bet · GH01SkU25 · 1994-05-26 00:00:00 — instämde ifinansutskottets avstyrkande. avslog de nämndamotionsförslagen. beslutade med anledning avett förslag från Ny demokrati (motion 1993/94:Sk13 yrkande 3) omett tillkännagivande till regeringen rörande ett system med s.k.nuvärdesavskrivning som ett permanent inslag i skattesystemet.Utskottet anser att bör stå fast vid det tidigaretillkännagivandet angående ett system med nuvärdesavskrivning.Med hänvisning till tidigare ställningstagandeavstyrker utskottet att direktavskrivning införs enligt någon avde modeller som föreslås i motionerna Sk352 yrkande 22 och Sk353yrkande 24.I motionerna från Socialdemokraterna och haräven tagits upp frågor om lagstiftningsarbetet påföretagsskatteområdet.Lars m.fl. (s) har i motion Sk51 hänvisat till vadLagrådet har uttalat vid dess granskning av de i propositionenframlagda förslagen. I det uttalande motionärerna syftar påbetonar Lagrådet vikten av förenklingar på det aktuella området.Vidare anför Lagrådet att det starkt måste ifrågasättas omregelsystemet som helhet efter de senaste reformerna äracceptabelt med hänsyn till det krav på enkelhet vidtillämpningen som måste vara uppfyllt för att systemet skallfungera i praktiken.Enligt motionen bör reagera kraftfullt mot bristernai lagstiftningsarbetet på företagsbeskattningens område. Det ärenligt motionen fråga om lagstiftning som skall ha rättsverkanfrån en passerad tidpunkt -- -- på ett områdedär kraven på stabilitet, långsiktighet och förutsägbarhet ärsärskilt stora. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande tillregeringen i frågan (yrkande 1).Lars m.fl. (v) anser i motion Sk46 att de ändringarsom genomförts i företagsbeskattningen skapat osäkerhet om vadsom skall gälla. I motionens yrkande 1 hemställs att iett tillkännagivande till regeringen skall uttala att det ärotillfredsställande att göra upprepade ändringari företagsbeskattningen.Enligt propositionen påbörjas nu ett arbete med den avLagrådet efterlysta inriktningen mot ett enklare system. Det ärenligt utskottets mening också viktigt att sträva efter attåstadkomma stabilitet i regelsystemet. Som framgått av vadutskottet har anfört tidigare ingår de åtgärder som vidtagits påföretagsskatteområdet under den innevarande valperioden i enlångsiktigt syftande strategi för att skapa tillväxtkraft i densvenska ekonomin genom att bl.a. utmönstra skadligaskatteregler. Den reformering av företagsbeskattningen som ägtrum skall kunna ligga fast under lång tidframöver.I anslutning till behandling avföretagsbeskattningen uppkom en diskussion därbeständigheten av den nya bolagsbeskattningen ifrågasattes.Diskussionen var en följd av olika synsätt i vissa frågor mellanden riksdagsmajoritet som stod bakom beslutet om en fortsattreformering av bolagsbeskattningen och den socialdemokratiskaoppositionen. Detta är beklagligt, inte minst därför att det ioch för sig torde finnas en brett förankrad grundinställning omdet angelägna i att åstadkomma en bra och internationelltkonkurrenskraftig företagsbeskattning som kan skapainvesteringsvilja och därmed nya arbetstillfällen i Sverige.I fråga om tillämpningen av vissa bestämmelser fr.o.m. den 1januari 1994 föreligger det enligt utskottets mening sådanasärskilda skäl som enligt 2 kap. 10 § regeringsformen skallfinnas för att en lagstiftning skall kunna ges retroaktiveffekt. Lagrådet har inte haft någon annan bedömning. Utskottetvill också framhålla att de förslag som regeringen har lagt framsom komplettering till beslutet i väsentliga delaraviserades redan i den proposition som låg till grund förändringarna (prop. 1993/94:50). Regeringen har efter ytterligareutredning senare i den skrivelse som lämnades till den23 (skr. 1993/94:132) presenterat de kommandeändringsförslagen så ingående som möjligt.Utskottet kan mot den angivna bakgrunden inte finna skäl förriksdagen att besluta om ett tillkännagivande till regeringenrörande lagstiftningsarbetet på skatteområdet i enlighet mednågon av motionerna. Utskottet avstyrker