bet · GH01UbU6 · 1994-03-03 00:00:00 — Utskottet utgår från att berördahuvudmän för skolorna och elevernas föräldrar tillsammans löserfrågor om skolhälsovård, skolmat och läromedel på ett sätt sombäst gagnar barnen. Inget hindrar att den fristående skolankommer överens med kommunen eller avtalar med någon annan om deverksamheter som är i fråga. Enligt en uppföljning avSkolverket under /93 hade de allra flesta friståendeskolorna skolhälsovård.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört avslåyrkandena.Föräldrainflytandet vid val av skolform för utvecklingsstördaI fem motioner, 1993/94:Ub323 (fp), 1993/94:Ub327 (v),1993/94:Ub328 (s) yrkande 2, 1993/94:Ub338 (s) och1993/94:Ub351 (kds) yrkande 4, föreslås att föräldrar tillutvecklingsstörda barn skall ha ett avgörande inflytande övervalet av skolform för barnet. Flera av motionärerna anser detobegripligt att en särskild grupp föräldrar skall undantas ensådan rätt. I motion 1993/94:Ub338 anförs att man visserligen ide flesta fall kommer överens om vad som är bra för barnet, mendet förekommer dess värre ett fåtal fall där kommunen ensidigtbeslutar om placering mot föräldrarnas vilja. Detta bildarsällan en god grund för barnets skolgång, hur starka skäl änkommunen har för sitt beslut. Regeringen bör, begär dessamotionärer, påskynda arbetet med att lägga fram förslag tillriksdagen under innevarande år.Enligt gällande bestämmelser har barn som inte kan gå igrundskolan därför att de är utvecklingsstörda särskildskolplikt, som skall fullgöras i särskolan. Styrelsen försärskolan i hemkommunen prövar om ett barn skall tas emot isärskolan under sin skolpliktstid. Fråga om mottagande får ävenväckas av barnets vårdnadshavare (3 kap. 3 och 4 §§skollagen). I lagtexten finns ingen bestämmelse om samråd medelevs vårdnadshavare inför beslut om mottagande i särskola.Emellertid uttalas i lagmotiven (prop. 1991/92:94 s. 37) att detär en självklarhet att stor vikt alltid måste tillmätas denuppfattning som en elevs vårdnadshavare har när det gäller attbedöma vilken skolform som är bäst för eleven.Vid sin behandling av motionsyrkanden medsamma innehåll som de nu aktuella åberopade utskottet att enreferensgrupp tillsatts inom meduppgift att följa utvecklingen när det gäller föräldrars ochskolans samverkan i nu berört hänseende. I gruppen ingickföreträdare för såväl särskolan som föräldrar ochhandikapporganisationer. I avvaktan på arbetsgruppens förslagoch synpunkter samt den fortsatta beredningen inom departementetavstyrkte utskottet förslag om särskilt uttalande av ifrågan (bet. 1992/93:UbU17).Utskottet har under beredningen av de nu förevarandemotionerna erfarit att arbetsgruppen avser att i mars 1994redovisa sitt arbete för det statsråd i regeringen som äransvarigt för skolfrågor.Med beaktande av vad som framförts i de nu aktuella motionernaoch mot bakgrund av att ingen tidpunkt är bestämd för enredovisning till av regeringens uppfattning i fråganom föräldrars inflytande vid val av skolform förutvecklingsstörda barn vill utskottet anföra följande.Vid behandlingen av motionerna har utskottet inhämtat attföräldrar och styrelsen för särskolan normalt kommit överens omplaceringen av de ca 8 000 barnen i särskolan.På fem år har vårdnadshavarna till åtta elever överklagatstyrelsens beslut hos . Det kanemellertid inte uteslutas att det i flera fall har förekommitatt barn placeras i särskolan mot föräldrarnas vilja utan attdessa har överklagat. Hur stort detta "osynliga" problem är medoenighet mellan föräldrar och den berörda kommunala myndigheten,har det varit svårt att få en uppfattning om.Utskottet instämmer i vad i motion 1993/94:Ub338 anförs om attett barns placering i särskolan mot föräldrarnas vilja utgör endålig grund för barnets skolgång. Det är därför angeläget attsamverkansformerna mellan föräldrar och berörda myndigheterutvecklas. