bet · GH01UbU8 · 1994-04-14 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av tilldelningen avlokalanslag.1993/94:Ub701 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nationella forskningsresursertill mindre laboratorier i och Umeå.1993/94:Ub702 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en yrkestekniskhögskoleutbildning vid /,2. att hos regeringen begär förslag förinrättandet av yrkesteknisk högskoleutbildning vid iTrollhättan/enligt vad i motionen anförts.1993/94:Ub703 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en utredning somtar sikte på att hitta bedömningsgrunder för ett beslut om attge någon eller några medelstora högskolor fastaforskningsresurser inför nästa treåriga budgetperiod.1993/94:Ub704 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande finansieringen av nya fakultetervid unga universitet.1993/94:Ub706 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en konsthögskola i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tre mindre laboratorier somnationella forskningsresurser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre utbildning i Skåne.1993/94:Ub708 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom Svenska studenthemmet i Paris.1993/94:Ub710 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar anslå ytterligare resurser tillHögskolan i motsvarande 240 fler utbildningsplatserjämfört med regeringens förslag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligare medel förforskningsbefrämjande åtgärder vid ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om längre övergångstid för integreringav lokalkostnader i utbildningsanslaget.1993/94:Ub713 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till decentraliseradutbildning i anslutning till , Högskolan iLuleå och i arbetsmarknadspolitiskt syfte.1993/94:Ub714 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till särskilt anslag för /95för högskoleutbildning anvisar utöver vadregeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts,9. att avvisar regeringens förslag om omvandlingav till aktiebolag enligt vad imotionen anförts,10. att avvisar regeringens förslag om omvandlingav till stiftelse enligt vad i motionenanförts,11. att till Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /95 anvisar10 mindre än vad regeringen föreslagit enligtvad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensrätt,13. att beslutar om sådan ändring i högskolelagenatt även fristående högskolor omfattas av högskolelagen enligtvad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensrätt för tre teologiskahögskolor,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av en ny teknisk högskola,17. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att se över möjligheterna att inrätta ett gemensamtStudentverk enligt vad i motionen anförts,19. att till Rådet för grundläggandehögskoleutbildning för /95 anslår 10 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit tilljämställdhetsinsatser i kvinnodominerade utbildningar,21. att till : Forskning ochforskningsinformation för /95 anvisar 861 000kr utöver vad regeringen föreslår enligt vad i motionenanförts,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Tempus även bör inkluderastudentutbyte,23. att beslutar att underanslaget Europeisk forskningssamverkan för /95reserveras för forskningssamverkan med länder utanför EU enligtvad i motionen anförts,24. att beslutar att underanslaget Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor för /95 riktas till offentligainstitutioner enligt vad i motionen anförts,25. att till särskilt anslag för budgetåret1994/95 för forskarutbildning anvisar 150 miljoner kronorutöver regeringens förslag enligt vad i motionen anförts,26. att till särskilt anslag för budgetåret1994/95 anvisar till forskning medinriktning på tjänstesektorn, vårdsektorn och offentligförvaltning enligt vad i motionen anförts,27. att till Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /95 anvisar70 utöver vad regeringen föreslår.1993/94:Ub715 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidareutveckling av YTH och ändradbenämning till yrkeshögskola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planering för utökning avYTH-utbildning till 2 500 utbildningsplatser,4. att beslutar att för /95 anvisamedel för 2 000 ytterligare platser för detnaturvetenskaplig-tekniska basåret i högskolan utöverinnevarande års antal,5. att beslutar anvisa tillregeringens disposition under anslaget C 45. Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för 500 platsertill det naturvetenskaplig-tekniska basåret utöver dem somregeringen aviserat för /95,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av den s.k.basårsutbildningen,7. att beslutar att för /95 anvisa125 till regeringens disposition under anslagetC 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. för ytterligare 3 500 platser i högskolan varav 500platser inom YTH i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar att för /95 anvisa18 utöver regeringens förslag till regeringensdisposition under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. till stöd för ökaddistansutbildning inom högskolan,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att redovisa en samlad strategi föratt stimulera naturvetenskapliga/tekniska studier,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av etablerandet av en nyteknisk högskola,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åliggande för resp. universitet ochhögskolor att avsätta medel för studerande medfunktionshandikapp,20. att beslutar att för /95 tillanslaget C 43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar,anslagspost 2 i , anvisa 31 841 000kr, dvs. mindre än regeringen föreslagit,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Stiftelsen skall tilldelas de medel om som upptagits påanslaget C 43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar,anslagspost 3,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de under anslaget C 45. Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. upptagna10 för inredning och utrustning för StiftelsenHögskolan i ej skall tillföras stiftelsen,23. att beslutar att för /95 anvisa33 mindre än regeringens förslag till anslagetC 43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristande beslutsunderlag ochpolitiserad beredning av högskolefrågorna.1993/94:Ub716 av (nyd) vari yrkas attriksdagen till : Forskning(D 7, åttonde huvudtiteln) för /95 anvisar1 utöver vad regeringen föreslagit eller således585 669 000 kr.1993/94:Ub717 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av Kungliga biblioteket.1993/94:Ub718 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fjolårets riksdagsbeslut angåendeCRYRING-anläggningen vid i Frescatibör fullföljas.1993/94:Ub719 av m.fl. (kds, s, m, fp, c,nyd) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en integreradhyrespeng--studentpeng till de tre teologiska icke-statligahögskolorna.1993/94:Ub722 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av minst ett nyttuniversitet.1993/94:Ub724 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundutbildning och forskning vidhögskolorna i ,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar anslå resurser till högskolorna i Västsverigemotsvarande 1 350 antagningsplatser utöver vad regeringenföreslagit.1993/94:Ub725 av m.fl. (s, fp, c, kds, v)vari yrkas att hos regeringen begär förslag somsyftar till att inrätta en "Musikens Östersjöakademi",bestående av högre kammarmusikalisk utbildning inkl. forskningi nordöstra län.1993/94:Ub728 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om /Uddevalla.1993/94:Ub729 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel för nätverk inom FoU-verksamheten förGävle--Dala-fakulteten.1993/94:Ub730 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom ramen för utökningen av antaletintagningsplatser vid universitet och högskolor under perioden1993/94--1995/96 inrätta en ny logopedutbildning i , medintag av 22 studerande var fjärde termin med början vårterminen1995.1993/94:Ub731 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utbyggnad avrättsvetenskapliga institutionen vid universitet.1993/94:Ub732 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av resurser till Demografiskadatabasen i Umeå.1993/94:Ub733 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiskt stöd för decentraliseradutbildning.1993/94:Ub735 av (nyd) vari yrkas attriksdagen till : Grundutbildning(C 28, åttonde huvudtiteln) för /95 anvisar14 mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 73 030 000 kr.1993/94:Ub736 av m.fl. (m, fp, c, kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av högskolansgrundutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en plan för reguljär forskning ochforskarutbildning vid ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lämpliga framtida nischer förforskning vid /94:Ub738 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en teknisk högskola iVästerås,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra rätten att utfärdabarn- och ungdomspedagogisk examen för högskola.1993/94:Ub904 (delvis) av () vari yrkas attriksdagen beslutar att fortsatt stöd skall utgå till de imotionen nämnda utbildningscentrerna.1993/94:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om etablerandet av en nyteknisk högskola,15. att beslutar att för /95 anvisamedel för 2 000 ytterligare platser för detnaturvetenskaplig-tekniska basåret i högskolan utöverinnevarande års antal,16. att beslutar anvisa tillregeringens disposition under anslaget C 45. Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för 500 platsertill det naturvetenskaplig-tekniska basåret utöver dem somregeringen aviserat för /95,17. att beslutar att för /95 anvisa125 till regeringens disposition under anslagetC 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. för ytterligare 3 500 platser i högskolan varav 500platser inom YTH i enlighet med vad som anförts,19. att beslutar att för /95 anvisa18 utöver regeringens förslag till regeringensdisposition under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. till stöd för ökaddistansutbildning inom högskolan,20. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av högskoleutbildningar anpassade till invandraressärskilda förutsättningar i enlighet med vad som här angivits.1993/94:Ub907 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler högskoleplatser i skogslänen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsresurser i skogslänen.1993/94:Kr291 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till iGöteborg,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöforskningsinformation.1993/94:T215 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av till ettMittSverigeuniversitet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avcivilingenjörsutbildning till ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering avgrundskollärarutbildning för årskurserna 4--9 tillMitthögskolan.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas7. att beslutar anvisa för forskningsstödjande åtgärder i enlighet med vad somanförts i motionen.1993/94:N305 av m.fl. (s) vari yrkas10. (delvis) att hos regeringen begär förslag omen kraftig utbyggnad av antalet platser i högskolan,gymnasieskolan och komvux i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att hos regeringen begär utredning om en nyteknisk högskola.1993/94:A413 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tilldelasresurser motsvarande ytterligare 200 nybörjarplatser fr.o.m.hösten 1994 samt att därutöver ytterligare platser tillhögskolan prövas i kompletteringspropositionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknisk utbildning i Örebro.1993/94:A458 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla högskolesamarbetet inomden s.k. --Dala-fakulteten.1993/94:A466 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nätverksuniversitet i (, och /högskolor).1993/94:A468 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och forskning i Sörmland.1993/94:A469 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett transporttekniskt centrum vidLunds Tekniska Högskola,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett miljövetenskapligtforskningscentrum vid Lunds universitet.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för kvinno- ochjämställdhetsforskning,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förstärka de små och medelstorahögskolornas möjligheter att tillgodose kvinnors behov avutbildning, kompetenshöjning och distansutbildning.Motion väckt med anledning av proposition 1993/94:1471993/94:A40 av m.fl. (s) vari yrkas24. att beslutar att för /95tillföra anslag Centra/fora förkvinnoforskning utöver vad som tidigarebeslutats. InledningFörutsättningarna för verksamheten inom universitet ochhögskolor förändrades kraftigt genom beslut som riksdagenfattade under förra . Efter förslag i proposition1992/93:1 (bet. UbU3, rskr. 103) antogs en ny