bet · GH01NU16 · 1994-03-22 00:00:00 — Företag med statligt ägande 1993/94NU16ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:100 bilaga 13() littera A (näringspolitik m.m.) punkterna4 och 8,dels -- helt eller delvis -- tio motioner från allmännamotionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag dels om ett formelltanslag till kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag, dels om att skall anvisas till ABGöta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen. Dessutomtillstyrks förslag om att kanalbolagets skogsmark skallkvarstanna i bolagets ägo.Utskottet anser att programmet för privatisering av statligaföretag skall drivas vidare och avstyrker därför motionsyrkandenom att bemyndigandet för regeringen att sälja aktierna i vissastatliga företag skall återkallas. I en reservation (s), som fårstöd i en meningsyttring (v), anförs att staten ävenfortsättningsvis bör ha en betydelsefull roll som ägare avföretag. I reservationen föreslås att det nämnda bemyndigandetskall återkallas och att skall uttala kritik motregeringen för det sätt på vilket den har genomförtprivatiseringarna. Företrädaren för Ny demokrati förordar i enannan reservation att takten i privatiseringarna skall ökas.Med hänvisning till att redan beslutat om riktlinjerför AssiDomän när det gäller dels avsättning av mark förnaturvårdsändamål, dels försäljning av mark till enskilda jord-och skogsbrukare avstyrker utskottet yrkanden om uttalanden idessa frågor. Företrädarna för Socialdemokraterna föreslår i enreservation att ytterligare mark skall avsättas förnaturvårdsändamål. representant ansluter sig imeningsyttringen till denna uppfattning.En motion med förslag om att de statliga företag som anlitarolika butiker som ombud i sin verksamhet skall ges ett särskiltansvar för närservicen avstyrks. Motionen vinner dock stöd i enreservation (s) och i meningsyttringen (v). I proposition 1993/94:100 bilaga 13 ()framlägger regeringen förslag om anslag m.m. under tolftehuvudtiteln för /95. Under här angivnarubriker föreslås:A 4. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag, m.m. (s. 31)att till Kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag, m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på 1 000 kr.A 8. Medel till AB kanalbolag för upprustning och driftav kanalen (s. 34)att riksdagen1. till Medel till AB kanalbolag för upprustning ochdrift av kanalen för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,2. godkänner att den skogsmark som ägs av kanalbolagkvarstannar i bolagets ägo. De motioner som behandlas här är följande:1993/94:Fi508 av och (bådanyd) såvitt gäller yrkandet (3) att som sin mening gerregeringen till känna att den av regeringen bör intensifiera sitt arbete med attprivatisera de redan för privatisering öronmärkta statligaföretagen.1993/94:Jo311 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (9) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Domän AB.1993/94:N212 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som syftar till attförsäljningen av statens företag och naturtillgångar stoppas ochatt bemyndigandet angående utförsäljningen av ett stort antalstatliga företag återkallas.1993/94:N244 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten inte skall sälja utDomän//Ncb.1993/94:N252 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en snabb konsekvensutredning avteknikutvecklingens effekter på närservicen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om monopolföretagens ansvar.1993/94:N281 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statliga företag,14. beslutar återkalla bemyndigandet vad gäller regeringensrätt att sälja statliga företag, enligt vad i motionen anförts.1993/94:N283 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om (),2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om LKAB.1993/94:N285 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om