därför motionerna Sk46yrkande 1 och Sk51 yrkande 1. I sammanhanget föreslår utskottetatt lägger regeringens skrivelse 1993/94:132 tillhandlingarna i samband med behandlingen av detta ärende.I de nämnda motionerna föreslås också en utvärdering avreglerna för egenföretagare. För detta talar enligt motionSk51 att regeringens lagstiftningsarbete resulterat i en komplexoch svårtillämpad lagstiftning. Regeringen bör enligt yrkande 2i motionen följa och utvärdera effekterna av de nyaskattereglerna för egenföretagare. har tagit uppdenna fråga i den under allmänna motionstiden väckta motionenSk352 yrkande 6 av m.fl. (v). Motionärernaefterlyser en utredning om enklare skatteregler för enskildnäringsverksamhet.Enligt utskottets mening bör tillämpningen av de nya reglernaför fysisk persons näringsverksamhet följas upp noga ochutvärderas. Regeringen har också aviserat en uppföljning iproposition 1993/94:50 (s. 173). I sammanhanget vill utskotteterinra om att det pågår en systematisk översyn avinkomstskatteförfattningarna (dir. 1991:39). Utskottet anserdärför att det inte finns anledning för att göra ettuttalande i frågan. Utskottet avstyrker följaktligen ävenmotionerna Sk51 yrkande 2 och Sk352 yrkande 6.Beskattning av utdelning som lämnas under år 1994I propositionen föreslås att skattefriheten för mottagenutdelning på aktier i svenska aktiebolag begränsas under hela år1994 för fysiska personer och dödsbon. Begränsningsreglernaskall enligt propositionen tas in i en särskild lag ombeskattning av vinstutdelning vid taxering. Endast enför det utdelande företaget normal utdelning skall undantas frånbeskattning hos aktieägaren. Som normal utdelning skall anses120 % av den högsta utdelning som företaget lämnat för något avde närmast föregående fem räkenskapsåren. Möjlighet skall enligtförslaget finnas att lämna utdelning med högre belopp omföretaget redovisade en vinstökning.Alternativa beräkningsregler föreslås för bl.a. utdelning påonoterade aktier. Utdelningsbegränsningarna skall enligtförslaget gälla även för utdelning på andelar i vissa ekonomiskaföreningar. skall enligt förslaget genomdispens kunna medge att utdelning får lämnas skattefritt utövervad som följer av de föreslagna bestämmelserna.Enligt motion Sk51 yrkande 4 av m.fl. (s) harbegränsningsreglerna fått en onödigt generös utformning.Motionärerna anser att utdelningsskattefriheten bör begränsastill högst av den genomsnittliga utdelningen under de femsenaste åren.Syftet med begränsningen i skattefriheten för utdelningarunder är att minska risken för företagsekonomiskt ejmotiverade utdelningar och en omotiverad aktiespekulation motbakgrund av den debatt som förekommit om beständigheten av detnya systemet för enkelbeskattning av utdelningar. mening är det inte möjligt att undvara den spärr motutdelningar som föreslagits i propositionen.Det jämförelsebelopp som skall användas vid beräkning av vadsom är normal utdelning för ett företag skall redan enligtskrivelsen till utgå från av den högsta avutdelningarna . Utskottet anser inteatt en annan lösning bör övervägas. Utskottet tillstyrkerföljaktligen propositionen i denna del och avstyrker motion Sk51yrkande 4.Utskottet har under ärendets beredning uppmärksammats på atten oklarhet i den skrivelse som regeringen lämnade i decemberförra året kan ge upphov till problem för vissa företag.Beträffande möjligheten att beakta en vinstökning under år 1993framgår av skrivelsen inte annat än att vinsten i företagetskall vara den bestämmande faktorn. har framgått att förföretag i koncerner är det koncernens nettovinst som skall liggatill grund för beräkningen.För de allra flesta företag torde det nämnda förhållandet inteföranleda något problem. Emellertid kan det för börsnoteradeföretag, som har offentliggjort sina utdelningsförslag underförsta kvartalet på basis av då kända uppgifter om denaviserade lagstiftningen, uppkomma svårigheter med att ändra ide redan presenterade utdelningsförslagen. Det torde röra sig omett mycket begränsat antal företag. Enligt utskottets mening börden dispensmöjlighet som föreslås i propositionen kunna användasäven i nu nämnda fall.Beskattning av vissa utdelningsinkomsterRegeringens tidigare nämnda skrivelse till (skr.1993/94:132) omfattade även införande av regler om beskattning isamband med vidareutdelning av utdelningar från utländska bolagsom det svenska mottagande företaget lämnar efter utgången av år1993.I propositionen föreslås nu en särskild lag om beskattning avviss vidareutdelning. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1juli 1994 och tillämpas i fråga om vidareutdelning som blivittillgänglig för lyftning för den skattskyldige efterikraftträdandet.Vidareutdelning av utdelning på näringsbetingat innehav skallenligt förslaget inte beskattas om utdelningen härrör frånutländsk juridisk person som är underkastad beskattning som ärjämförlig med svensk bolagsbeskattning. För att underlättatillämpningen föreslås en ändring i 7 § 8 mom. lagen om statliginkomstskatt som innebär att normalbeskattad verksamhet i någotav de länder med vilka ingått avtal för undvikande avdubbelbeskattning skall anses underkastad en med svenskbolagsbeskattning jämförlig beskattning.För att förhindra att lagen blir tillämplig på småbeloppföreslås två spärrar, en på bolagsnivå och en på aktieägarnivå.Om beloppet som vidareutdelas understiger av företagets helautdelning anses skatteplikt inte uppkomma. Skatteplikt uppkommerinte heller om det sammanlagda beloppet av vidareutdelning somen skattskyldig erhållit understiger 500 kr.Vidareutdelning från värdepappersfonder och investmentföretagskall inte beskattas. I stället skall dessa företag påföras enschablonintäkt på värdet av företagets innehav av utländskaaktier och andelar.I motion Sk47 yrkar () att undantaget frånskattefriheten skall begränsas till utländska utdelningar sombolaget uppburit års ingång. De utredningar som måstegöras för att ta fram uppgifter om tidigare års utländskautdelningar och hur dessa använts föranleder enligt motionenadministrativa problem för skattemyndigheter och bolag.Utskottet anser att det finns anledning att modifieraförslaget för att undvika praktiska problem med gamlautdelningar. Systemet blir avsevärt lätthanterligare, framförallt för företag med ett stort antal aktieägare, om reglernabegränsas till utdelningar som tas emot i bolaget 1993. Med anledning av yrkandet i motionen förordarutskottet den ändring i övergångsbestämmelserna till förslagettill lag om beskattning av viss vidareutdelning som framgår avutskottets hemställan rörande lagförslagen i det följande.Ett förtydligande bör också införas i lagförslaget för attunderlätta tillämpningen. I den föreslagna 1 § andra stycketanges att lämnad utdelning i första hand skall anses ha betalatsmed utdelning som företaget erhållit på aktie eller andel iutländsk juridisk person och som inte har beskattats hosföretaget. I lagtexten bör tilläggas att sådan utdelning i sintur i första hand skall anses hänförlig till utdelning som vidvidareutdelning skall beskattas enligt 1--3 §§. Utskottetsförslag till lagtext framgår av utskottets hemställan nedan.Beskattning av delägare i fåmansföretagI propositionen aviseras en generell översyn avfåmansföretagens beskattning. Denna översyn skall omfattanivån på skatteuttaget för reavinster och samtliga detaljreglersom finns i 3 § 12 mom. lagen om statlig inkomstskatt. stoppreglerna skall ses över.I avvaktan på ett resultat av den nämnda översynen föreslås ipropositionen en ändrad utformning av alternativregeln förberäkning av vad som skall betraktas som kapitalavkastning i ettfåmansföretag. Vidare föreslås att det skall införas enmöjlighet att beakta anställdas löner vid beräkning av sparadutdelning i fåmansföretag.Ulf () har i motion Sk52 tagit upp frågor somanknyter till det fortsatta arbetet med skattereglerna förfåmansföretagen. Enligt motionen bör det utredas ytterligare hurkapitalavkastningen lämpligen skall beräknas. Motionären anseratt reavinstbeskattningen av fåmansföretagsaktier skall