bet · GH01SfU24 · 1994-05-31 00:00:00 — Reformering av det allmänna pensionssystemet I betänkandet behandlas proposition 1993/94:250 Reformering avdet allmänna pensionssystemet. I propositionen föreslåsriktlinjer för ett nytt ålderspensionssystem. Riktlinjernagrundar sig på förslag av den parlamentariskt sammansattaPensionsarbetsgruppen som företrädare för de fyraregeringspartierna och Socialdemokraterna står bakom.Reformen syftar till att skapa ett friståendeålderspensionssystem, som skall vara robust församhällsekonomiska och demografiska förändringar. Det skall gesen försäkringsmässig karaktär, som defördelningspolitiska inslagen tydliggörs. Det syftar även tillatt öka det samhälleliga sparandet och i högre grad än dagenssystem stimulera arbetsutbudet.Pensionsrätten utgör av pensionsgrundande inkomster upptill ett förmånstak. Motsvarande belopp betalas in till systemeti form av en ålderspensionsavgift. Av inbetalda avgifter användshuvuddelen till att finansiera utgående pensioner inom ramen förett fördelningssystem. En summa motsvarande avålderspensionsavgiften avsätts till en individuell premiereserv.Pensionsrätt beräknas även för vissa studier,värnpliktstjänstgöring samt s.k. barnår.Ålderspensionen beräknas på summan av under livet intjänadpensionsrätt, livsinkomstprincipen, delad med ett s.k.delningstal. Delningstalet fastställs med utgångspunkt frånförväntad återstående livslängd förpensioneringen. Utgående pensioner från fördelningssystemetskall pris- och följsamhetsindexeras.Pension från premiereservsystemet skall bestämmas avavkastningen på fonderade medel och utgår enligtförsäkringsmässiga grunder.I propositionen föreslås även riktinjer för ettgarantipensionssystem som skall ge alla pensionärer engrundtrygghet. Garantipensionen utformas som en utfyllnad tillden inkomstrelaterade pensionen, men med en lägstagarantinivå.Det nya systemet skall träda i kraft , ochtillämpas fullt ut för personer födda eller . Desom är födda fram t.o.m. får sin ålderspensionberäknad med ett successivt ökande antal 20-delar enligt det nyasystemets regler och resterande del enligt nuvarande system.Personer födda omfattas även fortsättningsvis avnuvarande system.Utskottet tillstyrker propositionen men föreslår etttillkännagivande om att en spärregel för uttag avinkomstrelaterad pension bör bli föremål förfortsatt beredning. Utskottet gör i några avseenden också vissaförtydliganden.I betänkandet behandlas även en motion från den allmännamotionstiden med begäran om en översyn av UD-makarssocialförsäkringsvillkor. Utskottet anser att det skallankomma på utrikesförvaltningen att se till attvillkoren för makar och samboende till tjänstemän iutrikesförvaltningen, såväl under vistelsen i utlandet som vidåterkomsten till , blir acceptabla, och särskilt skallpensionsvillkoren förbättras. Ett tillkännagivande häromföreslås.Till betänkandet har fogats en reservation (nyd) och enmeningsyttring (v). Regeringen () har i proposition 1993/94:250Reformering av det allmänna pensionssystemet föreslagitriksdagen att godkänna de föreslagna riktlinjerna för ettreformerat ålderspensionssystem (avsnitten 4.1--4.9,5.1--5.4, 5.5.1--5.5.4, 5.6, 5.7, 5.9, 5.10, 6.1--6.4, 7.1, 7.2,8.1--8.5, 9.1, 9.2, 10.1--10.7, 11, 13.1--13.3 och 14). Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:Sf52 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag tillriktlinjer för reformering av det allmänna pensionssystemetgodkänner förslag till inriktning som i motionenförordats,2. att -- om yrkande 1 avslås -- hos regeringenbegär att genomförandegruppen får i uppdrag att utreda omförslaget till delning av pensionsrätt mellan makar är förenligtmed ,3. att -- om yrkande 1 avslås -- som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omgarantipensionen.1993/94:Sf53 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om analys av förslaget ompremiereservsystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande delning av pensionspoäng samtbarnår.1993/94:Sf54 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid delning av pensionsrätt mellanmakar mannens pension minskar med summa motsvarande den somkvinnans eventuellt längre överlevnad kan komma att kostapensionssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utgångspunkten skall vara deladpensionsrätt för alla makar men med möjlighet till utträde,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utträde ur den delade pensionsrättenbör göras av båda makarna gemensamt.1993/94:Sf55 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en frivillig grundpensionfrån ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att