försäljning av statligt ägdproduktiv skogsmark till enskilda familjeägda jord- ochskogsbruk.1993/94:N305 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen2. beslutar återkalla det bemyndigande som gavsregeringen att sälja ut statliga företag,3. beslutar rikta anmärkning mot regeringen för brott motmoratoriet i krisuppgörelsen vad gäller försäljning av statligaföretag.1993/94:A454 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet(7) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsäljning av skogsmark från AssiDomän. Privatisering av statligt ägda företagRiksdagen bemyndigade regeringen attprivatisera 34 angivna statliga företag (prop. 1991/92:69, bet.NU10). beslutades att det statligaFörvaltningsaktiebolaget skulle avvecklas.Socialdemokraterna och motsatte sig dessa beslut.Regeringen har vidare tillsatt en särskild kommission, den , med uppgift att bedöma vissacentrala frågor kring varje enskilt försäljningsärende.Härutöver har regeringen genom särskilda riksdagsbeslut fåttbemyndigande att sälja vissa andra statliga företag, däriblandNordbanken och AB.Hösten 1992 träffades, i samband med diskussioner omekonomisk-politiska åtgärder, en överenskommelse mellanföreträdare för regeringen och Socialdemokraterna om att ettmoratorium i princip skulle införas för försäljning av statligaföretag (prop. 1992/93:50, bet. Denna skall dock intehindra omstruktureringar i de fall då sådana är lämpliga ochnödvändiga. En marknadsmässig bedömning skall göras av defortsatta möjligheterna till spridning av ägandet. Eventuellförsäljning skall föregås av samråd mellan regeringen ochSocialdemokraterna, sägs det vidare i överenskommelsen.I budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 13 s. 7) lämnasi enlighet med beslut en redogörelse förprivatiseringsprogrammet. Härav framgår att harstatens innehav av aktier i bl.a. ,dotterbolagen till samt investmentbolagenAC-Invest AB, och helt eller delvisavyttrats. Vidare har aktieinnehavet i en del företag överlåtitstill andra företag med statligt ägande. I december 1993aviserade regeringen att den planerade att under våren 1994erbjuda aktier i skogskoncernen /Domän/Ncb -- som är underbildande -- samt i till försäljning på marknaden.För närvarande genomförs en försäljning av av statensaktier i genom ett erbjudande till enskildapersoner, anställda i företaget och institutionella placerare.AssiDomän bildades /94 genom att ochDomän AB gick samman. AssiDomän har vidare erbjudit aktieägarnai att överlåta sina aktier i till AssiDomän i utbytemot aktier i . Statens ägarandel i Ncb uppgick föreerbjudandet till av kapitalet och av rösterna.Kostnaderna för omstruktureringsåtgärder inför försäljningarnaoch för försäljningsaktiviteter m.m. är svåra att beräkna iförväg. Därför har anvisat formella anslag på1 under vart och ett av . /93 uppgick dessa kostnader till ca 6 miljonerkronor.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen att ettförslagsanslag på anvisas också för budgetåret1994/95. Anslaget bör enligt regeringen kunna utnyttjas föromstruktureringskostnader och försäljningsaktiviteter avseendealla de bolag som regeringen bemyndigats att privatisera.Detta förslag har inte berörts i någon motion. I fem motionerbegärs emellertid att försäljningen av de statliga företagenskall avbrytas.I den socialdemokratiska partimotionen 1993/94:N305 anförs attregeringen gjort ett allvarligt fel i sin näringspolitik genomatt driva fram beslut enbart av ideologiska skäl. Det främstaexemplet är privatiseringskampanjen, hävdar motionärerna. Denhar försämrat det politiska samarbetsklimatet. Trotsöverenskommelsen om moratorium har utförsäljningar genomförtssom av en enig expertkår betraktas som uppseendeväckandeutmanande, sägs det vidare i motionen. Genom försäljningarna avCelsius och har de som fått förvärva aktiereller optioner i dessa bolag tillsammans tjänat över tvåmiljarder kronor på skattebetalarnas bekostnad. Regeringen harmissbrukat bemyndigande att sälja statliga företag,anser motionärerna. De föreslår att bemyndigandet skallåterkallas och att en anmärkning skall riktas mot regeringen förbrott mot moratoriet angående försäljning av statliga företag.