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta härom.När det gäller frågan om vem som skall ha sista ordet, i de fallman inte blir överens om val av nu aktuell skolform, finnerutskottet, efter noggrant övervägande, att det är principielltbetänkligt att myndighet ges möjlighet att slutligt ta överföräldrarnas ansvar. Utskottet vill därför föreslå att riksdagenav regeringen begär en översyn av nu gällande regler såvittavser val av skolform för utvecklingsstörda barn. Den bör syftatill att föräldrarna i princip får det slutliga avgörandet närdet har varit omöjligt att nå fram till ett gemensamtställningstagande i vad gäller valet mellan grundskola ochsärskola samt inom särskolan. Översynen bör ske så skyndsamt attregeringen kan förelägga ett förslag i ärendet föreutgången av år 1994.Utskottets grundläggande uppfattning är att särskolan ävenframdeles skall utgöra en oundgänglig tillgång för skolväsendetoch vara det naturliga alternativet för de barn som bedöms inteklara av skolgången i . Det enskilda barnets bästamåste gälla som norm vid valet mellan grundskola och särskola.Vad utskottet har anfört om föräldrainflytandet vid beslut omskolform för utvecklingsstörda bör med bifall tillmotion 1993/94:Ub338 och med anledning av motionerna1993/94:Ub323, 1993/94:Ub327, 1993/94:Ub328 yrkande 2 och1993/94:Ub351 yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsledes väckta skollagsfrågorDen nya bestämmelsen om behörighetskrav för de nationellaprogrammen i gymnasieskolan tas upp i motion 1993/94:Ub905 (s)yrkande 33. Motionärerna finner att den utgör en onödigreglering; den lokala intagningsnämnden bör ha rätt att bedömahuruvida en elev kommer att klara av studierna, trots att elevensaknar godkänt betyg i något basämne.Den aktuella bestämmelsen (5 kap. 5 § skollagen) infördes isamband med behandling av den nya läroplanen förgymnasieskolan tidigare under innevarande (prop.1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. Den kommer atttillämpas fr.o.m. intagningen till gymnasieskolan inför läsåret1998/99. Utskottet avstyrkte då ett liknande motionsyrkande ochhänvisade därvid till vad regeringen anfört i proposition1992/93:220 om ny läroplan för m.m., nämligen attgrundskolan skall ge alla elever sådana kunskaper ochfärdigheter som är nödvändiga för var och en, både som individoch samhällsmedlem, och som ger en grund för fortsattutbildning. Uskottet såg regeringens förslag som ett uttryck förett tydligt resultatansvar för . Utskottet pekadeockså på elevens möjligheter att erhålla ett godkänt betyg genomen förnyad prövning för att därmed bli behörig sökande till ettnationellt program. strök utskottet under kommunernasansvar för att erbjuda individuella program till de elever sominte tas in på nationella program eller specialutformade sådana.Med hänvisning till vad utskottet sålunda anförde i frågansistlidna höst avstyrks det nu aktuella yrkandet.I motion 1993/94:Ub311 (c) föreslås att beslutar ommöjligheter för landstingen att i vissa fall anordna annanutbildning än sådan inom omvårdnads- och naturbruksprogrammen.Motionärerna menar att den nuvarande ordningen ibland motverkarsamverkan och rationell organisation.Liknande motionsyrkanden har behandlatsav utskottet, bl.a. i anslutning till proposition 1990/91:85Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen(bet. 1990/91:UbU16, rskr. anslöt sig då tillregeringens uppfattning att landstingen inte borde ha rätt attanordna utbildning på andra program än sådana som avsernaturbruk och omvårdnad. Begränsningen i landstingskommunernasrätt svarade i huvudsak mot den då gällande ordningen. Fråganåterkom (bet. 1992/93:UbU17). Utskottet varinte heller då berett att förorda ett ändrat huvudmannaskap förgymnasieskolans nationella program.Utskottet anser att den nuvarande ordningen bör bibehållas. Deproblem som kan uppstå och som motionärerna åberopar bör kunnalösas genom samarbete mellan de berörda parterna. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1993/94:Ub311.Riksdagen bör enligt motion 1992/93:Ub429 (m) besluta om sådanändring av skollagen att kommuns skyldighet att utan kostnadhålla elev i gymnasieskolan med böcker, skrivmateriel, verktygm.m. Motionärerna erinrar om att skolmåltider igymnasieskolan kan avgiftsbeläggas. En frihet för kommunen attsjälv välja mellan gratis skollunch eller gratis läroböckerborde vara självklar.Yrkandet tar sikte på bestämmelsen att utbildningen igymnasieskolan skall vara kostnadsfri, vilken återfinns i5 kap. 21 § skollagen. Utskottet avstyrkte ett likartatmotionsyrkande med hänvisning till attavgiftsfrågor då bereddes