bet · GI01KU18 · 1994-12-08 00:00:00 — Detta bör gälla oavsett om en uppgiftförvaras i eller hos en förvaltningsmyndighet.Ett enhetligt, rakt skaderekvisit bör således införas ibestämmelsen om utrikessekretess.I likhet med regeringen kan inte finnaatt en sådan ordning kan riskera att uppgifter som bör varahemliga kan komma att offentliggöras. Som regeringen anför kannämligen sekretessbedömningen vid tillämpning av ett raktskaderekvisit grundas på att uppgifter av visst slag normalt ärkänsliga. Valet mellan ett rakt och ett omvänt skaderekvisit kandärför mera sägas bygga på frekvensen av känsliga uppgifter påett område än på att uppgifterna där i sig är mer eller mindrekänsliga till sin natur.Regeringen menar att ett rakt skaderekvisit därför inte i sigbör medföra några risker för att det vid ett svensktEU-medlemskap inte är möjligt att tillgodose sådana berättigadekrav på sekretess som gemenskapsrätten ställer. Utrikesutskottetger uttryck för samma uppfattning. För egen del ansluter sigkonstitutionsutskottet till dessa bedömningar. Vid en prövningav om en uppgift som har erhållits från någon annan stat elleren mellanfolklig organisation kan lämnas ut eller inte kan somregeringen anför avsändarens uppfattning i sekretessfråganvisserligen inte avgöra om uppgiften skall hållas hemlig.Däremot kan avsändarens intresse av sekretess ha betydelse förskadeprövningen i det enskilda fallet. Konstitutionsutskottetvill här liksom regeringen understryka betydelsen av en noggrannskadeprövning. Som anförde i sitt ovannämnda yttrande till utrikesutskottet i ärendet om ett svensktmedlemskap i kan ett hemlighållande bara försvaras i det fallett utlämnande kan medföra skada. Det kan, somkonstitutionsutskottet pekade på i yttrandet, inte uteslutas attkonflikter uppstår i de fall svenska myndigheter efterskadeprövningen väljer att lämna ut handlingar som avsändareinom EU valt att beteckna som hemlig.Regeringens förslag innebär en ändrad syn på behovet avsekretess i utrikes ärenden. Som anförs i propositionen blir detinte längre möjligt för regeringen eller andra myndigheter attutgå från att sekretess råder i sådana frågor. Utskottet delarregeringens uppfattning att om den grundläggande hållningen iutrikesfrågor på så sätt ändras, måste det leda till attbetydligt fler uppgifter kan lämnas ut. En större öppenhet bliralltså resultatet.Vad beträffar deltagande i EU-samarbetet bör somregeringen anför det raka skaderekvisitet innebära att sådanaallmänna handlingar som utgör bakgrunds-, analys- ochdiskussionsmaterial och som upprättats i inom ramen förden gemensamma beslutsprocessen endast undantagsvis kansekretessbeläggas. delar ocksåregeringens uppfattning att hållning till ett förslagtill gemensam normgivning regelmässigt bör vara offentligt.Det raka skaderekvisitet hindrar inte att uppgifter av känslignatur rörande utrikes förbindelser kansekretessbeläggas. Utskottet delar regeringens mening attsekretess kan gälla för vissa uppgifter i handlingar somupprättas här i landet i samband med en känslig förhandlingsslutskede och att sekretess ofta kan vara befogad i fråga om ettsvenskt "förhandlingsupplägg" i dess detaljer, t.ex. när detgäller svenska andrahandsståndpunkter.Konstitutionsutskottet noterar regeringens förklaring att denregelmässigt avser att redovisa sina ställningstaganden iministerrådet (Europeiska unionens råd).Utrikesutskottet har framhållit betydelsen av att ökaduppmärksamhet fästs vid hur sekretessreglerna tillämpas.Konstitutionsutskottet vill med anledning härav peka påbestämmelsen i 10 kap. 8 § regeringsformen som innebär attchefen för skall hållas underrättad närfråga som är av betydelse för förhållandet till annan stat ellermellanfolklig organisation uppkommer hos annan statligmyndighet. Som