bet · GI01JoU2 · 1994-11-01 00:00:00 — Motionerna avstyrks.Med anledning av motion Jo684 vill utskottet, utöver det ovananförda, erinra om att den strategi för en hållbar utvecklingsom antogs bl.a. innehåller riktlinjer för detfortsatta arbetet med att skapa ett kretsloppssamhälle, enmiljöanpassad samhällsplanering samt förslag om minskning av densvenska miljöskulden. Utskottet vill i sammanhanget erinra omPlan- och byggutredningen som enligt tilläggsdirektiv(dir. 1992:104, 1993:122 och 1994:65) skall ha som övergripandemål för sin översyn av plangenomförandet att i ettsamhällsekonomiskt perspektiv utforma författningsstöd som bl.a.främjar god hushållning med landets naturresurser och en välfungerande infrastruktur. Förslaget skall redovisas senast den 1oktober 1995. Med det anförda finner utskottet att syftet medmotion Jo684 i allt väsentligt torde komma att bli tillgodosett.Motionen bör inte påkalla någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Utskottet har i olika sammanhang framhållit behovet av hänsyntill miljön och naturresurserna i den ekonomiska politiken (sebl.a. 1992/93:JoU4, 1993/94:JoU2 och 1993/94:JoU8). Denekonomiska politiken skall leda till en långsiktigt hållbarutveckling, och ekonomiska beslut måste därför stå iöverensstämmelse med grundläggande ekologiska lagar. Sambandetmellan ekonomi och ekologi måste bli tydligt så att balansendäremellan kan säkras, vilket bl.a. kan ske genom ökadanvändning av effektiva ekonomiska styrmedel. Genom"prissättning" på miljön blir kostnaderna synliga, och då kanockså miljöskulder för framtiden förebyggas. På samma sätt somSveriges skuld på det ekonomiska området måste minskas måstesåledes också miljöskuld begränsas. Ekonomisk tillväxtfår aldrig hota livsvillkoren för människor, växter och djur.Samtidigt ger ekonomisk tillväxt ökat utrymme för nödvändigamiljösatsningar. En offensiv miljöpolitik är i sin tur enförutsättning för att tillväxten skall bli uthållig. En avmiljöpolitikens viktigaste uppgifter är således att forma enlångsiktig och hållbar utveckling mot ett samhälle med friskluft och rent vatten, levande hav, sjöar och skogar. Utskottetanser det angeläget att frågorna om miljöskulden och dessminskning ägnas fortsatt uppmärksamhet med sikte på ytterligarekonkretisering av problemen och att på något längresikt erhåller underlag för mer preciserade ställningstaganden iämnet. Vad utskottet anfört tillgodoser i allt väsentligt syftetmed motion A815 yrkandena 2 och 3. Motionsyrkandena bör intepåkalla någon vidare åtgärd.Vid den svenska delegationen i finns för närvarandetvå miljöansvariga, ett miljöråd och en tjänsteman vars tjänstfinansieras av Miljö- och naturresursdepartementet ochNaturvårdsverket. Som anförs i motion Jo694 harinformationsverksamheten stor betydelse för ett framgångsriktsvenskt agerande när det gäller internationell miljöpolitik.Utskottet utgår från att behovet av resursförstärkningar i detinternationella miljöarbetet övervägs i samband med t.ex.regeringens budgetarbete. är utskottet inteberett att tillmötesgå motionens yrkande 12 om ytterligaretjänster som miljöattaché.När det gäller behovet av utveckling och förändring avtrafikanläggningar m.m. ligger ansvaret för samordnadebedömningar i den lokala och regionala samhällsplaneringenfrämst på kommuner, regionala organ och länsstyrelser isamverkan med de statliga trafikverken. Utskottet har inhämtatatt har regeringens uppdrag att i samråd medNaturvårdsverket, och införa miljökonsekvensbeskrivningar iplanerings- och beslutssystemet. Utvecklingsarbete föranvändningen av miljökonsekvensbeskrivningar iplaneringsprocessen pågår således. Utskottet finner därmed attsyftet med motion Jo633 yrkandena 1 och 2 i allt väsentligt kananses tillgodosett utan något särskilt uttalande i frågan.Motionen bör inte medföra någon vidare åtgärd från riksdagenssida.Våren 1994 uttalade sig utskottet positivt om vikten av att idagens arbetsmarknadspolitiska situation genomföra satsningar påsysselsättningsintensiva miljöåtgärder (1993/94:100, bil. 15,JoU15, rskr. Utskottet hänvisade till beslutmed anledning av den s.k. UNCED-propositionen, där utskottetanförde att vårdinsatser inom naturskyddade områden och andranaturvårdsobjekt kan genomföras, liksom inventeringar inomnaturvårdsområdet. Det är fråga om arbeten för att vårda natur-och kulturmiljöer, dvs. arbeten som i stort ligger utanförordinarie arbetsmarknad men som skulle kunna genomföras.Utskottet erinrade även om proposition 1993/94:66 omarbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar ochlångtidsarbetslösa, m.m. (AU5, rskr. 102), därregeringen deklarerade att omfattningen av denarbetsmarknadspolitiska åtgärden arbetslivsutveckling (ALU)skall öka och tydligare inriktas mot bl.a. dessa områden. Genomatt utnyttja ledig kapacitet till följd av arbetsmarknadslägetberäknades något av miljöskulden kunna saneras till lägrekostnader . Det föreligger således enligt utskottetsmening i detta avseende inte någon skillnad i viljeinriktningmellan utskottet och motionärerna i motion Jo688. Motionen fårdärför anses tillgodosedd utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida.Enligt nuvarande lagstiftning skall markägaren alltid svaraför den kostnad som motsvarar ett intrång upp till den s.k.kvalifikationsgränsen, och underlaget för beräkningen av dennagräns bör begränsas. Bagatellartade intrång skall inte läggastill grund för ersättning. En höjning i övrigt avkvalifikationsgränsen för ersättning kan inte göras utan att manfrångår det grundläggande riksdagsbeslutet omersättningsprinciperna. behandlade enproposition om inkorporering av och andrafri- och rättighetsfrågor (1993/94:117, KU24, rskr. Isitt betänkande konstaterade att iregeringens förslag om grundlagsskydd förrådighetsinskränkningar avseende mark och byggnader ärkvalifikationsgränserna hämtade från gällande rätt på områdetoch har utformats i enlighet med de huvudprinciper som gäller ifråga om ersättning vid rådighetsinskränkningar i svensk rätt.Konstitutionsutskottet underströk att det förhållandet atträtten till ersättning vid rådighetsinskränkningar ges ettgrundlagsskydd inte innebär att ersättningen utvidgas iförhållande till vad som redan gäller. Utskottet konstaterar attmotion Jo8 yrkande 2 tar sikte på författningar av lägredignitet än regeringsformen och att frågan om ändringar i dessaförfattningar är aktuell sedanersättningsprinciperna grundlagsreglerats. Mot den bakgrundenavstyrks motionsyrkandet.Utskottet har understrukit behovet avökad forskning kring erosionsproblemen längs framför allt Skåneskuster. Vid sin behandling av motioner i frågan (1993/94:JoU9) betonade utskottet vikten av att staten iklädersig ett större ekonomiskt ansvar, dels för att påbörjadeskyddsåtgärder skall kunna fullföljas, dels för forsknings- ochteknikutvecklingsändamål men också för genomförande av ettpåbörjat fullskaleförsök med s.k. hövder. Utskottet redogjorde idet sammanhanget för det forskningsarbete som pågår ochplanerades inledas. Bl.a. pågår ett forskningssamarbete mellanStockholms och Lunds tekniska högskolor inom ramen för , och nio kommuner i samt kommuner iHalland och på och har bildat en sammanslutning,Erosionsskadecentrum. Enligt vad utskottet erfarit har centretansökt om forskningsmedel hos (). Utskottet vill i sammanhanget erinra omlandskapsövervakningen som ett nytt moment i miljöövervakningenpå land. Syftet är att följa landskapets förändring med avseendepå biotoper, landskapselement och strukturer för fauna ochflora. I sin rapport -93 konstaterar attdetta moment inom miljöövervakningen är särskilt betydelsefulltnär det gäller att följa markanvändningens effekter på denbiologiska mångfalden. I likhet med motionären i motion Jo637ser utskottet med oro på den tilltagande erosionen i vårafjällområden, som från såväl naturvårds- som rekreationssynpunkterbjuder en unik miljö. Utskottet utgår emellertid från attberörda myndigheter i sitt arbete nära följer utvecklingen ochvid behov vidtar de åtgärder som kan anses erforderliga. Med