bet · GI01SkU7 · 1994-12-13 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet de förslag om ändringar imervärdesskattelagstiftningen som regeringen lägger fram iproposition 1994/95:57 och som avses träda i kraft vid ettsvenskt medlemskap i tillstyrker propositionen med vissa ändringar.Mervärdesskatten på utrikes brev behålls. Förslaget omskatteplikt för bowling, badminton, tennis etc. avstyrks medhänvisning till de överväganden som pågår beträffandeutformningen av ett särskilt undantag för detta område. När detgäller den beloppsgräns på som skall tillämpas vidskattefri försäljning på färjor och flygplan till andraEG-länder tas begränsningen till vissa varutyper bort. Föralkohol, tobak etc. gäller dock särskilda begränsningar. Iövrigt avstyrker utskottet de motioner som väckts med anledningav propositionen.Vid betänkandet har fogats åtta reservationer och tresärskilda yttranden. Regeringen () föreslår i proposition1994/95:57 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),2. lag om kommuners och landstings hantering av mervärdesskattför år 1995.Lagförslagen har följande lydelse. 1994/95:Sk21 av Tom () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den skattefria försäljningen inomramen för det föreslagna beloppet om inte begränsas tillett visst varusortiment,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om /95:Sk22 av () vari yrkas1. att beslutar att införa en enhetligmervärdesskatt på på postbefordran till utlandet,2. att beslutar att avslå förslaget att införamervärdesskatt på postens terminalavgifter.1994/95:Sk23 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1994/95:57 vad gäller slopande av 3 kap. 27 §2 mervärdesskattelagen.1994/95:Sk24 av () vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:57 i de delar somavser mervärdesskatt på korttidsupplåtelse av anläggningar ochlokaler för idrottsutövning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om mervärdesskatt på idrottsområdet.1994/95:Sk25 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar avslå höjningen av skattesatsen förserveringstjänster,2. att beslutar avslå införandet av skattepliktavseende korttidsupplåtelser av lokaler och anläggningar föridrottsutövning,3. att beslutar avslå införandet av skattefrihetavseende sjuktransporter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gruppregistrering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av ett system förkonkurrenskorrigering avseende kommun och landsting.1994/95:Sk26 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skattepliktens omfattning på utbildningsområdet.1994/95:Sk27 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom slopad uttagsbeskattning av mervärdesskatt avseende värdet avkost till ombordanställda på svenskflaggade fartyg i inrikesfart.1994/95:Sk28 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till höjning avserveringsmomsen,2. att avslår regeringens förslag till höjning avbrevmomsen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om moms på idrott, kultur m.m.,4. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i mervärdesskattelagen att företag med en omsättningunder erhåller registreringsnummer för moms.1994/95:Sk29 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:57 vad gällerändrad skattesats för serveringstjänster,2. att avslår proposition 1994/95:57 vad gällerslopande av 3 kap. 27 § mervärdesskattelagen. InledningI detta betänkande behandlar utskottet proposition 1994/95:57Mervärdesskatten och EG samt de motioner som väckts medanledning av propositionen. Propositionen innehåller förslag omde ändringar i mervärdesskattelagen som behöver genomföras vidett svenskt medlemskap i . Förslagen grundar sig påbetänkandet (SOU 1994:88) Mervärdesskatten och EG.Mervärdesskatten bildar grunden för en väsentlig del avgemenskapens finansiering. Den huvudsakliga regleringen finns isjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG). I