följasamma regler som för aktier i andra bolag och att etablering avfåmansföretag skall underlättas genom en generös beskattning iövrigt.Utskottet anser att det är angeläget att stärka villkoren förde små och medelstora företagen. Ett led i detta arbete är attförbättra och förenkla de skatteregler som gäller förfåmansföretagen. En fråga som är mycket angelägen att lösa ärhur inkomst vid avyttring av aktier i fåmansföretag skallfördelas mellan inkomstslagen kapital och tjänst. Gällanderegler innebär att av reavinsten tas upp som inkomst avkapital och i tjänst. Ett införande av den s.k. JIK-metodenskulle ha möjliggjort en fördelning i vartderainkomstslaget. Eftersom JIK-metoden inte kan införas enligtplanerna kommer den nämnda kvoteringsregeln att finnas kvarunder än vad som varit avsett. Utskottet utgår i frånatt den utredning som regeringen har aviserat kan arbeta snabbtför att få fram förslag till förbättringar i fråga ominkomstuppdelningen i fåmansföretag. Det är enligt utskottetsmening också angeläget att översynen generellt kan utmynna ibättre villkor för beskattningen av fåmansföretag.Utskottet anser att det intresse av en genomgång avskattereglerna som kommit till uttryck i motionfår anses vara tillgodosett genom den översyn som regeringenredan har aviserat och genom vad utskottet här anfört. Utskottetanser det inte vara nödvändigt med ett tillkännagivande tillregeringen rörande frågor som ingår i utredningsarbetet ochavstyrker därför motion Sk52.Beträffande alternativregeln för beräkning av vad somskall betraktas som kapitalavkastning i ett fåmansföretaginnebär propositionen att denna års taxering skallbaseras på värdet av beskattat eget kapital i bolaget vidutgången av . Den nuvarande kopplingen tillaktiernas förmögenhetsvärde vid utgången av slopas.Beräkningen av det beskattade egna kapitalet skall ske ihuvudsak enligt de principer som har gällt förberäkning av kapitalunderlaget vid avsättning tillskatteutjämningsreserv. De nya bestämmelserna skall enligtpropositionen tas in i en särskild lag om beräkning avkapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag.Mot bakgrund av den ändrade alternativregeln föreslås också enlättnad i reglerna för utdelningar . Den del av detkapitalinkomstbehandlade utrymmet som undantas från skattepliktskall knytas till 1/5 av sparat utrymme och inte till 1/5 av dendel av det sparade utrymmet som faktiskt delas ut. Dennabegränsning skall enligt förslaget kombineras med de särskildabestämmelser som gäller behandlingen av utdelning som lämnasunder år 1994.Utskottet har inte något att erinra mot de nämnda förslagenoch tillstyrker dessa. Utskottet vill emellertid förorda ett parjusteringar i de föreslagna nya bestämmelserna.I den föreslagna 5 § lagen om beräkning av kapitalunderlagetvid beskattning av ägare i fåmansföretag finns bestämmelser omvärderingen av aktier och andelar i svenska dotterföretag. Ensärskild bestämmelse för värdering av andel i handelsbolag finnsi 6 § 7. I förtydligande syfte bör i 5 § anges att värderingenavser aktier och andelar i svenska dotterföretag som inte utgörhandelsbolag. Utskottets förslag till lagtext framgår avhemställan nedan.De nya reglerna föranleder även ändringar i lagen om statliginkomstskatt. De föreslagna övergångsbestämmelserna till dennaändring bör också justeras. Beräkning av kapitalunderlagetenligt den nya alternativregeln kan, som utskottet nämndetidigare, ske första gången vid taxering. För beräkningav sparat utrymme t.o.m. utgången av skall emellertidäldre bestämmelser tillämpas, dvs. i fråga om alternativregelngäller förmögenhetsvärdet. Någon valfrihet i detta hänseendeföreligger inte vilket bör framgå av lagtexten. Punkt 4 i deföreslagna övergångsbestämmelserna bör därför utformas på detsätt som framgår av utskottets hemställan nedan.Som utskottet nämnde föreslås i propositionen enlönesummeregel vid beräkning av detkapitalinkomstbehandlade utrymmet för att det skall vara möjligtatt ta hänsyn till utbetalade löner till andra anställda