grundpensionen kan kombineras med enväncheck,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om pensionsrätt för studier,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att pensionsrätt för barnår maximeras normalfamiljs behov,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om pensionsrätt för förtidspensionärer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att reglerna för pensionsuttag skall görasmer flexibla och marknadsanpassade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ålderspension frånpremiereservsystemet skall kunna medges ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att reglerna för förtidspensionensbeviljande bör anpassas till en frivillig pensionsålder från 55års ålder.1993/94:Sf56 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en omfattande studie över denklassbundna ohälsan i förhållande till pensionssystemetsutformning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en smidig samordning mellanavtalspension och det offentliga pensionssystemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en noggrann utformning avreglerna för övergången från folkpension till garantipension förpensionärer inom det nuvarande pensionssystemet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en analys ur jämställdhetssynpunkt avförslaget till reformering av det allmänna pensionssystemet.1993/94:Sf57 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att avslår proposition 1993/94:250,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om premiereservsystem,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att pensionssystemet skall ha mer avgrundpensionskaraktär,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att både förmåner och avgifter skall gåupp till maximalt 5,5 basbelopp i det nya systemet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det gamla systemet kan fortsätta medmaximalt 7,5 basbelopp men utan avgifter ovanför detta tak,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att egenavgiften till ålderspensionenskall vara avdragsgill,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att premiereservdelen av pensionen skallvara minst dubbelt så stor som regeringen föreslagit,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avdragsrätten för privatapensionsförsäkringar skall vara generösare,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att denna avdragsrätt även skall gälla förmake/makar,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att efter pension endasti form av ålderspension skall kunna förekomma,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information.1993/94:Sf58 av och (fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alternativ till RFV som huvudman förförsäkringsfunktionen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /941993/94:Sf202 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av UD-makars villkor inomsocialförsäkringssystemet.1993/94:Sf218 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett framtida pensionssystem måstegranskas ur ett övergripande jämställdhetsperspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förlängd utredningstid förPensionsarbetsgruppen.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundpension. InledningI proposition 1993/94:250 lägger regeringen fram riktlinjerför ett reformerat ålderspensionssystem. Förslaget grundar sigpå det förslag som regeringspartiernas (m, fp, c och kds) ochSocialdemokraternas representanter i den parlamentarisktsammansatta Pensionsarbetsgruppen lagt fram i betänkandetReformerat pensionssystem (SOU 1994:20). Betänkandet harremissbehandlats och utvärderingen av remissinstansernassynpunkter har skett i samråd med Pensionsarbetsgruppen.Regeringen har härefter föreslagit vissa avvikelser frånarbetsgruppens förslag samt att vissa frågor hänskjuts tillytterligare beredning. Företrädarna för regeringspartierna ochSocialdemokraterna i arbetsgruppen har ställt sig bakominnehållet i propositionen och därmed de revideringar som gjortsi förhållande till betänkandet. För att medverka vid denfortsatta beredningen av reformen och för att vårdaöverenskommelsen avser regeringen att tillkalla engenomförandegrupp med representanter för de partier som stårbakom överenskommelsen. Partiernas företrädare har förklarat sigöverens om att inte ensidigt genomdriva förändringar ipensionsreformens grundläggande beståndsdelar.Finansutskottet, skatteutskottet och lagutskottet har yttratsig över propositionen och motionerna i de delar som berör resp.utskotts beredningsområde. Yttrandena, FiU13y, SkU10y och LU5yfinns