regeringen anför kan genom dennaunderrättelseskyldighet bedömning vägas innär domstolar och förvaltningsmyndigheter har att avgöra enfråga om utrikessekretess. delarregeringens uppfattning att det inte kan anses stå i strid medföreskrifterna i 11 kap. 2 och 7 §§ regeringsformen omdomstolarnas och förvaltningsmyndigheternas självständighet attUtrikesdepartementet på detta sätt lämnar sin bedömning. Somregeringen anför föreskriver grundlagsbestämmelserna att ingenmyndighet får bestämma hur domstol i det enskilda fallet skalldöma eller förvaltningsmyndighet i visst fall besluta, men dehindrar inte att en domstol eller förvaltningsmyndighet inhämtarsynpunkter från en annan myndighet som underlag för sittbeslutsfattande.Konstitutionsutskottet instämmer därför i vad regeringen anförom betydelsen av att domstolar och myndigheter uppmärksammar sinskyldighet att underrätta Utriksedepartementet och attdepartementets bedömning utan onödigt dröjsmål tillställs denmyndighet eller domstol som lämnat underrättelsen.Den ändring som nu har förordat innebären viktig omläggning av utrikessekretessens tillämpning. Inteminst kommer den att få betydelse för regeringen ochregeringskansliet. Regeringens tillämpning av de nya reglernakan bli vägledande för hur utrikessekretessen skall tillämpasnär det gäller EU-frågor. Utskottet noterar att regeringenförklarar att det är regeringens avsikt att tillämpningen skallske på ett sätt som åstadkommer en så långt gående öppenhet somöver huvud taget är möjlig utan att det skadar vårt land.Utskottet vill tillägga att utskottet kan finna anledning attnärmare följa denna praxis i samband med utskottets granskningav regeringsärendenas handläggning.Med anledning av de båda motionsyrkandena fårkonstitutionsutskottet slutligen anföra följande. Densärreglering som begärs i motionerna innebär att uppgifter iEU-samarbetet som berör svensk lagstiftning eller inrikessvenska förhållanden endast skall kunna hållas hemliga med stödav andra bestämmelser i sekretesslagen än den som reglerarutrikessekretessen. I övriga fall skulle bestämmelsen omutrikessekretess kunna tillämpas. Som regeringen anför fordrasytterligare överväganden om en sådan särreglering är möjlig ochhur den i så fall skulle kunna utformas. Utredningen har intenärmare penetrerat frågan och inte heller i remissyttrandenaöver utredningsförslaget förs någon närmare diskussion om ensådan lösning. Liksom regeringen anser utskottet att det saknasunderlag att lägga fram förslag av den angivna innebörden.Frågan bör kunna beaktas i samband med den noggranna uppföljningav utvecklingen i utrikessekretessfrågor som regeringen aviserari propositionen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna.Sammanfattningsvis tillstyrker sålunda konstitutionsutskottetregeringens förslag i fråga om utrikessekretessen.Sekretess för uppgifter i specialpedagogisk stödverksamhet,m.m.BakgrundStatens institut för handikappfrågor i skolan () är centralförvaltningsmyndighet för specialskolorna. Institutet skall gehjälp och stöd till kommunerna för att underlätta skolgången förelever med handikapp samt ge stöd till eleverna i skolarbetet. Idenna verksamhet skall bl.a. utveckla och framställaläromedel för elever med handikapp och främja forsknings- ochutvecklingsarbetet rörande stödinsatser för dessa elever. InomSIH finns en fältorganisation för den specialpedagogiskastödverksamheten bestående av konsulenter för synskadadeförskolebarn samt för synskadade, rörelsehindrade,döva-utvecklingsstörda och blinda-utvecklingsstörda elever ochdövblinda vuxna inom det offentliga skolväsendet. Konsulenternasuppgift är att bedöma vilka behov och insatser som de enskildaeleverna behöver. I detta arbete inhämtar de uppgifter frånhälso- och