bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Den avgörande drivkraften är exporten somökade snabbt och som väntas växa år 1994.Nedgången i den totala inhemska efterfrågan, som inleddes , upphör i år.Som framgår av tabell 4 stiger åter den privata konsumtionen och samtidigtvänder utvecklingen i näringslivet där investeringarna ökar med år1994 och . Industriinvesteringarna ökar resp. 22 %.Att bruttoinvesteringarna alltjämt faller förklaras av den fortsattanegativa utvecklingen av byggnadsverksamheten. Nedgången gäller såväl nybyggnation som ombyggnad av bostäder.Tabell 4. FörsörjningsbalansMdkr Procentuell volymförändring1993 1992 1993 1994 1995BNP 1 449,5 -1,9 -2,1 2,4 (2,4)* 3,0 (2,9)Import 418,5 1,3 -0,4 4,1 (3,5) 6,5 (6,5)Tillgång 1 868,0 -1,0 -1,6 2,8 (2,7) 3,9 (3,9)Privat konsumtion 792,8 -1,9 -3,8 1,2 (0,7) 1,5 (2,0)Offentlig konsumtion 401,7 -0,6 -0,7 -1,6 (-1,3) -0,9 (-1,0)Stat 127,1 1,7 3,5 -2,0 (-1,0) 0,5 (-1,0)Kommuner 274,6 -1,6 -2,5 -1,5 (-1,5) -1,5 (-1,0)Bruttoinvesteringar 204,5 -11,0 -16,2 -3,5 (-6,7) 8,5 (7,1)Näringsliv 109,9 -15,6 -16,3 9,4 (8,7) 13,9 (11,9)Bostäder 60,4 -6,4 -28,3 -41,0 (-49,5) -7,0 (-6,5)Myndigheter 34,1 1,2 3,6 -0,3 (-1,7) 1,2 (-0,7)Lagerinvesteringar** -5,3 1,3 0,3 0,1 (0,4) 0,1 (0,5)Export 474,3 2,2 7,2 10,0 (10,7) 8,0 (7,0)Användning 1 868,0 -1,0 -1,6 2,8 (2,7) 3,9 (3,9)Inhemsk användning 1 393,6 -2,2 -4,9 -0,2 (-0,7) 2,1 (2,5)* Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionen** Förändring i % av föregående års BNPSammantaget görs bedömningen att tillväxten i den totala produktionen år 1994når och 3 %.Tabell 5. NyckeltalÅrlig procentuell förändring1992 1993 1994 1995Timlön (kostnad) 3,7 3,9 3,0 (3,5)* 3,3 (3,5)KPI (dec-dec) 1,9 4,1 1,9 (2,2) 2,8 (3,0)KPI (årsgenomsnitt) 2,3 4,7 1,6 (2,5) 2,7 (2,8)Nettoprisindex (dec-dec) 2,9 3,9 1,2 (1,6) 2,0 (2,2)Disponibel inkomst 2,7 -3,9 2,1 (1,0) 0,7 (1,2)Sparkvot (nivå) 7,4 7,2 8,1 (8,1) 7,3 (7,4)Industriproduktion -0,7 1,8 8,5 (8,5) 6,1 (6,0)Relativ enhetsarbetskostnad -3,7 -25,9 0,2 (-1,2) 1,6 (3,8)Handelsbalans (mdr kr) 34,3 55,2 90,2 (86,7) 109,0 (103,5)Bytesbalans (mdr kr) -38,7 -2,1 33,6 (44,6) 55,9 (67,1)Bytesbalans (% av BNP) -2,7 -0,1 2,2 (3,0) 3,5 (4,2)Öppen arbetslöshet** 5,3 8,2 8,0 (8,0) 7,2 (7,2)Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder** 3,7 4,3 6,2 (6,4) 6,2 (7,0)* Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionen** I % av arbetskraftenDen återhämtningsfas den svenska ekonomin nu befinner sig i har i alltväsentligt sin förklaring i den mycket kraftiga förstärkningen av näringslivetskonkurrenskraft (jfr tabell 5 Relativ enhetsarbetskostnad). Denna förstärkninghar kommit till stånd genom en betydande produktivitetsökning och en sänkningav arbetsgivaravgifterna i anslutning till den tidigare s.k. krisuppgörelsen,men framför allt genom den kraftiga deprecieringen av kronan som blevresultatet av övergången till rörlig växelkurs.År 1994 kommer emellertid inte att innebära någon påtaglig förbättring av densvåra situationen på arbetsmarknaden. bör den öppna arbetslöshetenminska något, medan den andel av arbetskraften som sysselsätts genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder blir oförändrad.Av redovisningen i tabellerna 4 och 5 framgår att skillnaderna mellan denreviderade nationalbudgetens bedömningar och de som presenterades i anslutningtill budgetpropositionen är med undantag för investeringarna marginella.Som nämns