änaktieägare. Ett krav är enligt förslaget att aktieägaren skallha tagit ut en lön som motsvarar av lönen till denhögst betalde anställde.Enligt motion Sk46 yrkande 2 av m.fl. (v) börförslaget om en lönesummeregel avslås om det inte kanfinansieras inom den samlade företagsbeskattningen, t.ex. genomhöjd bolagsskatt. Också i motion Sk51 yrkande 5 av . (s) yrkas att propositionen skall avslås i denna del. Imotion Sk45 av () yrkas att150-procentsbegränsningen i lönesummeregeln skall tas bort ellerändras.Utskottet ser lönesummeregeln som ett värdefullt komplementtill nuvarande regler om beräkning av kapitalavkastning ifåmansföretag. Den nya regeln kommer sannolikt även att bidratill en ökad efterfrågan på arbetskraft från fåmansföretagenssida. Utskottet tillstyrker att en lönesummeregel införs ochavstyrker därmed motionerna Sk46 yrkande 2 och Sk51 yrkande 5.Med anledning av motion Sk45 vill utskottet framhålla att detbegränsade statsfinansiella utrymmet har föranlett att150-procentsregeln har fått den i propositionen föreslagnautformningen. Det får, som nämnts i propositionen, övervägas iden kommande översynen av beskattningen av fåmansföretag om detär möjligt eller lämpligt att sänka kravet på uttagen lön hosföretagsledaren. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet avdessa överväganden nu avvaktas. Utskottet tillstyrkerföljaktligen även den begränsning i lönesummeregeln som avstatsfinansiella skäl föreslagits i propositionen och avstyrkermotion Sk45.Utskottet vill dock förorda att den föreslagna lagtexten iklargörande syfte ges en något annorlunda utformning än enligtpropositionen. Ett nytt moment 3 § 12 a mom. lagen om statliginkomstskatt skall enligt propositionen innehålla de nyabestämmelserna om beräkning av det kapitalinkomstbehandladeutrymmet med stöd av ett löneunderlag. Löneunderlaget skallberäknas med utgångspunkt i den ersättning som under föregåendeår har betalats ut till arbetstagare i bolaget. Av andra stycket2 i den föreslagna lagtexten framgår att i den ersättningssummasom ligger till grund för beräkningen inte får räknas inersättning som täcks av lönebidrag eller liknande bidrag somutbetalas till arbetsgivaren. Det är inte enbart lönebidragenligt förordningen (1991:333) om lönebidrag som åsyftas meddenna begränsning. Utskottet föreslår att detta kommer tillbättre uttryck om i lagtexten anges att ersättning som täcks avett statligt bidrag för lönekostnader inte får räknas in. Denjusterade lagtexten framgår av utskottets hemställan.Positiv räntefördelning, m.m.Genom beslutet om en fortsatt reformering avföretagsbeskattningen infördes regler om räntefördelning vidbeskattningen av enskilda näringsidkare och fysiska personer somäger andel i handelsbolag. Positiv räntefördelning innebär attavdrag medges vid beräkningen av inkomst av näringsverksamhetför en schablonmässigt beräknad avkastning på eget kapital iverksamheten. Motsvarande belopp tas i stället upp som inkomstav kapital. Syftet med dessa regler är att enskildanäringsidkare skall beskattas för avkastning på kapitalet iverksamheten på ett sätt som är likvärdigt med vad som gällerför ägare av enmansaktiebolag.Utrymmet för kapitalinkomstbehandling av avkastning ienmansaktiebolag beräknas efter en räntesats som motsvararstatslåneräntan med tillägg av . Med hänsyntill det statsfinansiella läget bedömdes det inte som möjligtatt sätta räntesatsen så högt vid räntefördelning. Utrymmet förkapitalinkomstbehandling för egenföretagarna begränsades därförtill en räntesats som motsvarar statslåneräntan plus enprocentenhet.De förslag som har lagts fram om ändrad miljöklassindelningav vissa oljeprodukter skapar enligt propositionen ett utrymmesom till viss del bör användas för att öka neutraliteten i denskattemässiga behandlingen av egenföretagarna i förhållande tillfåmansbolagsägarna. I propositionen föreslås därför atträntesatsen för positiv räntefördelning höjs med tvåprocentenheter års taxering.Enligt propositionen bör den positiva räntefördelningen -- närfördelningsräntan