Med anledning av en motion av () ställer utskottet vidarekrav på att regeringen i anslutning till RRV:s årliga rapport om utfallet avrevisionen för skall lämna en redogörelse för vidtagna och planeradeåtgärder.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1993/94:100 (budgetpropositionen), i vad avserbilaga 1 Finansplanen, yrkandena 1--2 och 4--6,dels följande under allmänna motionstiden väckta motioner:1993/94:Fi201 av (),1993/94:Fi202 av m.fl. (s),1993/94:Fi203 av m.fl. (v),1993/94:Fi204 av m.fl. (v),1993/94:Fi205 av och (),1993/94:Fi206 av m.fl. (v), i vad avser yrkandena1--3 och 10,1993/94:Fi207 av och (),1993/94:Fi208 av m.fl. (s),1993/94:Fi209 av (nyd),1993/94:Fi210 av m.fl. (nyd), i vad avser yrkande-na 1, 2 och 6--11,1993/94:Fi405 av (),1993/94:Fi602 av (),1993/94:Fi606 av (),1993/94:Jo690 av m.fl. (s), i vad avser yrkande 6,1993/94:L608 av m.fl. (s), i vad avser yrkande 1 och1993/94:N281 av m.fl. (v), i vad avser yrkande 7. I proposition 1993/94:100 (budgetpropositionen) föreslår regeringen ibilaga 1 Finansplanen () att riksdagen1. godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som har förordats i propositionen,2. godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som har förordats i propositionen,4. godkänner riktlinjerna för övergång till låni avseende universitet och högskolor inomUtbildningsdepartementets område i enlighet med vad som harförordats i propositionen (avsnitt 6.6.3),5. bemyndigar regeringen att för budgetåret1994/95 justera anslagen för grundutbildning samtforskarutbildning och forskning i enlighet med vad som harförordats i propositionen (avsnitt 6.6.3),6. bemyndigar regeringen att för budgetåret1994/95 besluta om lån i till investeringar imyndigheters anläggningstillgångar för förvaltningsändamålintill ett sammanlagt belopp av 9 (avsnitt6.6.3). 1993/94:Fi201 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nödvändigheten av att den ekonomiska politiken läggs om,syftande till att prioritera full sysselsättning och attåterupprätta politikens ansvar och befogenheter.1993/94:Fi202 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift attföreslå medel att motverka stora löneskillnader.1993/94:Fi203 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regering och riksbank verkar för eninternationell skatt på valutatransaktioner samt för åtgärdersom också på annat sätt stabiliserar det internationellabetalningssystemet.1993/94:Fi204 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en parlamentarisk utredning ienlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Fi205 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att uppmärksammainstitutionernas grundläggande betydelse för en långsiktig godekonomisk utveckling.1993/94:Fi206 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som i motionen förordats,2. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som i motionen förordats,3. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del för /95 godkänner de beräkningarför statsbudgetens inkomster, för förändringar ianslagsbehållningarna och beräknat tillkommande utgiftsbehovsom anförts i motionen,10. att beslutar om framtidsfonden enligt vad imotionen anförts.1993/94:Fi207 av och () variyrkas att hos regeringen begär att en parlamentarisktsammansatt framtidsgrupp om ekonomi och arbetsmarknadtillsätts.1993/94:Fi208 av m.fl. (s) vari yrkas1. att med avslag på proposition 1993/94:100godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken somanförts i motionen,2. att med avslag på proposition 1993/94:100godkänner de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken somanförts i motionen.1993/94:Fi209 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att tillsätta en kriskommission, för att leda urkrisen.1993/94:Fi210 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politik som förordas i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om räntepolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen ikompletteringspropositionen skall återkomma med besparingar påytterligare ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsätta en somkartlägger och granskar de händelser som ledde fram till den 19november 1992 då regeringens valuta- och räntepolitiktotalhavererade,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsätta en opolitisk kommission somkoncentrerar sig på hur vi bäst bekämpar arbetslösheten ochskapar de nya viktiga jobben,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ny beräkning av basbeloppet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ta bort systemet med indexering avstatens utgifter och intäkter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den ekonomiska