princip skallmedlemsländerna numera ha helt uniforma regler för vilka varoroch tjänster som skall beskattas, och undantagen skall varadesamma. På detta sätt läggs en grund för en rättvis fördelningmellan länderna av den gemensamma finansieringen av EU:s budget.Denna funktion gör att det är ett väsentligt intresse för EU attalla medlemsländer i detalj följer bestämmelserna omskattepliktens utformning.Inför genomförandet av den inre marknaden beslutadesen viss utjämning av ländernas mervärdesskattesatser. Förhuvuddelen av de skattepliktiga varorna och tjänsterna skall enskattesats om tillämpas. Härutöver får tvåreducerade skattesatser om lägst tillämpas på de varor ochtjänster som finns upptagna i en särskild lista.Även om genomförandet av den inre marknaden innebar atttullkontrollerna slopades, kunde någon överenskommelse inte nåsom en motsvarande ordning på mervärdesskattens område. I ställetinfördes en tillfällig beskattningsordning som i princip innebäratt man fortsätter att lyfta av och lägga på mervärdesskatt såsnart en vara passerar en gräns. Undantag görs dock förprivatpersoners inköp. Dessa regler gäller årsutgång och förlängs automatiskt om inte ett nytt beslut fattas.EG:s beskattningsordningI propositionen föreslås att mervärdesskattelagen kompletterasmed de regler för gemenskapsinterna förvärv som gäller inomEG. Sammanfattningsvis innebär reglerna följande. Den som köperen vara som transporteras från ett annat till Sverigeskall betala svensk mervärdesskatt för varan om han är ennäringsidkare vars verksamhet medför rätt till avdrag föringående mervärdesskatt. Vidare skall svensk mervärdesskatterläggas om köparen är en näringsidkare eller juridisk personutan rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt och a) desammanlagda köpen överstiger eller b) det finnsett beslut om skatteplikt trots denna beloppsgräns eller c)köpet avser en vara som är direkt punktskattepliktig enligt EG:sregler (alkohol, tobak eller mineralolja) eller d) köpet avseren ny bil, ett nytt fartyg eller ett nytt flygplan som skallanvändas i . Görs köpet av en privatperson skall svenskmervärdesskatt erläggas om köpet avser en ny bil, ett nyttfartyg eller ett nytt flygplan som skall användas . Omvaran i stället skickas till och köparen inte ärskattskyldig enligt ovan skall ändå svensk mervärdesskatterläggas i om det är fråga om punktskattepliktiga varoreller om säljaren har omsatt mer än iSverige. Det är i så fall säljaren som skall betala skatten.Vid EG-förvärv av en vara som transporteras från tillett annat gäller motsvarande regler för köparen; dockkan andra beloppsgränser gälla i de olika mottagarländerna.Säljaren skall i dessa fall inte ta ut någon svenskmervärdesskatt.Kontrollen av gemenskapsinterna förvärv sker genom att handelmed EG särredovisas i mervärdesskattedeklarationerna och genomatt de enskilda transaktionerna redovisas i en särskildsammanställning som lämnas till varje kvartal.För att en avstämning skall kunna verkställas och uppgifternaredovisas i det datasystem som tillskapats för kommunikationmellan medlemsländerna föreslås att mervärdesskatten ifortsättningen skall redovisas i stället för som nuvarannan månad. Företag med en omsättning ochen EG-handel kan normalt fortsätta att redovisaårsvis och får även lämna sina sammanställningar årsvis. Fördetta ändamål har medgivits ett särskilt undantag ianslutningsfördraget.Skyldigheten att låta registrera sig till mervärdesskattutsträcks till i princip samtliga skattskyldiga och således äventill dem som har en omsättning . I dessa fallskall registreringsanmälan anses fullgjord genom att särskildsjälvdeklaration avlämnas. Detta gäller emellertid inte företagsom har EG-handel. Dessa skall alltid lämna en särskildregistreringsanmälan.