i avsnittet om den internationella utvecklingen visarEG-kommissionens prognos av utvecklingen i de kontinentaleuropeiska länderna enmer optimistisk syn på utvecklingen under innevarande år än motsvarandebedömning i den reviderade nationalbudgeten. En högre exportledd tillväxt iTyskland som efter hand kan förväntas generera en högre tillväxt iinvesteringarna bör även få genomslag på den svenska ekonomin. Om kommissionensprognos infrias och allt annat är oförändrat bör sålunda tillväxten i blinågot högre än vad som angetts i den reviderade nationalbudgeten.Statistiska centralbyråns redovisning () av import- ochprisutveckling och läget på arbetsmarknadenDen information som blivit tillgänglig efter det att kalkylerna i denreviderade nationalbudgeten avslutats (940418) föranleder följande kommentarer.Hittills i år har importen ökat mer än förväntat. De kraftigaste ökningarnanoteras för hushållskapitalvaror och bilar men även importen av insatsvaror harökat. Denna utveckling kan innebära att importprognosen är för lågt beräknad iden reviderade nationalbudgetens prognos. Det bör emellertid understrykas attden importstatistik som () presenterade den 11 majendast avser årets två första månader.SCB:s senaste redovisning av prisutvecklingen visar att från mars till aprilsteg konsumentpriserna med i genomsnitt . Inflationstakten, ökningen , var , dvs. oförändrad jämfört med mars.Nettopriserna, konsumentpriserna exkl. nettot av indirekta skatter ochsubventioner, steg . Uppgången är0,och . Här redovisade utveckling av priserna kaninnebära att inflationsprognosen i den reviderade nationalbudgeten för år 1994är något för låg. Som framgår av tabell 5 antas i den revideradenationalbudgeten att priserna under loppet av inte ökar mer än 1,9 %.Vad gäller det rådande läget på arbetsmarknaden framhåller SCB att enljusning nu börjar märkas. Den tendens till stigande sysselsättning ochsjunkande arbetslöshet som noterats fortsätter. För förstagången är antalet arbetslösa inte högre än motsvarandemånad året innan. Dock har antalet personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat och även jämfört medapril förra året.Antalet personer i arbetskraften (antalet sysselsatta plus antaletarbetslösa) var nära 4,2 miljoner eller av befolkningen.Motsvarande andel var 78,4 %.Det totala antalet sysselsatta uppgick till 3 878 000 personer,vilket är 70 000 färre än . Minskningen har skett bland defast anställda, som minskat med drygt 150 000, medan däremot detidsbegränsat anställda ökat med ca 75 000 personer.Av SCB:s meddelande från framgår att antalet arbetslösa i apriluppgick till 310 000 personer eller av arbetskraften. Motsvarande andeli var . Bland ungdomar i åldern 16--var arbetslösheten iapril . Antalet arbetslösa med en sammanhängandearbetslöshetsperiod , dvs. långtidsarbetslösa, var i april133 000 personer. Det innebär att av alla arbetslösa ärlångtidsarbetslösa jämfört . Antalet personer ikonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgick i slutet av apriltill 255 000, vilket är ca 38 000 fler än sedan.InvesteringsutvecklingenSåväl i propositionen som i partimotionerna understryks vikten av att den nupåbörjade exportledda tillväxten följs upp med en betydande ökning avinvesteringsverksamheten och då främst inom näringslivet. Mot denna bakgrundser utskottet det som motiverat att något mer ingående redovisa vilkenbedömning gör av investeringsutvecklingen för åren 1994 