inom (bet.1991/92:UbU10). Enligt vad utskottet har erfarit är det frånregeringens sida inte aktuellt med något förslag om ändring iden anförda föreskriften. Utskottet anser det inte heller försin del påkallat med något initiativ i frågan, varför motionenbör avslås.Staten bör, heter det i motion 1993/94:Ub345 (m), ta de fullakonsekvenserna av den decentralisering och målstyrning somgenomförts på skolområdet och så skyndsamt som möjligtavskaffa resterna av den detaljreglering som alltjämtfinns kvar. Motionären begär ett uttalande av om attonödiga regleringar på skolans område skall slopas.Utskottet vill i korthet erinra om att statsmakternas beslutsedan flera år tillbaka när det gäller lagstiftning, ekonomiskaförutsättningar för skolans verksamhet och läroplaner m.m. blandannat har tagit sikte på att öka kommunernas frihet attorganisera skolans verksamhet på det sätt som de finner bäst föratt undervisningen skall nå de mål som riksdag och regeringformulerat. De övergripande målen för skolan får ej äventyras,inte minst när det gäller allas rätt till en likvärdigutbildning var man än bor i landet. Därför avstyrker utskottetbifall till det förevarande motionsyrkandet. beträffande regeringens lagförslagatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100),2. beträffande bidragssystemet för fristående skoloratt avslår motionerna 1993/94:Ub310 yrkande 5,1993/94:Ub325 delvis, 1993/94:Ub341 yrkande 2 och1993/94:Ub905 yrkande 5,res. 1 (s)men. (v) - delvis3. beträffande nivån på det kommunala bidraget tillfristående skoloratt avslår motionerna 1993/94:Ub310 yrkande 6,1993/94:Ub341 yrkande 1 och 1993/94:Ub356 yrkande 1,res. 2 (s) - villk. (v) - delvis4. beträffande tillsynen m.m. av fristående skoloratt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkandena 10 och 11,res. 3 (s)5. beträffande elevavgifter vid fristående skoloratt avslår motionerna 1993/94:Ub325 delvis samt1993/94:Ub905 yrkande 12,res. 4 (s)6. beträffande funktionshindrade elevers rätt att väljafristående skolaatt avslår motionerna 1993/94:Ub310 yrkande 8 och1993/94:Ub328 yrkande 1,res. 5 (s)7. beträffande vissa skyldigheter för fristående skoloratt avslår motion 1993/94:Ub310 yrkandena 7, 9 och10,men. (v) - delvis8. beträffande föräldrainflytandet vid beslut om skolformför utvecklingsstördaatt med bifall till motion 1993/94:Ub338 och medanledning av motionerna 1993/94:Ub323, 1993/94:Ub327,1993/94:Ub328 yrkande 2 och 1993/94:Ub351 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande behörighetskrav för nationella program igymnasieskolanatt avslår motion 1993/94:Ub905 yrkande 33,res. 6 (s)10. beträffande landstingens möjlighet att anordna vissutbildningatt avslår motion 1993/94:Ub311,11. beträffande föreskriften om avgiftsfri utbildning igymnasieskolanatt avslår motion 1992/93:Ub429,12. beträffande avskaffande av vissa regleringar påskolområdetatt avslår motion 1993/94:Ub345.Stockholm den 3 mars 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),() ochChrister ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Bidragssystemet för fristående skolor (mom. 2), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Vid sin behandling" och på s. 7 slutar med"1993/94:Ub905 yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det nya bidragssystemet tillfristående skolor har varit föremål för stark kritik från mångahåll. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att denteknik för resurstilldelningen till fristående skolor somriksdagen införde inkräktar på den kommunalasjälvbestämmanderätten. En i lag garanterad resurstilldelningger, oavsett storleken på denna, inga som helst förutsättningarför en behovsstyrd resursfördelning. Det nuvarande systemetmotverkar ett effektivt och behovsstyrt utnyttjande av skolansresurser. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att regeringenframlägger ett lagförslag för som innebär attkommunerna ges skyldighet att bedöma och tilldela de friståendeskolorna på grundskolenivå resurser efter samma principer somgäller för kommunens egna grundskolor.Riksdagen bör med bifall till motionerna 1993/94:Ub325 i dennadel, 1993/94:Ub341 yrkande 2 och 1993/94:Ub905 yrkande 5 samtmed anledning av motion 1993/94:Ub310 yrkande 5 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört om utformningen avbidragssystemet för fristående skolor.