högskolelag(1992:1434), som trädde i kraft . Den nya lagen,tillsammans med den nya högskoleförordning (1993:100) somregeringen utfärdat, ger universiteten och högskolorna enbetydligt ökad frihet att besluta om sin verksamhet och sinegen organisation. Det centralt reglerade linjesystemet förgrundläggande utbildning har avskaffats.Ett nytt system för tilldelning av resurser för grundläggandehögskoleutbildning har införts. Medel anvisas fr.o.m.innevarande budgetår till varje statligt universitet ellerhögskola under ett anslag till grundläggande högskoleutbildningoch i förekommande fall ett anslag till forskning ochforskarutbildning, i stället för att såsom tidigare anvisassektors- resp. fakultetsvis för hela landet med en anslagspostför varje berörd läroanstalt. Statsmakternas styrning avutbildningsutbudet sker på en mycket mer övergripande nivå äntidigare, nämligen genom att det i utbildningsuppdraget tillvarje högskola anges hur många helårsprestationer somläroanstalten kan få ersättning för inom som mest tolv olikautbildningsområden. För det konstnärliga området anges antalethelårsstudenter för vilka ersättning kan utgå. Regeringenbestämmer också vilka examina av olika slag som varjeuniversitet eller högskola får utfärda. I utbildningsuppdragetanges hur många examina av vissa slag som skall avläggas.Utbildningsuppdragen avser en treårsperiod (prop. 1992/93:169,bet. UbU14, rskr. Medelstilldelningen ett visst budgetårtill grundläggande utbildning vid en högskola bestäms slutligtförst i efterskott, när högskolan redovisat hur många studenter(omräknat till helårsstudenter) som deltagit i utbildningen ochvilket antal helårsprestationer de åstadkommit. Med undantagför det konstnärliga området får alla läroanstalter sammaersättning för helårsstudenter och helårsprestationer inomresp. utbildningsområde, vilket inte generellt var fallettidigare.I proposition 1993/94:177 Utbildning och forskning. Kvalitetoch konkurrenskraft, vilken remitterats till utskottet,har regeringen lagt fram förslag om att enhetlig ersättning förhelårsstudenter och helårsprestationer fr.o.m. budgetåret1995/96 skall utgå även för de konstnärliga och idrottsligahögskoleutbildningarna.Vid sidan av de statliga universiteten och högskolorna och dekommunala vårdhögskolorna har enskilda utbildningsanordnarefått en tydligare definierad ställning. En lag om tillstånd attutfärda vissa examina (1993:792) reglerar rätten för enskildautbildningsanordnare att utfärda sådana examina som regeringenmed stöd av högskolelagen har meddelat föreskrifter om (prop.1992/93:169, bet. UbU14, rskr. Examensrätt av vissomfattning har med stöd av denna nya lag givits åt treteologiska högskolor, och ytterligare ansökningar omexamensrätt befinner sig under prövning. Två statligaläroanstalter -- och Högskolan iJönköping -- övergår i privaträttslig form tillstiftelser, som skall bildas med kapital från de avveckladelöntagarfonderna (prop. 1992/93:231, bet. UbU18, rskr. 405).För både grundläggande högskoleutbildning och forskning ochforskarutbildning beslutade vid föregående riksmöteom treåriga budgetramar för varje läroanstalt (prop.1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363; prop. 1992/93:170, bet.UbU15, rskr. När det gäller bidrag till kommunalhögskoleutbildning och viss utbildning hos enskilda huvudmänberäknades dock bara medel för det närmast följande budgetåret,alltså det nu innevarande.I den nu förevarande budgetpropositionen (bil. 9) läggerregeringen fram förslag om anslag till universitet ochhögskolor m.fl. samt till nationella och internationellaforskningsresurser. I anslutning till detta läggs förslag framom vissa frågor rörande resurstilldelningssystemet samt vissaorganisatoriska frågor.Regeringen utfärdade direktiv för enuppföljning av universitets- och högskolereform (dir.1993:143). En särskild utredare har tillkallats för att utföraarbetet, som skall pågå t.o.m. och fortlöpanderedovisas översiktligt. Den första redovisningen bör enligtdirektiven göras i september 1994.1. ResurstilldelningssystemetUniversiteten och högskolorna övertog den 1 juli 1993ansvaret för sin lokalförsörjning från . Dethar varit regeringens avsikt att medel för lokaler skall ingå ide nya anslagen till forskningen och den grundläggandehögskoleutbildningen och att forskningsfinansierande organ somforskningsråden m.fl. skall