och1995.Förutsättningarna är goda för en uppgång i de totala bruttoinvesteringarnaunder . En förväntad stark efterfrågetillväxt inom framför alltindustrin samt antagandet om fallande realräntor och en hög lönsamhet bör läggagrunden till en kraftig investeringsökning inom näringslivet under åren 1994och 1995.Tabell 6. Bruttoinvesteringar efter näringsgrenMdkr Årlig procentuell volymförändring1993 Löpande 1991 1992 1993 1994 1995priserNäringsliv 109,9 -13,9 -15,6 -16,3 9,4 (8,7)* 13,9 (11,9)Offentligamyndigheter 34,1 10,9 1,2 3,6 -0,3 (-1,7) 1,2 (-0,7)Bostäder 60,4 -2,4 -6,4 -28,3 -41,0 (-49,5) -7,0 (-6,5)Totalt 204,4 -8,4 -11,0 -16,2 -3,5 (-6,7) 8,5 (7,1)därav maskiner 79,7 -11,9 -15,6 -14,9 9,6 (10,3) 15,1 (12,2)* Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionenTrots att de offentliga myndigheternas investeringar ökade ,tilltog som framgår av tabell 6 nedgången för de totala bruttoinvesteringarna.Till detta bidrog framför allt att nedgången i näringslivets investeringarsammanföll med en kraftig tillbakagång i bostadsproduktionen.Kombinationen av en djup lågkonjunktur, fastighetskris och en hög realräntaledde till att näringslivets investeringar började minska . Inom bas-och verkstadsindustrierna vände emellertid investeringarna uppåt under år 1993.Investeringsutvecklingen inom övrigt näringsliv var däremot mycket svag tillföljd av en bristande efterfrågan från hemmamarknaden samt en fortsattbesvärlig finansiell situation.Tabell 7. Bruttoinvesteringar i näringslivetMdkr Årlig procentuell volymförändring1993 Löpande 1991 1992 1993 1994 1995priserIndustri 33,7 -20,9 -15,3 -3,0 17,0 (17,0) 22,0 (22,0)Basindustri 7,4 -37,0 -21,7 7,9 37,0 (36,5) 27,5 (26,5)Verkstads-industri 13,5 -22,7 -18,3 6,0 17,0 (16,7) 25,2 (25,5)Övrig industri 12,8 -6,3 -9,2 -15,5 5,6 (6,1) 14,1 (14,5)15,3 2,8 -18,6 -8,5 15,8 (12,4) 3,7 (6,9)Övrigtnäringsliv 60,9 -14,4 -15,3 -24,1 3,5 (3,1) 12,4 (7,6)Totalt 109,9 -13,9 -15,6 -16,3 9,4 (8,7) 13,9 (11,9)däravbyggnader 39,0 -10,1 -11,6 -17,6 6,0 (2,0) 6,7 (7,3)maskiner 70,9 -15,9 -17,7 -15,8 11,2 (12,3) 17,5 (14,2)* Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionenDet finns ett flertal faktorer som talar för en kraftig investeringsuppgångunder prognosperioden. I den reviderade nationalbudgeten konstateras attkapacitetsutnyttjandet har ökat med under loppet av år1993. Fjärde kvartalet uppgick det till . Den prognosticeradeproduktionsuppgången innebär en fortsatt ökad utnyttjandegrad vilket successivtökar behovet av kapacitetshöjande investeringar. I den revideradenationalbudgeten framhålls även att behovet av ersättningsinvesteringar börvara stort. Dessutom medför den höga lönsamheten inom industrin förbättrademöjligheter till egenfinansiering av investeringar.I och med att bostadsinvesteringarna minskade kraftigt, föllbyggnadsinvesteringarna med (jfr tabell 8).Infrastruktursatsningarna kunde bara i begränsad omfattning upprätthållabyggnadsverksamheten. beslutade att 98 miljarderkronor skall investeras i vägar och järnvägar åren 1994--2003.I år ökar byggnadsinvesteringarna inom näringslivet återigen. Genom denmycket svaga utvecklingen av bostadsbyggandet förutses dock en fortsatt nedgångi byggnadsinvesteringarna. Nedgången i den totala byggnadsverksamhetenbegränsas av att reparations- och underhållsverksamheten expanderar närombyggnadsverksamheten minskar. Bidragande till denna utveckling är det stödtill ROT-åtgärder som regering och