detanförda finner utskottet att syftet med motionen kommer att blitillgodosett utan något särskilt uttalande i frågan. Motionenbör inte påkalla någon ytterligare åtgärd.Med anledning av motionerna Jo630 och Jo675 vill utskotteterinra om den utredning som pågår om lämplig organisation förtillsyn enligt (dir. 1993:43). I det sammanhangettorde de frågor som tas upp i motionerna Jo630 och Jo675 kommaatt bli belysta. Mot den bakgrunden avstyrker utskottetmotionerna.Våren 1993 godkände de av regeringen föreslagnariktlinjerna för forskningen bl.a. på miljöområdet(prop. 1992/93:170 bil. 14, JoU18, rskr. De synpunkterpå forskningen kring miljötillståndet i de som tasupp i motion Jo678 ger inte utskottet anledning att frångå sitttidigare ställningstagande. Motion Jo678 yrkande 2 avstyrks.Som utskottet tidigare konstaterat (1992/93:JoU19) har fråganom miljöpolitisk styrning i form av utsläppsramar eller s.k.bubblor, ofta i kombination med överlåtbara utsläppskvoter,väckt ökat intresse. Utsläppsramar är i förstahand lämpliga att använda då de samlade utsläppen av ett ämnebehöver minskas, men när det från miljösynpunkt saknar betydelsevar utsläppsminskningen sker inom det aktuella området. Iprincip har utsläppsramar formen av ett administrativtstyrmedel. I samband med behandling avkompletteringspropositionen (1991/92:150 bil. I:2,JoU24, rskr. 355) hade utskottet ingen erinran motmiljöministerns avsikt att uppdra åt attnärmare utarbeta konkreta förslag om ökad användning avutsläppsramar i några områden. I sitt betänkande (SOU 1993:27)pekar på de svårigheter som är förenade meden handel med utsläppsrätter. Kommittén har emellertid utformatsitt förslag till 14 kap. 3 och 6 §§ på ett sättsom gör det möjligt att inom ett visst geografiskt område utbytaskyddsåtgärder mellan olika miljöfarliga verksamheter för attgöra insatserna för miljön så effektiva som möjligt. Enligt vadutskottet erfarit har på regeringens uppdragutvecklat ett förslag till utsläppsramar och överlåtbara kvoter.Förslaget bereds i regeringskansliet.I likhet med vad som anförs i motion Jo647 anser utskottet detviktigt att arbetet med utsläppsrätter fortsätter ochkonkretiseras. Utskottet ställer sig emellertid tveksamt tilljust den utformning av verksamheten som förordas i motionen.Till en början bör framhållas att även en försöksverksamhet medutsläppsrätter kräver ändring i miljölagstiftningen, en ändringsom därvid skulle utarbetas jämsides med det arbete som pågår påen ny miljöbalk. Ändringarna skulle sannolikt behöva omfattareglerna för såväl omprövning av äldre villkor somtillåtlighetsprövning av nya företag. Vidare vill utskotteterinra om att just kväveutsläppen karaktäriseras av att det rörsig om en mycket stor mängd utsläppskällor, både fasta ochrörliga, och att ett system med kväveutsläppsrätter således kanbli administrativt svårhanterligt. Om en försöksverksamhetskulle bli aktuell är det dessutom sannolikt att andra ochkanske större regioner än skulle varalämpligare, där bl.a. förekomsten av en någorlundadifferentierad emissions- och immissionsbild skulle påverkavalet av försöksområde. Med det anförda avstyrks motion Jo647.Med det utbyggda program för miljöövervakning som är underuppbyggnad och beräknas slutföras och med detpågående och planerade miljöarbete som redovisas iNaturvårdsverkets rapport -93 finner utskottet att syftetmed motionerna Jo636 och Jo679 yrkande 1 i väsentliga delartorde komma att bli tillgodosett. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet har tidigare uttryckt sin oro över miljösituationeni bl.a. (1992/93:JoU19) och framhöll därvid detangelägna i att åtgärder vidtas för att åstadkommaeffektivare användning av energi och ökat utnyttjande avförnybara energislag. Utskottet pekade även på behovet av ettnytt, mindre miljöfarligt och mer effektivt energisystem ochfann det naturligt att ta till vara de värdefulla erfarenhetersom gjorts och utnyttja dem i det fortsatta arbetet. För atttillgängliga kunskaper och erfarenheter används på ett såeffektivt sätt som möjligt förutsatte utskottet ett närasamarbete mellan berörda myndigheter. Utskottet förutsattevidare att regeringen fortsättningsvis prioriterar arbetet medatt tillsammans med övriga nordiska länder medverka tillbindande internationella avtal om den kärntekniska verksamheten.Vid sin 43:e session rekommenderade miljöutskottNordiska ministerrådet att bl.a. etablera ett samarbete medutvecklingsorganen i /fylken för att utvecklakonkreta projekt som kan ingå i ett utvidgat regionalpolitisktsamarbete inom . ansåg attåtgärder för att kompensera utsatta läge varsärskilt viktiga, och stöd borde ges till relevantprojektverksamhet. Budgetmedlen för det regionalpolitiskasamarbetet borde stärkas och behållas nivå.Vidare rekommenderade miljöutskottet attöverväga möjligheterna till stöd för en effektiv och miljöriktigmiljöenergiförsörjning m.m. inom Östersjö- ochNordkalottområdena. Utskottet, som alltjämt anser det angelägetmed skyndsamma och effektiva åtgärder i , utgårfrån att regeringen vidtar de åtgärder som anses erforderligaoch fortsatt aktivt driver frågan i internationella fora. Motdenna bakgrund finner utskottet att syftet med motion N283yrkande 22 i allt väsentligt kommer att bli tillgodosett utannågot särskilt uttalande i frågan. Motionsyrkandet bör intemedföra någon ytterligare åtgärd från sida.Regeringen tillkallade en särskild delegationför en miljöinriktad regionplanering i (dir. 1994:15).Delegationen skall fastställa utgångspunkter och redovisaunderlag för planeringen samt lämna förslag om former förfortsatt planering. Syftet med arbetet skall vara att belysamöjligheterna att åstadkomma en från miljösynpunkt ändamålsenligsamhällsstruktur. Delegationen skall senast den 1 november 1994redovisa arbetsläget och inriktningen av det fortsatta arbetet.Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna Jo614yrkande 1 och A469 yrkande 11 i den mån de inte kan ansestillgodosedda.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö (JoU30, rskr. 338)framhöll miljöministern utbildning som en av förutsättningarnaför att miljöfrågorna skall kunna genomsyra alla verksamheter.Miljöfrågorna skulle integreras i grundutbildningen på allanivåer och miljöutbildning införas i läroplanerna förgrundskolan och gymnasiet. En läroplanskommitté fick tilluppgift att se över utformningen av miljöutbildningen.I arbetet med att uppfylla målen i har miljöarbetetpå det kommunala planet fått ökad betydelse. Med anledning avmotion Jo694 har utskottet inhämtat att Svenska kommunförbundeti samarbete med anordnar utbildning imiljöfrågor för kommunala tjänstemän. Syftet är atttjänstemännen skall utbilda arbetslösa ungdomar på lokal nivå.Efter utbildningen fungerar ungdomarna som "miljöinformatörer"till skolor, daghem, butiker m.m. Utskottet har vidare inhämtatatt och inbjuder rektorer,skolledare och politiker till 16 regionala konferenser ommiljökunskap med start . Denna verksamhetstöds av . Det anförda är ägnat att i alltväsentligt tillgodose syftet med motion Jo694 yrkande 7.Motionsyrkandet bör inte påkalla någon vidare åtgärd frånriksdagens sida.Med anledning av motion Jo649 vill utskottet erinra om attinom EU gäller ett gemensamtmiljömärkningssystem. Nationella märkningssystem är tillåtnaåtminstone fram , när en utvärdering av EG-systemetskall göras. Utskottet vill även erinra om Nordiska rådetsarbete med det nordiska miljömärkningssystemet. har iNorden ca 600 och i ca 350 produkter licens att användasymbolen med en stiliserad svan. Härutöver vill utskottet erinraom beslut där utskottet uttalade att ökadvikt bör läggas vid stöd och vägledning till kommuner och småföretag när det gäller kemikaliekontrollen (prop. 1993/94:163,JoU23, rskr. Utskottet påtalade också den betydelse delokala och regionala miljömyndigheternas åtgärder får i arbetetmed att uppfylla målen i och för att nå enkretsloppsanpassad utveckling. Utskottet framhöll även attkommunerna i sin roll som stora inköpare i hög grad kan påverkahandelns produktsortiment och produktutveckling. Vad