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran motregeringens förslag om en anpassning till EG:sbeskattningsordning och tillstyrker därför propositionen i dennadel.Användning av registreringsnummerI motion Sk28 yrkande 4 av m.fl. (v) begärmotionärerna ett tillkännagivande om att företag som redovisarmervärdesskatt i särskild självdeklaration bör få en möjlighetatt använda sitt registreringsnummer på samma sätt som deföretagare som är upptagna i mervärdesskatteregistret. Enligtmotionärerna kan avsaknaden av denna möjlighet många gångermedföra problem för mindre företagare.Skattskyldiga utan EG-handel och med låg omsättning kommerockså i fortsättningen att kunna redovisa sin mervärdesskatt iden särskilda självdeklarationen. De rutiner somRiksskatteverket utarbetar för förfrågningar från andraEG-länder om svenska registreringsnummer har utformats på ettsådant sätt att även dessa företag, som ju inte har någonEG-handel, blir synliga vid kontrollförfrågningar från andraEG-länder. Detta uppnås genom att förfrågan automatisktkontrolleras både mot mervärdesskatteregistret och det allmännaskatteregistrets notering om redovisning av mervärdesskatt. Enviktig förutsättning för att kontrollen skall fungera är attregistreringsnumret skrivs enligt den standard som gäller inomEG. Numret måste skrivas som landskod +organisationsnummer/personnummer + tilläggsnummer enligtföljande: SE556123124301. Länskoden skall inte användas. Vidkontakter med andra måste alla företag och såledesäven de mindre företagen skriva sitt registreringsnummer pådetta sätt.Enligt utskottets mening medför de nya reglerna omregistrering att även de mindre företagen kommer att kunnaanvända sitt registreringsnummer som ettmervärdesskatteregistreringsnummer. När det gäller synlighetenvid kontrollförfrågningar bör enligt utskottets mening det svarsom lämnas vid en inhemsk förfrågan beträffande ett svensktregistreringsnummer inte skilja sig från vad som gäller vid enkontroll av samma registreringsnummer som görs från ett annatEG-land. De två registreringsformerna bör således likställasockså vid inhemska kontrollförfrågningar.Enligt vad utskottet inhämtat kommer det informationssystemsom de svenska skattemyndigheterna skall använda vidkontrollförfrågningar beträffande registreringsnummer från andraEG-länder också att kunna användas för förfrågningar om svenskaregistreringsnummer. Härigenom föreligger en teknisklösning som gör det möjligt att få till stånd en likabehandlingvid inhemska kontroller. Enligt utskottets mening kommer fråganhärigenom att få en tillfredsställande lösning.När det gäller nystartade företag med mervärdesskattepliktigverksamhet leder redan utfärdandet av ett F-skattebevis till enmarkering i skatteregistret om att företagaren redovisarmervärdesskatt. Inte heller för nystartade företag bör detdärför föreligga något problem med att användaregistreringsnumret som ettmervärdesskatteregistreringsnummer.Med hänsyn till att problemet enligt utskottets bedömningkommer att kunna lösas inom ramen för det förslag som lagts framav regeringen ser utskottet inte någon anledning till ettuttalande från sida i frågan. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.MervärdesskattebasenSom framgått inledningsvis har bestämmelserna ommervärdesskattebasen en särskild betydelse inom EG eftersom denutgör grunden för en väsentlig del av EU:s budget. Olikhetermellan ländernas regler på detta område leder till enförskjutning av den gemensamma finansieringsbördan, om intekorrigerande åtgärder vidtas.Sverige har under skattereformerna åren 1990 och 1991genomfört en långtgående anpassning till när detgäller de varor och tjänster som skall vara skattepliktigarespektive undantagna från skatteplikt. Bl.a. infördes engenerell skatteplikt för tjänster.I anslutningsfördraget med EU har medgivits rätt atttills vidare bibehålla vissa undantag, trots att detta innebären avvikelse från sjätte mervärdesskattedirektivet. De undantagsom får behållas gäller biobiljetter (t.o.m. 95), tjänster somtillhandahålls av författare, konstnärer