riksdag tidigare beslutat om.Tabell 8. ByggnadsverksamhetMdkr Årlig procentuell volymförändring1993 Löpande 1991 1992 1993 1994 1995priserByggnads-investeringar 124,7 -5,2 -7,1 -17,3 -14,6 (-20,6)* 1,6 (1,3)näringslivet 39,0 -10,1 -11,6 -17,6 6,0 (2,0) 6,7 (7,3)myndigheter 25,2 -0,6 1,8 12,3 -0,6 (-2,2) 2,0 (-1,2)bostäder 60,5 -2,4 -6,4 -28,3 -41,0 (-49,5) -7,0 (-6,5)Reparationeroch underhåll 73,1 0,8 -2,7 6,5 2,8 (8,0) 0,9 (-2,0)Totalt 197,8 -3,4 -5,7 -9,6 -7,9 (-10,5) 1,3 (-0,1)* Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionenHoten mot en positiv utveckling av ekonominDen avgörande förutsättningen för att här redovisade prognoser skall infriasär att exporten fortsätter att fungera som motor för återhämtningen. Deviktigaste inhemska kraven som måste uppfyllas för att en återhämtningskall kunna fortgå utan allvarliga störningar är bl.a. att inflationen hållsunder kontroll, att bestående kapacitetsrestriktioner i produktionen inteuppträder, och att förbättrade villkor för företagande och investeringar inteförändras. Ett annat nödvändigt villkor för en positiv utveckling är att denförväntade investeringsuppgång som här beskrivits inte bryts av stiganderealräntor. RNB:s försörjningsbalansprognos utgår ifrån att de svenska räntornaföljer och närmar sig de tyska räntorna och faller (jfrtabell 3).En central förutsättning för att räntenivån skall kunna pressas ned är attstatsskuldens nivå och utveckling uppfattas som långsiktigt hållbar. Dettaställer stora krav på utformningen av den ekonomiska politiken. Utskottetåterkommer härtill senare i betänkandet men vill här erinra om att ,enligt prognoser för , tillsammans med , ochGrekland har en skuldkvot -- definierad som statsskulden brutto i förhållandetill BNP -- som klart ligger över OECD-genomsnittet.Om tillväxten framöver skall kunna ligga på en tillfredsställande nivå måsteden konkurrensförbättring som det svenska näringslivet nu erhållit utnyttjasoch den får heller inte successivt urholkas. Som framgått har inflationen iSverige kommit ner på en mycket låg nivå. Inflationen ligger nu undergenomsnittet för och förväntas under innevarande år vara lägre änvad som gäller för våra viktigaste handelspartners. För att inflationen ävenfortsättningsvis skall kunna hållas tillbaka krävs bl.a. en väl fungerandelönebildning. Löneökningstakten dämpades kraftigt. Trotsdet försämrade arbetsmarknadsläget steg emellertid timlönekostnaden år 1993snabbare än året före (jfr tabell 5). Detta skulle kunna vara en illavarslandesignal om bristande effektivitet i lönebildningen.Som framhållits i den reviderade nationalbudgeten kan emellertid den uppmättalöneökningen på till en icke oväsentlig del förklaras av den s.k.strukturella löneglidningen som uppstår när sysselsättningen faller. Dengenomsnittliga timlönen kan då stiga utan att någon enskild person får högrelön. Detta beror dels på att de som kvarstår i sysselsättning normalt har högregenomsnittslön, dels på att när hela företag slås ut är det också vanligensådana som har låg produktivitet och lågt löneläge. En annan faktor som bidrartill den s.k. strukturella löneglidningen är ökande utbetalningar avavgångsvederlag etc., vilka höjer lönesumman utan att något arbete utförs. reviderade nationalbudgeten understryks att prognoserna förlöneutvecklingen är förhållandevis osäkra då kunskapen är mycket begränsad omhur den svenska lönebildningen fungerar vid nuvarande arbetsmarknadsläge.Vad