nu höjs -- vara frivillig och ett outnyttjatfördelningsutrymme skall kunna sparas till senare år. För densom har ett stort positivt fördelningsunderlag blir avdraget inäringsverksamhet betydande. Detta kan med i övrigt oförändraderegler enligt propositionen föranleda ett urholkatsocialförsäkringsskydd för egenföretagarna.I motion Sk46 yrkande 3 har m.fl. (v) hemställtatt de i propositionen framlagda förslagen om positivräntefördelning skall avslås om en finansiering inte sker inomden samlade företagsbeskattningen, t.ex. genom höjd bolagsskatt.I den med anledning av propositionen väckta motionen Sk48 harKarin () föreslagit att uttag från skogskonto skall fåingå i underlaget för räntefördelning och även användas föravsättning till expansionsmedel och periodiseringsfond. Ettliknande yrkande finns i den under allmänna motionstiden i årväckta motionen Sk359 av och ().Den sistnämnda motionen innebär att också bl.a. uppburensjukpenning och egenavgifter skall behandlas på motsvarandesätt. Motion Sk359 innehåller även förslag om att räntesatsenför räntefördelningen skall vara statslåneräntan med tillägg och att räntefördelningen skall, som nuföreslagits i propositionen, vara frivillig.Utskottet tillstyrker de ändringar som föreslås ipropositionen. Genom de föreslagna åtgärderna sker ytterligareen viktig förbättring för näringsverksamhet som drivs av fysiskapersoner. Detta innebär att utskottet avstyrker motion Sk46yrkande 3. Till viss del tillgodoses motion Sk359 av de förslagsom finns i propositionen.Beträffande förslagen om skogskonto m.m. i motionerna Sk48 ochSk359 instämmer utskottet i att medel på skogskonto bör beaktasvid räntefördelning och vid avsättning till periodiseringsfondoch beräkning av expansionsmedel. Intresset av neutralitetgentemot enmansaktiebolagen talar för att det kapital som finnsi form av skogskonto kan jämställas med annat kapital. Utskottetanser också att det är angeläget med en bredare översyn av denya reglerna ur neutralitetssynpunkt. Redan vid 1995 årstaxering bör emellertid av nämnda skäl och även avskogspolitiska skäl reglerna justeras så att den inkomst som fårräntefördelas (det justerade resultatet) inte skall minskas medbelopp som tagits ut från skogskonto som insättningarpå sådant konto inte skall medräknas i det justerade resultatet.Motsvarande åtgärd bör vidtas i fråga om beräkning avexpansionsmedel och avsättningar till periodiseringsfond. Medhänsyn till att reglerna för upphovsmannakontot i stort följerskogskontoreglerna bör enligt utskottets uppfattning sammaregler gälla också för upphovsmannakonto. Den åtgärd somutskottet nu föreslagit beräknas inte medföra någonstatsfinansiell belastning.Den närmare utformningen av utskottets lagtext framgår avutskottets hemställan rörande lagförslagen. Utskottet föreslåratt med anledning av motionerna Sk48 och Sk359beslutar om dessa lagändringar samt att det utskottet anfört omdet fortsatta utredningsarbetet ges regeringen till känna.I motioner från den allmänna motionstiden har tagits upp ocksåfrågor som gäller skogskontoreglerna. I motion Sk309 av LarsBjörkman och Hans Nyhage (m) hemställs att skalluttala sig för att uttag från skogskonto skall -- i likhet medinsättningar på sådant konto -- kunna ske fram tilldeklarationstidpunkten. I motion Sk336 vill ochStina () utreda konsekvenserna av friare användning avskogskontomedel, bl.a. genom skattefria uttag. I motion Sk322 avSven-Olof och () finns förslag somgäller införande av skogsskadekonton.Det förslag som utskottet ovan lagt fram rörande skogskontoinnebär en ökad flexibilitet i detta system. Utskottet avstyrkerredan därför förslagen om ytterligare ändringar i systemet.Beträffande yrkandet i motion Sk322 torde det skogsskadekontosom infördes genom lagstiftning 1982 i väsentliga hänseendenvara utformat så som motionärerna avser. Utskottet avstyrker medhänvisning till det anförda motionerna Sk309, Sk322 och Sk336.En översyn av systemet med upphovsmannakonto förordas imotion Kr307 yrkande 61 av m.fl. (s).