och artister, inträdetill idrottsevenemang, omsättning av nyproducerade byggnaderinklusive mark samt mark som utgör byggnadstomt. Vidare fårvissa av de undantag som är kopplade till en rätt tillåterbetalning av ingående mervärdesskatt behållas tills vidare.Dessa undantag gäller allmänna nyhetstidningar, läkemedel samtframställning av medlemstidningar och organisationstidskrifter.Medgivandet förutsätter att en motsvarande korrigering görs vidden årliga beräkningen av det underlag som skall ligga tillgrund för den gemensamma finansieringen av EU:s budget.I propositionen föreslås de ytterligare förändringar sombehövs för att bringa den svenska mervärdesskattebasen iöverensstämmelse med vad som gäller inom EG. Frånsett de frågorsom tas upp i det följande föreslås förändringar när det gällerskatteplikten på finansieringsområdet, livräddningsfartyg,beskattningen av konsulttjänster och andra tjänster somtillhandahålls från utlandet, vissa undantag för trycksaker,mikrofilm, värme, kyla och el etc.Vidare införs särskilda regler om jämkning av avdrag föringående skatt på investeringsvaror när andelen beskattningsbaratransaktioner i verksamheten har förändrats.Också bestämmelserna om uttagsbeskattning berörs av de förslagsom läggs fram i propositionen. Nuvarande regler föruttagsbeskattning bygger på att avvikelser från marknadsvärdet iprincip leder till beskattning. Inom EG härskar ett annatsynsätt. Varor och tjänster som lämnar verksamheten och överförstill ägarens privata sfär eller till personalen föranlederuttagsbeskattning endast om uttaget sker mot en ersättning somunderstiger kostnaden för varan eller tjänsten. Ett annat sättatt uttrycka saken är att någon mervärdesskatt inte tas ut påden handelsvinst som uteblir på grund av uttaget.I propositionen föreslås att uttag av varor och tjänster skallbeskattas först när uttaget görs utan ersättning eller mot enersättning som understiger anskaffningskostnaden. Sedvanligapersonalrabatter och prisnedsättningar som är marknadsbetingadeskall inte utlösa någon beskattning. Den nuvarande begränsningentill tjänster som normalt tillhandahålls av den skattskyldigeslopas, liksom kravet på att en vara tas ut. Tillgrund för uttagsbeskattningen av en vara ligger inköpsvärdetalternativt tillverkningskostnaden. I fråga om tjänster är detkostnaden för att utföra tjänsten som beskattas.Den särskilda bestämmelsen om uttagsbeskattning förpersonalservering behövs inte, eftersom uttagsbeskattning enligthuvudregeln i fortsättningen skall ske oberoende av om varaneller tjänsten normalt omsätts till utomstående eller ej.Uttagsbeskattningen vid privat användning av personbilförändras inte.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran motregeringens förslag om en anpassning av mervärdesskattebasen,bestämmelserna om avdrag för ingående mervärdesskatt ochuttagsbeskattningen till till den del förslaget intebehandlas särskilt i det följande och tillstyrker därförpropositionen i denna del.SjuktransporterEnligt en särskild regel i sjätte mervärdesskattedirektivetskall sjuktransporter vara undantagna från mervärdesskatt, och ipropositionen föreslås därför att de svenska reglerna ändras ienlighet härmed.I motion Sk25 yrkande 3 av m.fl. (m) yrkarmotionärerna att propositionen avslås i denna del. Enligtmotionärerna kan ett undantag för sjuktransporter få en negativeffekt för de företag som tillhandahåller kommuner och landstingambulanstransporter genom att ingående mervärdesskatt intelängre kan lyftas av. Det särskilda statsbidraget till kommuneroch landsting som anlitar tjänster på detta område ärschabloniserat och kommer inte heller fullt ut dessa företagtill godo. Enligt motionärerna bör frågan utredas bättre.Enligt utskottets mening innehåller en entydig ochklar bestämmelse om att mervärdesskattefrihet skall föreliggaför sjuktransporter. Att detta medför förändradekonkurrensförutsättningar för de aktuella