som bilagorna 1--3 till betänkandet.Utrikesutskottet har yttrat sig över motion 1993/94:Sf202.Yttrandet, UU6y, finns som bilaga 4 till betänkandet.Utskottet har hållit en offentlig utfrågningom Pensionsarbetsgruppens förslag till nytt pensionssystem.Utfrågningen redovisas i bilaga 5 till betänkandet.Nuvarande pensionssystemFolkpensionsförmåner inom den allmänna försäkringen utgörs avålderspension, förtidspension, efterlevandepension ochhandikappersättning som utgör tillägg till pension. Som särskildfolkpensionsförmån finns även handikappersättning, vårdbidrag,särskilt pensionstillägg, hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg (KBT). Det kommunala bostadstillägget ersättsfr.o.m. med ett statligt bostadstillägg.Från tilläggspensioneringen utges förmåner i form avålderspension, förtidspension och efterlevandepension.Enligt nu gällande bestämmelser har en försäkrad rätt tillålderspension fr.o.m den månad han fyller . Ålderspensionenligt den allmänna försäkringen kan utges frånfolkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension (ATP).Till ålderspension kan också utges särskilda pensionsförmåner,bl.a. KBT, pensionstillskott och särskilt pensionstillägg.Berättigad till folkpension i form av ålderspension är enförsäkrad som är bosatt i . För rätt till hel folkpensionkrävs enligt regler som trätt i kraft den 1 januari 1993antingen att den försäkrade fr.o.m. det år hanfyller t.o.m. det år han fyller varit bosatt iSverige eller att han har med ATP-poäng. Ärnämnda villkor inte uppfyllda reduceras pensionen i motsvarandemån.Hel folkpension i form av ålderspension eller förtidspensionutgör av basbeloppet för ogift pensionär och avbasbeloppet för gift pensionär. Den som har låg eller ingen ATPhar även rätt till pensionstillskott med sådant belopp att dettillsammans med eventuell ATP uppgår till av basbeloppetvid ålderspension och av basbeloppet vidförtidspension. Basbeloppet minskas vid beräkningen av de nämndapensionsförmånerna . Den som vårdarsjukt eller handikappat barn och på grund härav går miste omförvärvsinkomster i vissa fall kan få ett särskiltpensionstillägg med av basbeloppet.ATP beräknas på den genomsnittliga pensionspoängen för de 15bästa inkomståren. Pensionspoängen utgör den pensionsgrundandeinkomsten delad med det vid årets ingång gällande basbeloppet.Såväl inkomst av anställning som inkomst av annat förvärvsarbeteär pensionsgrundande till den del inkomsten överstiger det vidårets ingång gällande basbeloppet. Vid beräkningen bortses fråninkomster som överstiger basbeloppet. Sominkomst anses även sjukpenning, föräldrapenning m.m. För fullATP erfordras att pensionsgrundande inkomst tillgodoräknats förminst . Som år för vilket pensionspoäng tillgodoräknatslikställs s.k. vårdår. Vårdår kan tillgodoräknas förälder somunder större delen av året vårdat barn som inte har fyllt treår. ATP:n utgör av basbeloppet multiplicerat med medeltaletav pensionspoängen för de 15 bästa inkomståren.En försäkrad har också möjlighet att göra förtida resp.uppskjutet uttag av ålderspension. Förtida uttag kan sketidigast fr.o.m. den månad den försäkrade fyller 60 år.Pensionsbeloppet minskas då för pensionentas ut före den månad den försäkrade fyller . Minskningenav pensionsbeloppet blir sedan livsvarig. På motsvarande sättinnebär uppskjutet uttag av ålderspension att pensionsbeloppethöjs för som uttaget skjuts upp efter denmånad den försäkrade fyller . Hänsyn tas dock inte till tidefter ingången av den månad under vilken den försäkrade fyllt 70år. Förtida resp. uppskjutet uttag av pension måste iförekommande fall avse såväl folkpension som tilläggspension.Uttag av ålderspension kan avse hel, tre fjärdelar, halv elleren fjärdedel av hel ålderspension.Ålderspensioneringen inom folkpensioneringen finansieras medskattemedel och en socialavgift som förs direkt tillstatsbudgetens inkomstsida och behandlas som skattemedel. ATPfinansieras genom socialavgifter som tillförs den allmännapensionsfonden (AP-fonden).Arbetsgivaravgifterna enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter utgörs bl.a. av folkpensionsavgift ochtilläggspensionsavgift. Avgiftsuttaget är för förfolkpensionsavgiften och för tilläggspensionsavgiften av avgiftsunderlaget. Underlaget för beräkning avarbetsgivaravgifterna utgörs i princip av summan av vadarbetsgivaren har utgett som lön i pengar ellerskattepliktiga förmåner. För egenföretagare ärfolkpensionsavgiften 6,03 %.Ersättning från bl.a. socialförsäkringarna ärpensionsgrundande men föranleder inte uttag av avgift tillpensionssystemen.För /95 beräknas utgifterna förfolkpensioneringen