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande bidragssystemet för fristående skoloratt med bifall till motionerna 1993/94:Ub325 i dennadel, 1993/94:Ub341 yrkande 2 och 1993/94:Ub905 yrkande 5 samtmed anledning av motion 1993/94:Ub310 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Nivån på det kommunala bidraget till fristående skolor(mom. 3)Under förutsättning av avslag på reservation 1Lena , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Likartade motionsyrkanden om" och på s. 8 slutarmed "1993/94:Ub356 yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att bidragsnivån äralltför hög. Den utredning (SOU 1992:38) som presenterades efterregeringens proposition i frågan föreslog avkommunernas genomsnittskostnad per elev som en rimlig nivå.Utskottet anser att nivån på det kommunala bidraget bör sänkastill denna nivå. Detta bör med bifall till motion1993/94:Ub356 yrkande 1 och med anledning av motionerna1993/94:Ub310 yrkande 6 och 1993/94:Ub341 yrkande 1 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande nivån på det kommunala bidraget tillfristående skoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub356 yrkande 1och med anledning av motionerna 1993/94:Ub310 yrkande 6 och1993/94:Ub341 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Tillsynen m.m. av fristående skolor (mom. 4), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Likartade yrkanden behandlades" och slutar med "imotion 1993/94:Ub905" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att kommunerna vidsidan av har de bästa förutsättningarna att utövatillsynen över de fristående skolorna. Mot bakgrund av att detär kommunerna som tilldelar skolorna medel för sin verksamhetföreligger också starka skäl för att de fristående skolor somfår bidrag skall ingå i kommunens skolplan. De bör kunnapåverkas av målen i skolplanen, som är ett viktigt instrumentför utveckling och utvärdering av utbildningen inom kommunen.Detta påverkar inte allmänna tillsynsansvar för allskolverksamhet. I skolplanen kan t.ex. anges om en skolamedgivits speciella intagningsregler som påverkar föräldrars ochelevers möjligheter att välja den.Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag,som reglerar såväl som kommunens tillsynsansvar förfristående skolor på grundskolenivå. Detta bör medbifall till motion 1993/94:Ub905 yrkandena 10 och 11 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande tillsynen m.m. av fristående skoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkandena10 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Elevavgifter vid fristående skolor (mom. 5), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Möjligheten för de" och slutar med "nu förevarandemotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att sådana skolor pågrundskolenivå som har offentliga bidrag till sin verksamhetinte skall ha rätt att ta ut elevavgifter för undervisning m.m.Elevavgifter, även låga sådana, riskerar att verka segregerandeoch kan bidra till att valfriheten inskränks. Varje nivå påelevavgifter innebär i praktiken att vissa elever utestängs.Riksdagen bör med bifall till motionerna 1993/94:Ub325 i dennadel och 1993/94:Ub905 yrkande 12 som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet har anfört om elevavgifter vidfristående skolor.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande elevavgifter vid fristående skoloratt med bifall till motionerna 1993/94:Ub325 i dennadel och 1993/94:Ub905 yrkande 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Funktionshindrade elevers rätt att välja fristående skola(mom. 6), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Funktionshindrade elevers rätt" och på s. 10 slutarmed "i motion 1993/94:Ub310" bort ha följande lydelse:Friheten att kunna välja skola inom kommunen måste gälla allaelever, även elever med funktionshinder. Utskottet delaruppfattningen som kommer till uttryck i motionerna att enfristående skola inte skall kunna utestänga elever på grund avhandikapp.Det bör i princip inte råda någon skillnad mellan offentligaoch fristående skolors ansvar i detta avseende. Med ettlikvärdigt