Även i motion 1993/94:N212 (s) begärs att försäljningen avstatliga företag och naturtillgångar skall stoppas och attbemyndigandet skall återkallas. I motionen betonas att destatliga företagen har en mycket stor betydelse försysselsättningen i skogslänen. Denna sysselsättning kanäventyras vid en försäljning, eftersom risken är uppenbar att enprivat köpare inte tar ett långsiktigt ansvar. Dehittillsvarande utförsäljningarna har gynnat köparna påbekostnad av skattebetalarna och de anställda, ansermotionärerna. De menar också att regeringen inte levt upp tilldet moratorium och samrådsförfarande som överenskoms medSocialdemokraterna hösten 1992.Statligt ägande behövs som en motvikt till den privatamaktkoncentrationen, heter det i motion 1993/94:N281 (v). Inomstrategiska sektorer av näringslivet är det motiverat medstatliga företag. och bör förbli statligaoch vara kraftcentra för den teknologiska utvecklingen, ansermotionärerna. Försäljningarna av och har varitdåliga affärer för staten, och aktierna har fördelats orättvist,hävdas det i motionen. Motionärerna, som motsätter sig deaviserade försäljningarna av statens aktier i ,och Nordbanken, anser att bör höras införvarje större förändring av det statliga ägandet. Det föreslåsdärför att återkallar bemyndigandet för regeringen attsälja statliga företag.Skogen är en resurs som i betydande utsträckning bör varasamhälleligt ägd, sägs det i motion 1993/94:N244 (v).Utförsäljningen av AssiDomän borde därför inte genomföras. Iländer som , , , ochStorbritannien äger staten större andelar av skogen än vadstaten gör i . Skogen är en nationell resurs somutnyttjas till en rad andra ändamål än virkesproduktion, t.ex.jakt, bär- och svampplockning samt andra friluftsaktiviteter,påpekas det. Det blir lättare att se till att verksamhetenbedrivs på ett regional-, miljö- och energipolitiskt godtagbartsätt om staten behåller AssiDomäns skogsegendomar, ansermotionärerna.I motion 1993/94:N283 (s) understryks att ett fortsattstatligt ägande i basindustrierna i är bra för denlångsiktighet som krävs för nödvändiga investeringsbeslut.Motionärerna framhåller behovet av investeringar i och anser att en privatisering skulle försvaga möjligheterna attgenomföra dessa.I motsats till vad som föreslås i de nu redovisade motionerna,anser motionärerna bakom motion 1993/94:Fi508 (nyd) attprivatiseringen av statliga företag bör intensifieras. Allstatlig egendom som staten inte behöver äga skall säljas ut,anförs det i motionen. Endast ett fåtal av de företag somregeringen fått bemyndigande att sälja har avyttrats.Enligt motionärerna måste därför privatiseringsprogrammetaktiveras.Riksdagen har behandlatfrågan om privatisering av de statligt ägda företagen. Våren1993 avvisade på förslag av utskottet krav på attprivatiseringarna skulle avbrytas (bet. 1992/93:NU27). I enreservation (s), som vann anslutning av en meningsyttring (v),förordades emellertid att bemyndigandet för regeringen att säljavissa statliga företag skulle återkallas.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att statensfrämsta uppgift inom näringspolitiken är att ange generellaramar och regelsystem för företagens verksamhet. Ett direktstatligt ägande i företag medför risk för att dessa får merförmånliga konkurrensvillkor än vad som gäller för privataföretag. Detta visas inte minst av debatten kring ochNordbanken. På statligt ägda företag riktas dessutom krav på attde skall göra investeringar eller vidta andra åtgärder somfrämst har sin grund i politiska skäl och inte är affärsmässigtmotiverade. Långsiktig överlevnadsförmåga kan företagen endastuppnå om de agerar marknadsmässigt och är