utskottetanfört är ägnat att i väsentliga delar tillgodose syftet medmotion Jo649 yrkande 7. Motionsyrkandet avstyrks.I samband med ett tidigare ställningstagande (1992/93:180,JoU14, rskr. 344) till motioner om miljörevisorer erinradeutskottet om att det primära ansvaret för verksamheter sombedrivs inom ramen för miljöskyddslagstiftningens regler vilarpå företag och andra huvudmän för verksamheten. Egenkontrollenär basen för myndigheternas tillsyn och kontroll. Den som hartillstånd enligt miljöskyddslagen är skyldig att avge en rapporttill tillsynsmyndigheten. I rapporten skall redovisas bl.a.vilka miljöskyddsåtgärder som har vidtagits och resultaten avdessa. Intern miljörevision ingår som ett viktigt led iegenkontrollen. Utskottet konstaterade att miljörevision interntnumera sker på frivillig väg i många företag och i offentligaverksamheter för att utvärdera den egna verksamheten frånmiljösynpunkt. Utskottet ansåg att miljörevision kunde vara ettkraftfullt medel för att underlätta en anpassning av företagenfrån kretsloppssynpunkt t.ex. genom att minska processutsläppenoch genom att produkterna medvetet utformas för återanvändningoch återvinning. Med de krav som i en mer kretsloppsanpassadsamhällsutveckling kommer att ställas på sådan verksamhet somresulterar i avfall förutsätts en avsevärt förbättradegenkontroll hos företagen. Utskottet ansåg emellertid attkraven på miljörevision bör kunna tillgodoses på frivillig väginom ramen för den i betänkandet presenterade utvecklingen motett kretsloppssamhälle. Det bör tilläggas att utskottet inomkort kommer att behandla en aviserad proposition ommiljörevision utifrån en EU-förordning i ämnet. I avvaktan påden fortsatta beredningen av frågan avstyrker utskottet motionN281 yrkande 4. beträffande åtgärdsprogram för haven m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo623 yrkande 3,1993/94:Jo643 yrkandena 1 och 2 och 1993/94:Jo648 yrkande 3,2. beträffande miljö m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo614 yrkandena 2, 3och 4 och 1993/94:Jo623 yrkandena 7 och 9,3. beträffande miljösituationen i och Mälarenatt avslår motionerna 1993/94:Jo646, 1993/94:Jo678yrkande 1 och 1993/94:Jo679 yrkande 9,4. beträffande oljeutvinning i Skagerrakatt avslår motionerna 1993/94:Jo601, 1993/94:Jo623yrkande 2, 1993/94:Jo625, 1993/94:Jo662 och 1993/94:Jo682,5. beträffande en Nordsjökommissionatt avslår motion 1993/94:Jo623 yrkande 1,6. beträffande låneordningen i Nordiska investeringsbankenatt avslår motion 1993/94:Jo623 yrkande 4,7. beträffande miljöåtgärder i jordbrukslandskapetatt avslår motionerna 1993/94:Jo615, 1993/94:Jo641,1993/94:Jo664 och 1993/94:Jo686,8. beträffande strandstädningatt avslår motion 1993/94:Jo623 yrkande 6,9. beträffande fartygs sjösäkerhetatt avslår motion 1993/94:Jo643 yrkande 3,10. beträffande miljöförstöring från vrak m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo623 yrkande 5 och1993/94:Jo648 yrkandena 4 och 5,11. beträffande dricksvattenförsörjning m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo611, 1993/94:Jo612,1993/94:Jo648 yrkande 2 och 1993/94:Jo693 yrkande 12,12. beträffande minskning av koldioxidutsläpp m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo623 yrkande 8,1993/94:Jo643 yrkande 4, 1993/94:Jo679 yrkande 4,1993/94:Jo693 yrkandena 5, 7 och 8, 1993/94:Jo694 yrkande 29,1993/94:T223 yrkandena 1 och 5 och 1993/94:A470 yrkandena 7och 8,13. beträffande utsläpp från arbetsfordon och maskineratt avslår motionerna 1993/94:Jo665 och 1993/94:T216yrkande 14,14. beträffande miljöpolitikens inriktning m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo649 yrkande 8,1993/94:Jo684 och 1993/94:Jo692 yrkandena 1, 2 och 3,15. beträffande miljöskuldenatt avslår motion 1993/94:A815 yrkandena 2 och 3,16. beträffande miljöattachéer m.m.att avslår motion 1993/94:Jo694 yrkande 12,17. beträffande investeringar för en bättre miljö m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo8 yrkande 2,1993/94:Jo633 och 1993/94:Jo688,18. beträffande