som också skulle kunna bidra till att inflationen tar fart är möjlighetenatt ekonomin slår i kapacitetstaket. I den ekonomiska debatten har den undervåren oväntat kraftiga ökningen av importen tagits som intäkt för att så skullevara fallet.Att de expansiva delarna av ekonomin i en återhämtningsfas nårkapacitetstaket måste ses som en naturlig del i en strukturomvandlingsprocess.För att ekonomin skall kunna växa i en sådan takt att situationen på bl.a.arbetsmarknaden åter blir acceptabel och att statsfinanserna kommer i ordningkrävs att en betydande kapacitetsutbyggnad kommer till stånd. I det avsnitt iden reviderade nationalbudgeten som behandlar utvecklingen fram till år 2000illustreras vilka krav som måste ställas på den svenska ekonomin vid olikatillväxttakter. I alternativet med hög tillväxt -- en genomsnittlig tillväxt på4 % t.o.m. -- bedöms bruttoinvesteringarna behöva öka mednärmare . Om så sker kommer inte i detta räkneexempelkapacitetsrestriktioner som kan utlösa prisökningar att göra sig gällande.När det gäller utvecklingen på kort sikt -- dvs. för prognosperioden1994--1995 -- framhålls i den reviderade nationalbudgeten att riskerna föröverhettningstendenser inte är överhängande. Risken för att generellakapacitetsbrister inom industrin skall uppstå bedöms sålunda som liten.Möjligheten finns att det allt bättre utnyttjandet av befintligaproduktionsanläggningar medför att kapitalkvoten -- dvs. realkapitalstocken iförhållande till produktionen -- kan falla mer än vad som förutsätts iRNB-prognosen utan att kapacitetsutnyttjandet behöver bli extremt högt. Tillskillnad kommer sannolikt också tillgången på kvalificeradpersonal under hela prognosperioden att vara tillfredsställande, vilketytterligare minskar risken för överhettningstendenser.Inriktningen av den ekonomiska politikenInledningEfter av minskande total produktion är nu inne i enåterhämtningsfas. Utrikeshandeln visar stora överskott och tecknen på att deninhemska efterfrågan åter börjar öka blir allt tydligare. Som framgått avutskottets redogörelser för det ekonomiska läget kommer den inhemskaefterfrågan att öka med som exportökningen liggerkvar på en mycket hög nivå. Det stora problemet för den svenska ekonomin är attarbetsmarknadsläget visserligen förbättras men endast i långsam takt.Det som sker i svensk ekonomi är en återhämtning från den svåra ekonomiskanedgång som följt efter två decenniers försyndelser inom detekonomisk-politiska området. De omfattande strukturproblemen och den högaskuldsättningen hade gjort ekonomin extremt sårbar förden internationella lågkonjunkturen och realräntechocken. Problemen förstärktesav grava stabiliseringspolitiska missgrepp under andra hälften av 1980-talet.Det finns som utskottet ser det skäl att här upprepa propositionens citat frånOECD:s senaste Sverigerapport (ECONOMIC SURVEYS 1993--1994. Sweden.February 1994 s. 99).Dagens kris har inte minst förorsakats av 1980-talets felaktiga politik.Liksom i vissa andra länder skapade ordningsföljden av strukturreformeroförutsedda problem. Avreglering av de finansiella marknaderna före avlägsnandeav skatteincitamenten för lånefinansierad konsumtion och spekulativainvesteringar skapade en "bubbelekonomi" med överhettade varu- ocharbetsmarknader. När bubblan var på väg att spricka förstärkte den sedan längenödvändiga skattereformen uppgången i hushållens sparkvot. Dessa händelsertilläts ha sin gång utan särskilt mycket