lönsamma. Dettaunderlättas väsentligt om det statliga ägandet minskar.Utskottet anser därför att privatiseringsprogrammet skall drivasvidare. Det ankommer på regeringen att bedöma när det ärlämpligt att genomföra enskilda försäljningar.Då det gäller kritiken mot regeringen för att den inte följtöverenskommelsen från krisuppgörelsen vill utskottetunderstryka att omstruktureringar i de statliga företagen i defall sådana är lämpliga och nödvändiga inte skulle hindrasenligt överenskommelsen. Enligt vad utskottet har erfarit harSocialdemokraterna vidare erbjudits samråd i samtliga fall somvarit aktuella efter den nämnda uppgörelsen. Ett av skälen tillatt moratoriet infördes , nämligen knappheten påriskvilligt kapital, har numera bortfallit. Den ökadekapitaltillgången har skapat utrymme för en ökad takt iprivatiseringen. I denna situation har det enligt uppgift varitsvårt för regeringen att få besked från Socialdemokraterna närsamråd erbjudits. Samrådet har därför upphört. Mot dennabakgrund är det utskottets bedömning att regeringen gjort vad påden ankommer för att uppgörelsen skulle fullföljas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetsamtliga motioner i vilka det riktas kritik mot privatiseringenav statliga företag. Regeringens förslag till anslag föromstruktureringskostnader m.m. tillstyrks.När det så gäller önskemålet i motion 1993/94:Fi508 (nyd) omatt privatiseringen av statliga företag skall intensifieras villutskottet framhålla att regeringen, som tidigare nämnts, i mars1994 erbjudit institutioner och allmänhet att förvärva aktier iAssiDomän och att den dessutom aviserat att aktier i bjudas ut till försäljning senare under våren 1994.Härutöver pågår förberedelser för privatisering av andraföretag, bl.a. Nordbanken. De nämnda försäljningarna är avbetydande omfattning. Enligt de riktlinjer som fastställdes förprivatiseringsprogrammet skall försäljningarna genomföras så attinte övriga företags möjligheter att anskaffa kapitalförhindras. Utskottet anser att regeringen med hänsyn härtillhar gjort en lämplig avvägning av försäljningarnas omfattning.Motionen avstyrks därför i denna del.AssiDomäns markinnehavAvsättning av mark för naturvårdsändamålVåren 1992 bemyndigade regeringen att ombildaDomänverket till aktiebolag, (prop. 1991/92:134, bet.NU33). Därvid behandlades även frågan om hur olika delar avverkets markinnehav skulle hanteras. fastställderiktlinjer dels för hur naturvårdsintresset skulle tillgodoses,dels för hur försäljningen av mark till enskilda skullegenomföras.Under en lång följd av år har på eget initiativsuccessivt undantagit vissa delar av sitt markinnehav från ettnormalt skogsbruk, oftast beroende på att området skulle skyddasav naturvårds- eller skogshistoriska skäl. Sådana områden finnspå drygt 700 platser i landet och kallas domänreservat. Densammanlagda arealen av dessa uppgick till ca 1,4 miljoner ha avverkets totala markinnehav på 10 miljoner ha. Andra områden,såsom naturreservat och nationalparker, skyddas genombestämmelser i naturvårdslagen (1964:822).Statens naturvårdsverk och upprättade förebolagiseringen en förteckning över 84 fjällnära domänreservat,som behölls i statens ägo i samband med bolagiseringen. Vidarehade de båda verken gjort en förteckning över ytterligare ca 270domänreservat som ansågs särskilt värdefulla frånnaturvårdssynpunkt. I samband med bolagiseringen åtog sig Domänatt i förväg underrätta berörd länsstyrelse vid planer på attupphäva de restriktioner för markanvändningen som Domänverketålagt sig beträffande dessa reservat. skalldärefter meddela företaget om den anser attreservatet skall ombildas till naturreservat. Övrigadomänreservat har överlåtits till Domän utan särskilda villkor.Bolaget skall dock under minst en tvåårsperiod välvilligtöverväga omklassificering av domänreservat till naturreservat ominventeringar av länsstyrelserna visar att det finns skäl fördetta. Slutligen