sjukvården och från skolhälsovården för att fåvetskap om bl.a. funktionshindrets medicinska och psykologiskapåverkan. Uppgifterna inhämtas efter samtycke från föräldrarna.PropositionenFör att konsulenterna rätt skall kunna bedöma vilkastödåtgärder och vilken rådgivning som behövs för eleverna iskolarbetet måste de enligt regeringen få tillgång tilluppgifter som rör elevernas funktionshinder. Uppgifter härominhämtas från hälso- och sjukvården. Det ligger i sakens naturatt dessa uppgifter kan vara mycketintegritetskänsliga. Inom hälso- och sjukvården gäller enligt 7kap. 1 § sekretesslagen sekretess för uppgift om enskildshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden om det intestår klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Presumtionenär alltså för sekretess. Denna sekretess gäller även inomskolhälsovården. Sekretessen följer emellertid inte meduppgifterna när de lämnas till konsulenterna. Inte heller finnsdet någon tillämplig sekretessbestämmelse för deras verksamhet.Uppgifterna blir alltså offentliga hos SIH:s konsulenter. Detmåste enligt regeringen anses mycket otillfredsställande attdessa mycket känsliga uppgifter omfunktionshindrade elever saknar sekretesskydd hos SIH.Regeringen föreslår därför att en sekretessbestämmelse tillskydd för uppgifter om enskilds personliga förhållanden börinföras. Bestämmelsen bör enligt regeringen utformas med ettrakt skaderekvisit. Enligt regeringen bör bestämmelsen tas insom ett nytt fjärde stycke i 7 kap. 9 § sekretesslagen.Regeringen föreslår vidare en redaktionell justering av sammaparagraf med anledning av vissa förändringar av terminologinbeträffande vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda.Vidare föreslås en anpassning av sekretesslagens bilaga tillden föreslagna lagen om totalförsvarsplikt.Konstitutionsutskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande utrikessekretessenatt med avslag på motionerna 1994/95:K10 och1994/95:K11 antar det i proposition 1994/95:112 framlagdaförslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) såvittavser 2 kap. 1 §,res. (v, mp)2. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100) i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt under mom. 1.Stockholm den 8 december 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), ToneTingsgård (s), (), (),(), (), Pär-AxelSahlberg (s), (), (), HåkanHolmberg (fp) och (). Utrikessekretessen (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Med anledning av" och slutar med "omutrikessekretessen" bort ha följande lydelse:Med anledning av de båda motionsyrkandena fårkonstitutionsutskottet slutligen anföra följande. Densärreglering som begärs i motionerna innebär att uppgifter iEU-samarbetet som berörs av svensk lagstiftning eller inrikesförhållanden endast skall kunna hållas hemliga med stöd av andrabestämmelser i sekretesslagen än den som reglerarutrikessekretessen. I övriga fall skulle utrikessekretessenkunna tillämpas.Då EU-medlemskapet medför att politikområden som ärinrikespolitik förvandlas till utrikespolitik, finns, såsomflera utredningar och som även den tidigare regeringen påpekat iproposition 1994/95:19 om medlemskap i , risker för att underlaget för det offentliga samtaletminskar. Utskottet menar därför att motionerna visar på ettreellt problem och på en lösning av detta. Om handlingar somberör inrikes förhållanden -- även om de kommer från EU --behandlas såsom handlingar som berör inrikes förhållanden frånriksdag, utredningar eller myndigheter, bidrar detta i väsentligmån till att det även kan finnas ett brett underlagför den offentliga debatten. Utskottet tillstyrker därför det imotion 1994/95:K10 framlagda lagförslaget. Därmed är ocksåmotion 1994/95:K11 tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande utrikessekretessenatt med bifall till motionerna 1994/95:K10 och1994/95:K11 och med anledning av proposition 1994/95:112 antarregeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) såvitt avser 2 kap. 1 § med den ändringen att det iparagrafen läggs till ett andra stycke av följande lydelse:Sekretess gäller inte för handlingar upprättade inom Europeiskaunionen som kommer att beröra svensk lagstiftning eller inrikessvenska förhållanden. Undantag härifrån får göras enbart om detkan visas att röjandet av en sådan uppgift allvarligt kan skadaSveriges intressen.Av regeringen framlagt yttrande1994/95:UU4yBilaga 2UtrikessekretessenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har genom beslut (allmänt protokoll 1994/95:7, § 7.3) berett utrikesutskottettillfälle att yttra sig i anledning av regeringens proposition1994/95:112 Utrikessekretess m.m. jämte eventuella motionerväckta med anledning av propositionen. Med anledning häravbeslöt utrikesutskottet vid sammanträde attyttra sig till . väljeratt begränsa sitt yttrande till den del av propositionen somavser dess beredningsområde, dvs. regeringens förslag tilländring i 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100).Utrikesutskottet avstår således att yttra sig över de tvåinkomna motionerna.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att bestämmelsen om utrikessekretessi 2 kap. 1 § sekretesslagen skall innehålla ett enhetligt s.k.rakt skaderekvisit. Det innebär att för alla uppgifter som rörSveriges förbindelser med andra stater och med mellanfolkligaorganisationer skall utgångspunkten vara att de är offentliga.Förslaget är i första hand motiverat av en strävan att även inomramen för ett svenskt deltagande i EU-samarbetet säkerställarätten till medborgerlig insyn i allmänna angelägenheter.Bestämmelserna om den svenska utrikessekretessen har kommit tilli då deltagit i ett internationellt samarbete somskett i traditionella former. Det svenska deltagandet iutvecklingen mot en ökad integration i motiverar attsekretessfrågorna ses i en ny belysning.I propositionen uttalar regeringen att den avser att vid ettmedlemskap noga följa utvecklingen på området och att den ärberedd att överväga ytterligare åtgärder för öppenhet.Regeringen redovisar också sin allmänna syn på den svenskaoffentlighetsprincipens ställning vid ett svenskt EU-medlemskap.UtskottetUtan att närmare gå in på de offentligrättsliga spörsmålenönskar utskottet inledningsvis understryka värdet av störstamöjliga öppenhet även inom utrikesområdet. Detta är till gagnför såväl den allmänna debatten och opinionsbildningen som fördet demokratiska samhällsskicket i stort. Öppenhet utgör grundenför ett förtroendefullt samarbete mellan stater.Som anförs i propositionen (s. 28 f.) har valet av rekvisitsin största betydelse som ett sätt att markera vilken generellhållning som råder avseende de aktuella uppgifterna, dvs. om mani tveksamma fall skall lämna ut uppgifter eller inte. Om dengrundläggande hållningen i utrikesfrågor på så sätt ändras,måste det, framhåller regeringen, antas leda till att betydligtfler uppgifter kan lämnas ut och att resultatet således blir enstörre öppenhet. Utskottet förutsätter att så blir fallet.I sitt remissvar avstyrker Justitiekanslern förslaget om attett enhetligt, rakt skaderekvisit införs för helautrikessekretessens tillämpningsområde. Han menar att om enalltför hög sekretessnivå nu råder är det mera fråga om etttillämpningsproblem än om hur skaderekvisitet är utformat. Ävenmed ett omvänt skaderekvisit finns ett betydande utrymme föroffentlighet. Ett rakt skaderekvisit riskerar att leda till enalltför låg sekretessnivå. I den debatt som följt, efter det attdet utredningsbetänkande (SOU 1994:49) som ligger