korrigering från den makroekonomiskapolitiken. Den offentliga sektorns finanser uppvisade ett stort överskott underhögkonjunkturen, men detta återspeglade snarare ekonomins överhettning ochspeciella faktorer än en underliggande förbättring. Sanningen är att detoffentliga saldot, rensat från cykliska och exceptionella faktorer, förmodligenaldrig blev positivt och försämrades mycket snabbt under början av 1990-talet.Penningpolitiken var inriktad på att upprätthålla valutakursen och kunde därförinte utnyttjas för en kortsiktig stabilisering av ekonomin. Underöverhettningen tillät inte utvecklingen av valutakursen att räntorna höjdes.I detta prekära ekonomiska läge tog den nya regeringen över hösten 1991.Kraven på den ekonomiska politikenDen ekonomiska politiken måste ha en sådan inriktning att den som resultatger en tillräckligt hög och uthållig produktionstillväxt för att uppnå målennya riktiga jobb och tillförlitliga trygghetssystem. Målet nya riktigajobb innebär minst en halvering av arbetslösheten vid 1990-talets slut.Med riktiga jobb avses här sådana arbetstillfällen som inom de närmaste årenökar avkastningen (realt ökade vinster och/eller löner) i den privata sektornoch bidrar till den nödvändiga strukturomvandlingen. Utskottet vill framhållaatt en sådan ökning av sysselsättningen kan komma till stånd såväl i denprivata som i den offentliga sektorn. En viktig förutsättning är emellertid attde nya jobben inte ytterligare försvagar statsfinanserna. Med hänsyn till attindustrisektorn måste byggas ut är det nödvändigt att en ökning avsysselsättningen främst koncentreras till den privata sektorn.Målet om tillförlitliga trygghetssystem innebär att medborgarna skall kunnalita på att de system för trygghet och omsorg som det offentliga ansvarar förkommer att fungera väl även i ett långt perspektiv.Den strategi som regeringen lagt fast för att nå dessa två mål bygger påmedlemskap i , sanering av statsfinanserna och stabila priser. En genomgångav de åtgärder som är nödvändiga för en sanering av statsfinanserna återkommerutskottet till i avsnittet om budgetpolitiken.Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer för den ekonomiska politikenI oppositionens partimotioner om den ekonomiska politiken upprepas med vissamindre justeringar de förslag till inriktning av den ekonomiska politiken somframfördes i motionerna med anledning av budgetpropositionen (jfr betänkande1993/94:FiU10).I motion Fi30 av m.fl. (s) understryks vikten av att denekonomiska politiken måste skapa förtroende både hos de svenska medborgarna ochde som agerar på de finansiella marknaderna. Politiken måste på en och sammagång vara inriktad på att stärka produktionsförmåga och upprätthållafinansiell stabilitet. I motionen betonas att en kraftig ökning avsysselsättningen måste komma till stånd i näringslivet. Inget annat är såverkningsfullt för att sanera statsfinanserna som ett arbete som minskarberoendet av a-kassa och andra offentliga inkomststöd. Vidare uttalas imotionen att varje tecken på förnyad inflation måste motverkas.De viktigaste finanspolitiska åtgärderna som föreslås i motion Fi30 (s) ärföljande.Investeringarna skall stimuleras genom:Direktavskrivningar för näringslivets maskininvesteringar. Av investeringarnafår skrivas av. Åtgärden föreslås träda i kraft ochgälla till den 30 juni 1995.Stimulansbidrag () till i lägenheter.Investeringsstöd på till nyproduktion av bostäder. Igångsättning före1 krävs.