förtecknade och Domänverketföre bolagiseringen oskyddad domänverksmark som ansågs varaskyddsvärd. Denna mark blev kvar i statens ägo, och en prövningskulle ske av hur naturskyddet skulle ordnas.I proposition 1993/94:30 om strategi för biologisk mångfaldanmäldes att arbete då pågick med att bilda naturreservat avmark från (s. 44). På förslag av jordbruksutskottet(bet. 1993/94:JoU9) avslog vid sinbehandling av propositionen ett motionsyrkande om inventering avmark ägd av Domän med syfte att bedöma vilka markområden somskulle vara lämpliga att skydda som naturreservat.Jordbruksutskottet hänvisade till att isamarbete med Domän hade genomfört en inventering och lämnatförslag till regeringen om överföring av mark till reservat. Iett särskilt yttrande anförde företrädarna förSocialdemokraterna att de utgick från att regeringen tarinitiativ till att mark avsätts i enlighet med det nämndaförslaget.Skogen bidrar till en bättre miljö, påpekas det i motion1993/94:Jo311 (s). En anpassning av skogsbruket är viktig föratt den biologiska mångfalden skall säkras. Ambitionerna när detgäller bildande av naturreservat måste höjas, betonarmotionärerna. De anser att det i propositionen om bolagiseringav tydligt angavs att befintliga och blivandenaturreservat skulle överföras till Naturvårdsfonden. Hittillshar endast 84 befintliga domänreservat överförts. Motionärernaförutsätter att staten i egenskap av ägare till Domän tarinitiativ till att mark avsätts med lagstadgat skydd somnaturreservat före sammanslagningen av Domän, och januari 1994 besvarade näringsminister enfråga (1993/94:276) med samma innebörd som det nu aktuellamotionsyrkandet. Näringsministern erinrade då om nyssnämndariktlinjer för markområden med särskilda naturvärden somriksdagen fastställt (RD 1993/94:53). Riktlinjerna har tagits ini avtalet från mellan staten och Domän ombolagisering av och gäller även efter bildandet avden nya skogskoncernen. Eftersom frågan redan är reglerad ansågstatsrådet att det inte fanns anledning för regeringen attmedverka till att vissa markområden undantas.Enligt vad utskottet har erfarit är och Domänense dels om vilka naturområden som skall bli kvar i statensägo, dels om att Naturvårdsfonden skall förvärva ett antalområden på kommersiella villkor från Domän. Frågan om hur deskyddsvärda områdena skall förvaltas är föremålför beredning inom regeringskansliet.Utskottet anser att det är angeläget att områden som ärvärdefulla från naturvårdssynpunkt ges ett gott skydd. Medhänvisning till vad som tidigare anförts dels omöverenskommelsen mellan , dels om attde av fastställda riktlinjerna för hantering avskyddsvärda områden gäller även efter en privatisering av Domänavstyrker utskottet motion 1993/94:Jo311 (s) i berörd del.Försäljning av mark till enskildaI propositionen om bolagiseringen av anfördes attförsäljning av mark till enskilda är viktig och bl.a. syftartill att stärka det enskilda skogs- och jordbruket. Det angavsatt försäljningen skulle ske efter två huvudlinjer. För detförsta skulle mindre enskilda skogsskiften understigande 200 habjudas ut till försäljning. För det andra, framhölls det, fannsdet i anslutning till större markinnehav ett antalprivata skogsägare som var i behov av mera skogsmark för attuppnå effektivitet. Domän skulle på begäran av en sådanskogsägare ta upp förhandlingar om försäljning av skogsmark. betänkande anfördes att det är viktigt attförsäljningen bidrar till en ökad effektivitet inom skogsbruketoch den skogsbearbetande industrin (bet. 1991/92:NU33 s. 12).I ett frågesvar (RD 1993/94:10 s. 43) omtaladenäringsminister att Domän till utgången avseptember 1993 hade sålt 420 skogsmarksområden och att detåterstod ca 800 områden med jord- eller skogsbruk att säljat.o.m. Näringsministern deklarerade vidare att hanmed stor kraft skulle se till att beslut när detgäller försäljning av mark till enskilda personer går iverkställighet.I motion 