finansiera lokalkostnaderna förforskningsuppdragen. Denna anslagsomläggning ansågs emellertidkräva ytterligare utredningsarbete och fick därför anstå /95 (prop. 1992/93:169 s. 29). För innevarandebudgetår har därför medel för kostnaderna för universitetensoch högskolornas lokaler anvisats under ett särskiltlokalkostnadsanslag (G 2. Lokalkostnader m.m. vid universitetoch högskolor). Detta anslag har beräknats på grundval av dehyror som aviserat för varje läroanstaltslokaler. Såväl lokalyta som kostnad per m2 för samma slagav utbildning har varierat mellan olika läroanstalter.Lokalkostnadsanslaget har inte varit uppdelat pågrundutbildning resp. forskning och forskarutbildning.Lokalkostnader för forskning som finansierats avforskningsråden har bekostats från anslagsposten till resp.utförande läroanstalt.Regeringen föreslår nu att medel för lokalkostnader fr.o.m.nästa budgetår beräknas under anslagen till grundläggandeutbildning resp. till forskning och forskarutbildning. När detgäller grundläggande utbildning föreslås detta ske genom attett schabloniserat belopp, s.k. hyrespeng, olika för de olikautbildningsområdena, läggs in i studentpengen (ersättningen perhelårsstudent). Beräkningen av takbelopp för varje högskolabygger i sin tur på det således förhöjda beloppet förstudentpeng. Hyrespengens belopp är beräknat utifrån engenomsnittlig utrymmesstandard och prisnivå.När det gäller hyrespengens storlek för olikautbildningsområden bygger den inbördes relationen på ettunderlag som finns i betänkande Resurserför högskolans grundutbildning (SOU 1992:44). Där redovisas ibilaga 1 en uppskattning av lokalbehoven för de nioämnesgrupper som utredningen tänkte sig som grund förresurstilldelningssystemet. Regeringen har tillämpatutredningens bedömning av den inbördes relationen mellanämnesgrupperna på de tolv utbildningsområden som högskolansgrundutbildning indelas i enligt beslut av förra riksmötet.Det nya systemet innebär i princip att det vidanslagsberäkningen inte längre tas hänsyn till om en högskolahar stora eller små lokaler eller om de är dyra eller billiga,jämfört med vad övriga högskolor har för motsvarandeverksamhet. Högskolorna får själva ansvaret för att hålla sigmed lämpliga och tillräckliga lokaler för den verksamhet som debeslutar att bedriva, att sluta avtal om hyran och att avvägakostnaderna för lokaler mot andra kostnader för verksamheten,allt inom de ekonomiska ramar som anslagen till grundutbildningoch forskning och forskarutbildning ger.Högskolorna kan inte på mycket kort sikt förändra sinafaktiska lokalkostnader. Regeringen förutser att införandet avdet nya systemet kan skapa problem för dem på två olika sätt.Dels finns det högskolor, som är bundna av hyreskontrakt(slutna för dem av ) för större eller dyrarelokaler än de genomsnittliga, som ligger till grund förschablonen. I sådana fall har regeringen beräknat etttillfälligt medelstillskott (s.k. kudde) för att de skall kunnaklara sina hyreskostnader under en övergångstid, dvs. innan dekunnat förändra sina hyresavtal. "Kuddens" storlek anges ipropositionen för varje berörd högskola under resp. anslag. Ommellanskillnaden mellan schablonberäknat belopp och faktiskhyreskostnad är av högskolans anslag tillgrundutbildning (exkl. medel för lokalkostnader) har ingen"kudde" beräknats. För sju högskolor innebär regeringensförslag att de får en sådan begränsad minskning av sina medelför lokaler.Vid fem högskolor skulle den enhetliga hyrespengen leda mycket påtaglig ökning av hyresmedel jämfört med nuvarandelokalkostnadsanslag. Regeringen föreslår att dessaläroanstalter inte får tillgång till hela beloppet förrän undernästa treåriga anslagsperiod.Dels kan det inträffa, att ett universitet eller en högskolainte får så många helårsstudenter att den når upp till sitttakbelopp. Läroanstalten kan då få svårt att klarahyreskostnaderna. Regeringen avser därför, enligt vad sommeddelas i propositionen, att övergångsvis tillämpa ett slagsgarantibeloppssystem. I regleringsbrevet för budgetåren 1994/95och 1995/96 kommer regeringen att ange hur stort belopp inomresp. takbelopp som beräknats för hyresdelen i studentpengen.Universiteten och högskolorna kommer under de nämnda budgetårenatt få behålla hela detta belopp, även om de inte når upp tillså stort antal helårsstudenter att de kan utnyttja helatakbeloppet.