Ökade satsningar på infrastrukturinvesteringar i kommunikationssystemet.Investeringsstöd för reparation av skolor och andra kommunala byggnader.Dessa finanspolitiska åtgärder borde, menar motionärerna, också kunnakompletteras med en aktiv och investeringsstimulerande penningpolitik. Just nufinns inte några inflationsimpulser eller inflationsförväntningar.Utöver de i motionen föreslagna finans- och penningpolitiska åtgärdernaföreslås i motion Fi30 (s) att ytterligare medel tillförsarbetsmarknadspolitiken och att vissa näringspolitiska åtgärder vidtas. Inomdet näringspolitiska området föreslås bl.a. att företagens kapitalförsörjningförbättras genom att utvecklingsfonderna ges större möjligheter att stödjasmåföretagen och att AP-fonderna tillåts att utöka sin rätt tillaktieplaceringar.De allmänna formuleringarna i motion Fi30 (s) av de övergripande målen förden ekonomiska politiken är enligt utskottets mening knappast kontroversiella.Kraven på en sanering av de offentliga finanserna, på prisstabilitet, på enkraftig utbyggnad av näringslivssektorn och på att tillväxten skall varamiljömässigt uthållig är mål som alla politiska grupperingar ställer sigbakom. Men när målen närmare konkretiseras genom de åtgärder som motionärernavill genomföra hopar sig frågetecknen kring det socialdemokratiska förslagettill inriktning av den ekonomiska politiken. Utskottet konstaterar dock medtillfredsställelse att motionärerna frångått sin tidigare mycket oprecisaformulering av prisstabilitetsmålet. I sin partimotion till budgetpropositionenangav socialdemokraterna att målet var att "hålla inflationen i schack på godeuropeisk nivå". Denna formulering återkommer i den nu aktuella motionen menkompletteras nu med att inflationen inte får överstiga . Därmed anslutersig motionärerna till det av uppsatta målet.I motionen framhålls att förslagen till åtgärder har sin tyngdpunkt iinvesteringarna. Särskilt hävdas att industriinvesteringarna kraftigt skulleöka om företagen fick tillåtelse att göra direktavskrivningar.Som utskottet ser det saknar den analys som redovisas i motionen aveffekterna av de i motionen föreslagna åtgärderna realism. Enligt deberäkningar som redovisas i motionen skulle produktionstillväxten medden socialdemokratiska politiken bli över den tillväxtsom förutses i den reviderade finansplanen. En viktig förklaring till de högretillväxttakterna är att bruttoinvesteringarna antas ligga inte över regeringens bedömning. Det är en anmärkningsvärdinvesteringsökning med tanke på att man redan i finansplanen förutser kraftigainvesteringsökningar.Den bakomliggande orsaken till den i motionen förutsedda investeringsökningeni näringslivet är de bedömda effekterna av bl.a. förslaget om attdirektavskriva investeringar. Som anfördes i utskottets betänkande FiU10 medanledning av budgetpropositionen har utskottet i sitt yttrande tillskatteutskottet (1993/94:FiU4y) utförligt behandlat direktavskrivningarnaseffekter på den inhemska ekonomin. Eftersom motionärerna återkommer medförslaget om direktavskrivningar finner utskottet det motiverat att ånyosammanfatta vad utskottet anförde i detta yttrande.I yttrandet framhålls att det bör uppmärksammas att rätten att göradirektavskrivningarna inte kan avgränsas till de tidigarelagda investeringarnautan de måste med nödvändighet omfatta hela investeringsstocken. Man kannämligen inte särskilja tidigarelagda investeringar från redan planerade.