politikens viktigasteuppgift är att skapa förutsättningar för företagen att verkaoch kunna expandera i syfte att öka sysselsättningen och därmedtryggad ekonomi för alla.1993/94:Fi405 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att Riksrevisionsverketinstrueras att delge resultatet av sinaundersökningar enligt vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en skrivelse medanledning av rapport från Riksrevisionsverket.1993/94:Fi602 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen uppdelning av statsbudgeten i en kapitalbudget och endriftbudget för att utöka det politiska handlingsutrymmet attavreglera och förenkla bl.a. på bostadspolitikens område.1993/94:Fi606 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att största möjliga öppenhet, korrekthet och genomlysningmåste vara riktmärken för material som föreläggs riksdagen.1993/94:Jo690 av m.fl. (s) vari yrkas6. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av miljömålen i samband medfinansplanen,1993/94:L608 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär en redovisning ochutvärdering av hur myndigheterna följer upp sina nya åtagandenmed anledning av EES-avtalet.1993/94:N281 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om framtidsfond.PropositionenTillväxten i den svenska ekonomin ökar nu snabbt. väntas den bli nära2,och . Exporten, industriproduktionen och investeringarnaökar. Den öppna arbetslösheten har börjat sjunka även om det går långsamt.I propositionen framhålls att regeringens ekonomiska politik är en samladstrategi för att genom god och uthållig tillväxt bygga en stabil grund förvälfärden och sysselsättningen. I denna strategi är under resten av 1990-talettvå mål centrala: nya riktiga jobb och tillförlitliga trygghetssystem.Det första målet -- nya riktiga jobb -- innebär minst en halvering avarbetslösheten , och bör ses som ett etappmål på vägenmot full sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden.Det andra målet -- tillförlitliga trygghetssystem -- innebär att medborgarnaskall kunna lita på att de system för trygghet och omsorg som det offentligaansvarar för efter reformering kommer att fungera väl även i ett långtperspektiv.För att målen skall nås krävs en ekonomisk tillväxt som är både hög ochstabil över tiden. Kravet på tillväxten är under perioden1996--1999 för att målen om halverad arbetslöshet och stabilitet itrygghetssystemen skall kunna uppnås. Grunden för hög tillväxt är lagd genom enlång rad genomgripande strukturella reformer vars effekter kanförväntas mogna ut i den stigande konjunkturen. Exempel på sådanastrukturåtgärder är skattereformen, borttagandet av en rad skadliga skatter ochandra hinder för företagande i allmänhet och för små och medelstora företag isynnerhet, som trädde i kraft , reformeringen avnästan alla transfereringssystem, avskaffandet av offentliga monopol, den nyaobligatoriska arbetslöshetsförsäkringen, ändringarna i arbetsrätten, deomfattande satsningarna på forskning och utbildning, den förbättraderiskkapitalförsörjningen, den nya konkurrenslagen, avregleringarna avverksamhet som bedrivits i affärsverksform och infrastrukturinvesteringarna.Stabil tillväxt kräver att hotet om en galopperande statsskuld elimineras.Det sker genom saneringsprogrammets successiva genomförande och en fortsatt låginflation. Att inflationen hålls låg förutsätter att flaskhalsar som kan uppståi produktion och på arbetsmarknaden vidgas eller elimineras. Detta har tillviss del skett genom de strukturella reformerna och regionalpolitiken. Detfinns därför historiskt sett ovanligt goda förutsättningar för fortsatt låginflation när tillväxten nu tar fart.Beslutet om övergång till fyraåriga mandatperioder i och ettförverkligande av förslag i riksdagsutredningen om bl.a. en reformeradbudgetbehandling i förbättrar möjligheterna till förutsägbarhet,långsiktighet och stabilitet i finanspolitiken.Den helt övergripande fördelningspolitiska uppgiften är att skapaförutsättningar för fler jobb och reducera arbetslösheten med bibehållen låginflation.I propositionen understryks att det viktigaste steget för att skallbemästra internationaliseringens krav är att blir medlem i EU.Utanförskap innebär att redan i utgångsläget skulle framstå som ettdirekt oförmånligt alternativ i tävlan om den internationellt lättrörligaproduktionens lokalisering. Som medlem i EU kommer bl.a. att aktivtkunna påverka fortsättningen av Gemenskapens framlagda program för"Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning". Programmet är ett handfast ochvälkommet tecken på EU-ländernas växande intresse för sysselsättnings- ochtillväxtfrågorna. Den politik ligger väl i linje medprogrammet.