företagen, bl.a.därför att statens ersättning till kommunerna för dessasmerkostnad vid upphandling i jämförelse med egen verksamhetberäknas efter schablon, kan enligt utskottets mening inte ansesutgöra ett skäl för en svensk avvikelse på denna punkt.Utskottet förutsätter att kommunerna utnyttjar det utrymme somersättningen ger till justeringar av gällande avtal för de fallväsentliga förändringar av konkurrenssituationen uppstår.Utskottet avstyrker motionen och tillstyrker propositionen idenna del.GruppregistreringEnligt en särskild regel i mervärdesskattelagen kan ingåendeskatt som belastar en vara eller en tjänst som används i enkoncerns skattepliktiga verksamhet dras av även om förvärvetgjorts via en ej skattepliktig del av koncernen. Någonmotsvarande regel finns inte i . Däremot finns deten möjlighet till gruppregistrering för företag med närasamband. Härigenom blir gruppen att betrakta som en endaskattskyldig. Införandet av en sådan regel kräver samråd med EG.För att undvika konkurrenssnedvridning kan en regel omgruppregistrering kompletteras med uttagsbeskattning förtransaktioner inom gruppen.Utredningen (Fi 1992:02) om vissa mervärdesskattefrågor har idelbetänkandet Vissa mervärdesskattefrågor (SOU 1992:121)föreslagit att en möjlighet till gruppregistrering införs förföretag i den finansiella sektorn. I proposition 1993/94:225,som behandlades av , anförderegeringen att starka skäl talar för att införa en möjlighettill gruppregistrering men att det inte fanns något finansielltutrymme för att genomföra förslaget. De statsfinansiellakostnaderna beräknades uppgå till ca 100 miljoner kronor.I propositionen tar regeringen upp frågan om gruppregistreringmen finner att statsfinansiella skäl alltjämt lägger hinder ivägen för ett genomförande. Med hänsyn till att kumulativaeffekter skulle uppkomma om den nuvarande koncernregeln slopasföreslås att denna får kvarstå i avvaktan på att andra reglerkan införas, även om den tekniskt skiljer sig från den lösningsom anvisats inom EG.I motion Sk25 yrkande 4 av m.fl. (m) anförmotionärerna att kostnaden för att införa gruppregistreringnumera beräknas till ca och att ochDanmark har infört denna möjlighet. För att skapakonkurrensneutralitet och undvika skatteplanering bör regeringenenligt motionärerna återkomma med ett förslag tillgruppregistrering för dessa företag. De begär etttillkännagivande med detta innehåll.Utskottet är inte av någon annan mening än motionärerna närdet gäller utredningens förslag om att skall använda sigav den möjlighet som erbjuder att införagruppregistrering för företagen inom den finansiella sektorn ochkan instämma i vad som anförs om behovet av jämförbarakonkurrensförutsättningar på detta område.Även om enighet således kan sägas råda om det önskvärda i attinföra denna möjlighet, måste utskottet, liksom regeringen,beakta det nuvarande statsfinansiella läget. Enligt utskottetsbedömning finns det inte nu något utrymme för att genomföradenna åtgärd utan särskild finansiering.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.PostbefordranFöre Postverkets bolagisering utgick full mervärdesskatt pådistribution av paket, under det att befordran av brev varbefriad från mervärdesskatt. övergång i Posten ABden och önskemålet att få regler som kundeaccepteras inom EG gjorde det nödvändigt att låtamervärdesskatteplikten för distribution av paket omfatta ocksåbrevbefordran. beslutade om en sådan utvidgning.Samtidigt gjordes bedömningen att reducerad mervärdesskatt bordeutgå för brevbefordran, och skattesatsen bestämdes till 12 %.Frimärken är delvis att se som ett betalningsmedel och hardärför varit undantagna från mervärdesskatt.Mervärdesskattefriheten är också obligatorisk inom EG. I dennadel gjordes det därför inte någon ändring i samband med attbefordringstjänsten blev skattepliktig. För den som använderfrimärken som betalning för en posttjänst befarades det kunnauppstå problem när det