erosionsproblem m.m.att avslår motion 1993/94:Jo637,19. beträffande samordning i tillsynsarbetet m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo630 och1993/94:Jo675,20. beträffande försöksprojekt med överlåtbarautsläppsrätter m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo636, 1993/94:Jo647,1993/94:Jo678 yrkande 2 och 1993/94:Jo679 yrkande 1,res. (fp)21. beträffande miljöproblematt avslår motion 1993/94:N283 yrkande 22,22. beträffande integrering av miljön i utbildningen m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo614 yrkande 1,1993/94:Jo649 yrkande 7, 1993/94:Jo694 yrkande 7,1993/94:N281 yrkande 4 och 1993/94:A469 yrkande 11.Stockholm den 1 november 1994På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), SinikkaBohlin (s), (), (), (), (), (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), () och ÅsaStenberg (s). Försöksprojekt med överlåtbara utsläppsrätter m.m. (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "I likhet" och slutar med "motion Jo647" bort haföljande lydelse:Som anförts i motion Jo647 är det nu tid att inleda försök medöverlåtbara utsläppsrätter. Enligt utskottets mening är detviktigt att en försöksverksamhet kommer i gång så atterfarenheter kan vinnas för ett rikstäckande system medutsläppsrätter. Det är angeläget att i den nu inleddakonjunkturuppgången och under den snabba tillväxt som ärnödvändig för att leda ur den ekonomiska krisen prövadetta styrmedel som kan främja en ekologiskt hållbar utveckling.Eftersom en sådan försöksverksamhet kräver ändring i såvälmiljölagstiftningen som i myndigheternas arbetssätt förutsätterutskottet att regeringen återkommer till mednödvändiga förslag.Utskottets mening är att en s.k. kvävebubbla överStockholmsregionen kan vara ett lämpligt försöksobjekt, men villdock inte på detta tidiga stadium utesluta försöksverksamhet iandra geografiska områden och för andra typer av utsläpp. Myckettalar dock för att försöken bör genomföras i ett område medomfattande ekonomisk aktivitet och en stor mängd utsläppskällor,så att en tillräckligt stor marknad för utsläppsrätter kanetableras. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo647bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse:20. beträffande försöksprojekt med överlåtbarautsläppsrätter m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo647 och medavslag på motionerna 1993/94:Jo636, 1993/94:Jo678 yrkande 2och 1993/94:Jo679 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. ErsättningsprinciperEva () anför:I anslutning till utskottets motivering för att avstyrkamotion Jo8 yrkande 2 vill jag framhålla följande. I proposition1993/94:117 som ställt sig bakom (1993/94:KU24,rskr. 246) föreslås att 2 kap. 18 § regeringsformen ändras såatt rätten till ersättning vid rådighetsinskränkningar avseendemark och byggnader ges ett grundlagsskydd. I andra stycket inämnda paragraf anges huvudprinciperna för ersättningsrätten somde framgår av gällande rätt. Någon utvidgning av rätten tillersättning vid rådighetsinskränkningar är däremot inte avsedd.Liksom skall de närmare grunderna för bestämmandet aversättningen ges i lag, vilket också framhålls i propositionensförfattningskommentar.Utskottet avstyrker motionen med motiveringen att "motion Jo8yrkande 2 tar sikte på författningar av lägre dignitet änregeringsformen och att frågan om ändringar i dessaförfattningar är aktuell sedanersättningsprinciperna grundlagsreglerats".I motion Jo8 yrkande 2 föreslås att intrångsersättning skallberäknas i förhållande till värdet av hela brukningsenheteni stället för värdet av berörd del. Jag konstaterar liksomutskottet att förslagen i motionen rör ändringar i författningarav lägre dignitet än regeringsformen. Däremot anser jag att detär de föreslagna ändringarnas karaktär som medför att de intelängre är aktuella sedan rätten till ersättning vidrådighetsinskränkningar grundlagsreglerats i enlighet medbestämmelsen om berörd del i nu gällande rätt. Det är mot denbakgrunden motionsyrkandet bör avslås.