1993/94:A454 (m) sägs att målsättningen måste varaatt stärka familjejordbruken och det enskilda ägandet av jordoch skog. Enligt motionärerna bör staten genom sitt ägande iAssiDomän verka för att utförsäljningen av skogsmark tillenskilda fortsätter.Statens ägarstrategi bör vara att sälja produktivskogsbruksmark till familjeskogsbruk, anförs det i motion1993/94:N285 (c). Ytterligare förvärv av sådan mark från statenssida bör inte förekomma, heter det vidare i motionen.Motionärerna anser att staten bör utnyttja sitt ägarinflytande iAssiDomän så att denna strategi kan fullföljas.De tidigare beskrivna riktlinjerna för försäljning av marktill enskilda personer som fastställt för Domänverkethar, som redan nämnts, tagits in i avtalet mellan staten ochDomän om bolagisering av verket. Avtalet gäller även efter enprivatisering av AssiDomän.Med hänvisning till vad som redovisats är de berördamotionerna enligt utskottets bedömning tillgodosedda såvittde gäller försäljning av mark till enskilda skogsbrukare. Någothinder för AssiDomän att förvärva ytterligare skogsmarkuppställdes inte i samband med bolagisering.Utskottet anser att möjligheter till markförvärv bör finnas,bl.a. för att bolaget därigenom skall kunna skapa bättrestruktur på markinnehavet. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet de nu aktuella motionsyrkandena.Statliga företags ansvar för närservicenGlesbygdsbutikerna har kunnat drivas vidare bl.a. genom att dehar varit ombud för statliga monopolföretag som Tipstjänst,, Apoteksbolaget och Systembolaget, sägs det imotion 1993/94:N252 (s). Bolagen har därmed, anser motionärerna,ett ansvar som de måste hantera på ett rimligt sätt, och de bördärför inte sätta små detaljhandelsföretag under press.Tipstjänst håller nu på med en avveckling av sitt s.k.off-line-system, dvs. systemet där kundens ifyllda spelkupongervia Posten sänds in till Tipstjänst. Företaget kräver en vissminsta omsättning för att installera det nya on-line-systemet, ivilket spelet förmedlas via telenätet till Tipstjänst. En mängdsmå butiker kan inte uppfylla detta krav, framhållermotionärerna och anser att butikernas överlevnad därigenomhotas. Tipstjänsts omläggning drabbar både glesbygdsbutiker ochden boendenära servicen i städer och tätorter. Motionärernamenar att staten som ägare bör se till att det tas fram reglersom gör att medborgare som är beroende av närservicen intedrabbas av förändringar inom företagen. bör, sägs deti motionen, dels begära en snabb konsekvensutredning av dentekniska utvecklingens effekter på närservicen, dels göra ettuttalande om monopolföretagens ansvar för medborgarnasnärservice.Enligt vad utskottet erfarit har Tipstjänst beslutat attavveckla sina off-line-ombud till mitten av . Ombuden ärca 5 500 till antalet. Huvuddelen av dessa ombud finns itätorter. On-line-ombuden är drygt 2 000 ochsvarar för av Tipstjänsts omsättning. Antaleton-line-ombud skall successivt öka till ca 4 000. Allaoff-line-ombud får möjlighet att bli on-line-ombud om deuppfyller krav på bl.a. viss minsta omsättning. Tipstjänst harbeslutat att detta omsättningskrav skall vara lägre pålandsbygden. Företaget undersöker vidare möjligheterna attminska kostnaderna för tipshanteringen på landsbygden, bl.a.genom samarbete med och detaljhandeln.Konsumentverket har som en uppgift att följa utvecklingen närdet gäller dagligvaruförsörjningen i glesbygd. Med anledning avTipstjänsts beslut om ändring av ombudssystemet pågår förnärvarande överläggningar mellan Tipstjänst och verket. förklarat att inga off-line-ombud i glesbygd skallavvecklas . Det diskuteras vidare på vilket sättsärskild hänsyn skall kunna tas till butiker som erhållitglesbygdsstöd.Glesbygdsmyndigheten har initierat ett projekt som syftar tillatt finna en modell för att trygga glesbygdsbutikernasfortlevnad genom samarbete med bl.a. dagligvarugrossisterna,Tipstjänst, Posten, Apoteksbolaget och Systembolaget.