till . Av utgifternaavser ca en fjärdedel kostnader för förtidspensioneringen ochefterlevandepensionerna.Under år 1993 har utgifterna för tilläggspensioner varit101 , och av AP-fondens ränteinkomster har20 använts för att täcka de utgifter sominte kunnat täckas med arbetsgivaravgifterna. Fondens storlekvid ingången av var 586 426 miljoner kronor.Det nuvarande systemets betalningsförmåga styrs som framgåttav arbetsgivaravgiftens storlek och av summan av utbetaldalöner. Summan av löner är naturligtvis kopplad till ekonominstillväxt. Genom att pensionerna är prisindexerade styrsutbetalningarna av prisutvecklingen men även av intjänadepensionsrättigheter. En annan faktor av betydelse är också dendemografiska utvecklingen. Några spärrar för utbetalningarnasstorlek finns inte i systemet.Enligt beräkningar gjorda av kommer --med dagens regler -- utgifterna för ATP-pensioner tillålderspensionärer att växa med ca eller 75 %uttryckt i fasta priser ochfördubblas fram . Tillväxten ibruttonationalprodukten (BNP) har då antagits uppgå till perår. Utgifterna för folkpension till ålderspension är betydligtmindre expansiva, eftersom denna förmån utgör ett fast beloppoch det dessutom kommer att ske en viss besparing vad gällerpensionstillskotten. De samlade utgifterna förålderspensioneringen kan, vid årlig tillväxt, under denärmaste två decennierna beräknas öka med räknat ifasta priser och därefter med per år.I propositionen framhålls att ålders- och förtidspensionernasandel av samhällsekonomin har ökat kraftigt under de senareåren, och utgifterna för pensioner inkl. bostadsstöd tillpensionärer beräknas uppgå till avförvärvsinkomsterna. Detta har också lett till en obalans irelationen mellan inkomster från de avgifter som är destineradeför pensionsändamål och de totala pensionsutgifterna. Intäkternafrån ATP-avgiften understeg de utbetalda pensionerna med drygt20 miljarder kronor , och om inga åtgärder vidtas kommerenligt propositionen detta gap att successivt vidgas, även viden förhållandevis god tillväxt. AP-fondens avkastning och såsmåningom även dess behållning kommer i växande omfattning attfå tas i anspråk för löpande utbetalningar av ATP-pensioner. NärAP-fonden tömts kommer statsbudgeten att utsättasför en mycket stor belastning om utställda löften omATP-pensioner trots detta skall kunna infrias. Dettaunderstryker enligt propositionen vikten av att en reformeringav pensionssystemet kommer till stånd.Pensionsarbetsgruppens övervägande inför ett nytt systemPensionsarbetsgruppen har redovisat de krav den anser börställas på ett allmänt pensionssystem för att det skall kunnafylla sin funktion. Reglerna i systemet bör vara överskådligaoch förutsebara. Förmånerna måste vara trovärdiga ochpensionssystemet måste uppfattas som rättvist, inte bara vadavser utfallet för olika individer, utan även vad gällersystemets omfördelning mellan generationerna. Ursamhällsekonomisk synpunkt ställs krav på att pensionssystemetpå ett tillfredsställande sätt bidrar till sparandet, stimulerararbetsutbudet och har en långsiktigt tryggad finansiering genomett tillräckligt avgiftsuttag och förmåner som har en följsamhetmot den samhällsekonomiska utvecklingen.Pensionsarbetsgruppens bedömning är att det finns brister idagens system, men gruppen konstaterar att systemet under dentid det varit i kraft fyllt en viktig roll genom att ge allatrygghet på ålderdomen. Före ATP-reformen hadepensionärskollektivet betydligt lägre inkomster än deyrkesaktiva. Därefter ökade inkomststandarden för personer iåldersgruppen 65--med mellan åren 1967--1990,medan motsvarande ökning för hela befolkningen uppgick till ca45 %. De yngre pensionärernas inkomststandard motsvarar i dagca av löntagarnas. Pensionsarbetsgruppens slutsats är attde socialpolitiska motiven bakom ATP-reformen istort sett har uppnåtts, nämligen att förbättra pensionärernasstandard. Förhållandena motiverar enligtPensionsarbetsgruppen knappast ytterligare åtgärder för attallmänt sett höja pensionärernas genomsnittliga standard iförhållande till de yrkesaktiva.Pensionsarbetsgruppen framhåller också att sedan mitten av1970-talet har tillväxtförutsättningarna varit sämre än underden tid när pensionssystemet byggdes upp. Under1950- och 1960-talen uppgick den genomsnittliga BNP-tillväxtentill , men den har efter år1975 varit . Konjunktursvängningarna hartenderat att bli kraftigare, och synen på möjligheterna attstabilisera ekonomin är mer pessimistisk. Därmed ter sig enligtPensionsarbetsgruppen också kraven på att pensionssystemet skallvisa följsamhet gentemot den samhällsekonomiska utvecklingen merpåträngande