gäller att styrka avdragsrätten. För attfå till stånd en förenkling belades även befordran av brev tillutlandet med mervärdesskatt. Härigenom kunde en och sammafrankeringsmaskin användas för inrikes och utrikes post, och detblev också möjligt att finna praktiska lösningar på de befaradeproblemen vid användning av frimärke (prop. 1993/94:105, SkU21).I propositionen föreslås att den särskilda bestämmelsen ommervärdesskatt på brev till utlandet slopas. När det gäller brevtill andra innebär redan huvudregeln om behandling avtransporter inom EG att mervärdesskatt skall tas ut. För dessafall finns det således inte längre något behov av en särskildregel om mervärdesskatteplikt. När det gäller brev till länderutanför EG innebär en fortsatt mervärdesskattebeläggning enavvikelse från vad som gäller inom EG. Med hänsyn härtillföreslås att regeln nu slopas.Den ersättning som erhåller från andra postverk förden svenska hanteringen av brev från utlandet(terminalersättningar) beläggs medmervärdesskatt. Detta är en följd av de allmänna reglerna omskatteplikt för tjänster som tillhandahålls i och av attdet särskilda undantaget för frakttjänster m.m. vid import ochexport av varor slopats i den nya mervärdesskattelagen. Deutländska postverken har i stället möjlighet att ansöka omåterbetalning av mervärdesskatten. I propositionen föreslås intenågon ändring när det gäller skatteplikten förterminalersättningar. Däremot ändras bestämmelserna omåterbetalning av mervärdesskatt på ett sådant sätt att dennamöjlighet inte längre står öppen för postverken. Enförutsättning för återbetalning är i fortsättningen att denutländske företagaren är mervärdesskatteskyldig i sitt hemland.I motion Sk22 yrkandena 1 och 2 av () yrkarmotionären att mervärdesskatten på befordran av utrikes brevbehålls och att mervärdesskatten på de ersättningar som PostenAB erhåller från andra länder för den svenska hanteringen avutifrån kommande brev slopas. Motionären anför att ett slopandeav mervärdesskatten på utrikes brev skulle komplicera det redansvårhanterliga systemet med skatteplikt för brevbefordran ochskattefrihet för frimärken genom att man måste introducera nyatyper av frimärken som endast kan användas för brev till andraländer än och genom att man måste använda två olikafrankeringsmaskiner. Vidare är mervärdesskatteplikten förterminalersättningarna ett problem för eftersom dessaersättningsnivåer är konventionsstyrda. Det kan ocksåifrågasättas om det är förenligt med de konventioner som gällerpå detta område att belägga ersättningarna med mervärdesskatt.Enligt är de offentliga postverken befriade frånmervärdesskatt. Om postverksamheten i stället handhas av ettbolag eller annat privaträttsligt subjekt finns inte någon annanreglering än den generella mervärdesskatteplikten. Dessa regleroch de underhandsbesked som erhållits om hur de bör tolkasligger till grund för skatteplikten på detta område.Överväganden om hur mervärdesskattereglerna bör vara utformadeför postverksamhet som bedrivs av privaträttsliga subjekt pågårdock inom EG.Enligt utskottets mening har mervärdesskatten på brevbefordrantill utlandet tillkommit i syfte att få till stånd en rimligtillämpning av reglerna i samband med att de anpassades tillEG:s regler om mervärdesskatteplikt för brevbefordran ochmervärdesskattefrihet för frimärken. Med hänsyn till attöverväganden pågår inom EG beträffande den grundläggande fråganom behandlingen av postverksamhet i bolagsform, och då det rörsig om en mervärdesskattebeläggning som går längre än vad EG:sregler föreskriver, bör en mindre avvikelse som denna kunnatolereras av de övriga i avvaktan på att ett klararebesked kan erhållas beträffande de grundläggande reglerna fördenna typ av verksamhet. I denna del avstyrker utskottetpropositionen och tillstyrker motion Sk22 yrkande 1.I propositionen har det inte föreslagits någon ändring när detgäller skatteplikten för terminalersättningar.