och rättvist resurstilldelningssystem bör alla skoloråläggas samma ansvar att vidta erforderliga åtgärder för attunderlätta handikappade elevers skolgång.Vad utskottet anfört om funktionshindrade elevers rätt attvälja fristående skola bör med anledning av motionerna1993/94:Ub310 yrkande 8 och 1993/94:Ub328 yrkande 1 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande funktionshindrade elevers rätt att väljafristående skolaatt med anledning av motionerna 1993/94:Ub310yrkande 8 och 1993/94:Ub328 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Behörighetskrav för nationella program i gymnasieskolan(mom. 9), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Den aktuella bestämmelsen" och slutar med "nuaktuella yrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att alla lärare kontinuerligt skallfölja varje elevs kunskapsutveckling så att eventuella problemuppdagas . Därmed kan också extra åtgärdersättas in tidigt för att alla elever skall kunna nå dekunskapsmål som de, enligt läroplan och kursplaner, skall nå igrundskolan.Utskottet anser liksom motionärerna att huvudregeln måste varaatt elever som börjar ett nationellt program skall ha godkändakunskaper i alla basämnen och att individuella program normaltbör användas för elever som inte har sådana. Gymnasieskolanskall vara öppen för alla ungdomar. Genom bestämmelsen i 5 kap.5 § första stycket skollagen blir lokala intagningsmyndigheterförhindrade att ta in elever, som saknar godkänt betyg i någotav basämnena på ett nationellt program, fastän eleven harintresse och fallenhet för detta. Enligt utskottets uppfattningbör intagningsmyndigheten vara oförhindrad att ta in en elev sombedöms klara av studierna, trots att eleven saknar godkänt i ettav basämnena. Utskottet föreslår att begär en ändringi skollagen på denna punkt. Detta bör med bifall till motion1993/94:Ub905 yrkande 33 ges regeringen till känna.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande behörighetskrav för nationella program igymnasieskolanatt med bifall till motion 1993/94:Ub905 yrkande 33som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Jag ansluter mig till vad i motion 1993/94:Ub310 anförts omatt de fristående skolorna och skolpengen redan har lett tillökad segregation. Vi kan se hur elever i kommunala skolorgår ut och demonstrerar för att få behålla sina skolor,som andra kommunala och fristående skoloröverkompenseras inom en och samma kommun. harkraftigt kritiserat det nuvarande bidragssystemet förfristående skolor med dess statiska regel om bestämdbidragsnivå. Jag menar att medlen till den fristående skolanskall utgå från elevernas behov. Som ett förstahandsyrkandeanser jag att med anledning av yrkande 5 i motionenbör begära att regeringen återkommer med ett förslag till sådanändring i skollagen att regeln om 85-procentsnivå upphävs.Om nu inte bifaller mitt förstahandsyrkande föreslårjag att bidragsnivån på det kommunala bidraget tillfristående skolor sänks till . bör med anledningav yrkande 6 i samma motion begära förslag härom.Jag instämmer i reservation 3 beträffande tillsynen m.m. avfristående skolor, i reservation 4 beträffandeelevavgifter, i reservation 5 beträffandefunktionshindrade elevers rätt att välja fristående skola.Jag anser slutligen att bör bifalla motion1993/94:Ub310 yrkandena 7, 9 och 10 när det gäller de i motionenangivna skyldigheterna att erbjuda skolhälsovård, friskollunch och fria läromedel.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.2, 3 och 7 borde ha hemställt:2. beträffande bidragssystemet för fristående skoloratt med anledning av motionerna 1993/94:Ub310yrkande 5, 1993/94:Ub325 delvis, 1993/94:Ub341 yrkande 2 och1993/94:Ub905 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,3. beträffande nivån på det kommunala bidraget tillfristående skoloratt -- vid avslag på moment 2 enligt dennameningsyttring -- med anledning av motionerna 1993/94:Ub310yrkande 6, 1993/94:Ub341 yrkande 1 och 1993/94:Ub356 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna att bidragsnivån skallvara ,7. beträffande vissa skyldigheter för fristående skoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub310 yrkandena7, 9 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100)