än då pensionssystemet formades.Riktlinjerna för ett reformerat pensionssystemPropositionenRegeringen begär i propositionen godkännande av riktlinjernaför ett reformerat ålderspensionssystem.I propositionen anges att följande inriktning bör gälla fördet nya pensionssystemet.Pensionssystemet skall göras mer följsamt motsamhällsekonomisk och demografisk utveckling, och sambandet förden enskilde mellan avgift och förmån skall stärkas. Ettoffentligt och obligatoriskt pensionssystem skall utgöra grundenför den enskildes pensionsskydd.Pensionsförmånerna skall baseras på förvärvsinkomsterna underhela livet och inkomsterna väga lika tungt oavsett när detjänats in. Förmånerna skall vara avgiftsbestämda och vid dagensmedellivslängd allmänt sett ligga på ungefär samma nivå som inuvarande system. Taket för pensionsgrundande inkomster skallräknas upp i takt med den allmänna standardökningen. I detallmänna pensionssystemet skall ingå grundskydd för den som haftlåga eller inga förvärvsinkomster.Huvuddelen av pensionssystemet skall vara uppbyggd som ettfördelningssystem med kompletterande inslag av individuellapremiereserver.Ålderspensionen skall särskiljas som en friståendeförsäkringsgren och finansieras i sin helhet med pensionsavgiftsom tas ut på alla inkomster som ger pensionsrätt. Avgiftenfastställs vid reformtillfället på försäkringsmässiga grunderoch ligger därefter fast. Fördelningsmässiga inslag görs tydligaoch finansieras över statsbudgeten som avgift tillålderspensionssystemet.Det reformerade systemet skall i första hand ta sikte på yngregenerationer. De som redan är pensionerade eller har få år kvartill ålderspension skall inte beröras. För mellangenerationensker en stegvis övergång.Beträffande pensionens storlek och intjänande av pensionsrättanges följande.Det reformerade pensionssystemet skall ge en pension som utgörungefär samma andel av inkomsterna som idagens system. I nuvarande pensionssystem kan en person somförvärvsarbetar i normal omfattning räkna med att vidpensioneringen få en kompensationsnivå på mellan och av slutlönen, förutsatt årlig realtillväxt och under vissaförutsättningar i övrigt. Ett riktmärke förPensionsarbetsgruppen har varit att den som förvärvsarbetar i 40år och haft en helt jämn inkomstutveckling som sammanfallit medden genomsnittliga inkomstökningen i ekonomin skall få enpension som uppgår till 55--av inkomsten det sista åretföre pensioneringen om han eller hon går i pension . Med den genomsnittliga livslängd som råder för närvarandeoch med en antagen ekonomisk tillväxt på harPensionsarbetsgruppen bedömt att det härför krävs ettavgiftsuttag på av de årliga pensionsgrundandeinkomsterna. Regeringen delar denna bedömning och föreslår attavgiftsuttag och pensionsrätt i det reformerade pensionssystemetskall uppgå till av den pensionsgrundande inkomsten.Av avgiften skall en procentenhet, som innebär en höjning avavgiftsuttaget, utformas som en egenavgift. Hurålderspensionsavgiften slutligen skall tas ut skall beredasvidare efter samråd med arbetsmarknadens parter. Därvid skalldiskuteras förslag till växling från arbetsgivaravgift av den totala ålderspensionsavgiften skallavsättas till ett premiereservsystem och ge pensionsrätt där.Den nedre åldersgränsen för intjänande av pensionsrätt skallvara . Någon övre åldersgräns skall inte finnas.Pensionsrätt intjänas på grundval av inkomster av anställning,uppdrag och annat förvärvsarbete (aktiv näringsverksamhet)enligt samma principer som . Pensionsrätt tillgodoräknasfrån den första kronan av inkomsten , om den sammanlagdainkomsten uppgår till av basbeloppet ().Endast inkomster upp till pensionssystemets tak ärpensionsgrundande.Pensionsrätt skall i vissa fall även tillgodoräknas förfiktiva inkomster. Så bör ske vid vissa studier, för barnår, vidvärnpliktstjänstgöring m.m.För att pensionsrätt som intjänats på förvärvsinkomstersedermera skall resultera i en ålderspension skall det varatillräckligt att pensionsrätt tillgodoräknats under ett enda år.För pensionsrätt som grundas på värnpliktstjänstgöring ochbarnår ställs däremot ytterligare krav.Systemet görs mer följsamt mot samhällsekonomin bl.a. genomatt intjänade pensionsrättigheter inom fördelningssystemetårligen skrivs upp med ett index som baseras på den procentuellaökningen av de pensionsgrundande inkomsterna, PGI-index. Dennärmare utformningen av PGI-index skall dock övervägas vidare.Dessutom skall taket för pensionsgrundande inkomster, som för år1995 t.o.m. utgör 7,5 basbelopp, för år därefter skrivasupp med samma PGI-index som används för att skriva upp deintjänade pensionsrätterna.