till grund förpropositionen framlagts, har liknande synpunkter framförts,bl.a. av professor (4--5/94).De framförda synpunkterna är beaktansvärda. Utskottet menardock att regeringens förslag är att föredra framför nuvarandeordning enär det ger uttryck för det förhållningssätt som liggertill grund för ett demokratiskt samhälle. I likhet med vadJustitiekanslern gör, önskar utskottet dock framhålla betydelsenav att ökad uppmärksamhet fästs vid hur sekretessreglernatillämpas. Ytterst är det tillämpningen och den praxis sometableras inom utrikesförvaltningen som avgör hur lagstiftarensintentioner kommer att fullföljas. Utskottet fäster därför storvikt vid att det i propositionen sägs att en noggrannuppföljning måste ske av utvecklingen i frågor rörandeutrikessekretessen. Denna uppföljning bör, särskilt i ettövergångsskede, framför allt ta fasta på hur de nya reglernakommer att tillämpas.Propositionens förslag har, som nämnts, framlagts mot bakgrundav ett förestående svenskt deltagande i EU-samarbetet. uppfattning är den föreslagna ordningen med enförändrad och sammanhållen sekretessbestämmelse väl lämpadhärför. Utskottet ser inte att några problem av allvarlig naturkan uppkomma vad avser de föreslagna reglernas tillämpning påden traditionella utrikespolitikens område.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att det vid fleratillfällen tidigare, senast i sitt betänkande 1994/95:UU1 omkrigsmaterielexport, i samband med sin behandling av konkretasakfrågor av traditionell utrikespolitisk karaktär funnitanledning markera att största möjliga öppenhet bör eftersträvasfrån myndigheternas sida.Utskottet önskar också framhålla att trenden i mellanstatligarelationer på många områden går mot ökad öppenhet. illustreras genom den utveckling mot transparens som ägtrum inom ramen för ESK-arbetet. Olika rapporteringsförfarandenoch inspektionsmekanismer har där fått till följd att staternumera öppet utväxlar information, främst på det militäraområdet, som till för ett tiotal år sedan betraktades somkvalificerat hemlig. Det på bl.a. svenskt initiativ inrättadevapenexportregistret hos FN är ett annat exempel på hur ökadöppenhet vunnit insteg. I de nämnda fallen får den störreöppenheten anses bidra till ökad säkerhetspolitisk stabilitet.Det bör dock påpekas att sekretess i internationellasammanhang ofta är en förutsättning för attutrikesförvaltningens behov av information skall kunna blitillgodosett i rimlig omfattning. Detta gäller exempelvis påområdet som rör respekten för och skyddet av de mänskligarättigheterna, där utrikessekretessen har ett betydande värdeför att skydda de källor som utgör förutsättningen för entillförlitlig rapportering om förhållandena i en rad länder. Vårutrikessekretess kan i dylika sammanhang ha en funktion som ihög grad påminner om det meddelarskydd som finns inom Sverige.Mot bakgrund av det sagda anser utskottet att regeringensproposition /95:112 Utrikessekretess m.m., i den del somberör utskottets beredningsområde, bör tillstyrkas.Stockholm den 6 december 1994På utrikesutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), afUgglas (m), Axel (), (), GöranLennmarker (m), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), () och ().Särskilt yttrandeEva () och () anför:Det finns uppenbara risker för konflikter mellan den svenskaoffentlighetsprincipen och . Genommedlemskapet i EU kommer många frågor som varit rentinrikespolitiska att bli av utrikespolitisk art och därmed kunnafalla under utrikessekretess.Enligt vår uppfattning bör bestämmelserna för utrikessekretesssom huvudregel inte gälla frågor som berör svensk lagstiftningeller inrikes svenska förhållanden.Vi hänvisar i övrigt till reservation ikonstitutionsutskottet, där sakfrågan huvudsakligen behandlats.