bet · GH01UbU17 · 1994-04-21 00:00:00 — Med hänvisning härtill och till vadutskottet anfört om SYO-verksamheten är utskottet inte berettatt föreslå något tillkännagivande med anledning av motionen.Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksamt följerutvecklingen. Yrkandet bör därmed avslås.Självstyrande skolorI motion 1993/94:Ub315 (fp) framförs en rad argument förinrättande av självstyrande skolor, som enligt motionärernainnebär att de verksamma vid en skolenhet skall ha rätt attöverta vissa beslutsbefogenheter. För att kunna genomföra dettakan det enligt motionen krävas ändringar i bl.a. skollagen ochkommunallagen (yrkande 1). Motionärerna vill ha etttillkännagivande om att den utredning som skall se över elev-och föräldrainflytandet även skall ge förslag om hursjälvstyrande skolor skall införas (yrkande 2).Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden medmotsvarande innehåll vid innevarande (bet.1993/94:UbU1 s. 77). Utskottet konstaterade därvid att debegärda lagändringarna inte bara rör skolområdet, utan ocksåinnehåller kommunalrättsliga aspekter i fråga om de folkvaldasrätt att bestämma och möjligheterna att utkräva ansvar ikommunen.Utskottet erinrar om att genom ett tillkännagivandetill regeringen (bet. 1993/94:UbU1 s. 35, rskr. 82) begärt enordentlig belysning av frågan om att stärka elevers ochföräldrars inflytande i skolan. Härvid bör, anförde utskottet,göras en kartläggning av existerande samverkansformer -- därföräldrar och elever har ett institutionaliserat inflytandeöver den enskilda skolan -- och de juridiska begränsningar fördessa som finns i dagens lagstiftning. Utskottet angav attregeringen därefter bör återkomma till med förslag ifrågan. Utskottet har erfarit att det inom regeringskanslietpågår ett arbete med att tillsätta denna utredning.Enligt utskottets mening torde det inom ramen för dettautredningsarbete vara möjligt att beröra även de former av"självstyrelse" som motionärerna syftar på. Med det anfördaavslås motionen.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen iproposition 1993/94:188 om lokal demokrati framlagt förslag omsådana ändringar i kommunallagen (1991:900) attsjälvförvaltningsorgan under kommunalnämnd möjliggörs. Enligtregeringen är det inte aktuellt att till ettsjälvförvaltningsorgan lämna över uppgifter som enligtsärskilda regler skall skötas i viss ordning. Inom skolansområde t.ex. är många uppgifter författningsreglerade ochuttryckligen förbehållna styrelsen för utbildningen ellerrektor. Detta är en så viktig begränsning att den bör framgådirekt av lagstiftningen, menar regeringen. I propositionenföreslås en ändring i skollagen i detta syfte. Regeringenerinrar emellertid om att har begärt attregeringen närmare skall överväga förändringar iskollagstiftningen i syfte att öka elevers och föräldrarsinflytande i skolan.ANT-undervisningI några motioner krävs att ANT-undervisningen (alkohol,narkotika och tobak) i skolorna måste förbättras. I motion1993/94:So215 (v) yrkande 4 framhålls att då de förebyggandeinsatserna skärs ned behövs det statsbidrag till en förbättradANT-undervisning. bör få i uppdrag att effektiviseraskolornas ANT-verksamhet, begärs det i motion 1993/94:So247 (v)yrkande 14. I motion 1993/94:Ub313 (fp) framförs likaså attANT-undervisningen måste avsevärt förbättras i ochpå gymnasiet (yrkande 1). Motionärerna framhåller vikten av attden utökade och förbättrade undervisningen sker i närasamverkan med folkrörelserna, bl.a. (yrkande2). I anslutning till närmandet till EU krävs det kraftfullainsatser avseende ANT-information till grundskole- ochgymnasieelever för att öka medvetandet om ANT-drogernasdestruktiva verkan (yrkande 3).Utskottet erinrar om att ANT-undervisningen och därmedsammanhängande frågor har behandlats vid ett flertal tillfällenav utskottet som därvid hävdat den bestämda uppfattningen attANT-undervisning är angelägen. Utskottet framhöll så sent som ihöstas (bet. 1993/94:UbU1 s. 45) att en saklig och allsidiginformation om måste bedrivas i skolan. Insatser mot ANTbör göras enligt en särskild handlingsplan, och börstödja kommunerna och skolorna med kommentar- ochreferensmaterial. Av fördjupadeanslagsframställning för treårsperioden, Verksamhet ochinriktning (s. 18), framgår också att frågor om är ett avverkets utvecklingsområden som kommer att hanteras inom ramenför elevvårdsfrågor i vid mening. kommer härvid attsamarbeta med andra myndigheter och organisationer som arbetarförebyggande och stödjande med dessa frågor. Utskottet erinrarvidare om att de nya läroplanerna för grund- och gymnasieskolanföreskriver att rektor bär ansvaret för att eleverna fårkunskap om riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andradroger.Utskottet förutsätter att alla berörda inser vikten avANT-undervisning i såväl grund- som gymnasieskolan och attundervisningen utformas i enlighet därmed samt att särskildamedel, om sådana erfordras, ställs till förfogande. Utskottetär inte berett att tillstyrka att vidtar någonsärskild åtgärd i enlighet med vad som anförts i motionerna,varför motionerna 1993/94:So215 yrkande 4, 1993/94:So247yrkande 14 och 1993/94:Ub313 avstyrks.Främlingsfientlighet m.m.I motion 1993/94:Sf616 (v) yrkande 6 krävs attundervisningsinsatserna mot främlingsfientlighet och rasismintensifieras. Motionärerna menar att det fordras enmålmedveten undervisning i grund- och gymnasieskolan ommänskliga rättigheter och internationella åtagandensamt i lärarfortbildningen.Utskottet hänvisar till att motionsyrkanden med motsvarandeinnehåll har behandlats och att de då föranledde ettsärskilt uttalande av i frågan (bet. 1993/94:UbU1 s.31, rskr. Utskottet vill upprepa att utskottet delar oronför ökad främlingsfientlighet och rasism. har enviktig uppgift att stödja skolorna i dessa frågor. Verket har isin fördjupade anslagsframställning 1994/95--1996/97,Verksamhet och inriktning (s. 18), angett att verket för attstödja arbetet mot främlingsfientlighet och rasism kommer attutveckla och planera kortare lokalt anpassadefortbildningsinsatser i samarbete med SIDA och högskolan.Utskottet vill i sammanhanget vidare erinra om att regeringen iårets budgetproposition aviserat tillskapandet av en särskildkommission mot främlingsfientlighet och rasism och attväsentligt utökade medel föreslås ställas till regeringensdisposition för åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism(prop. 1993/94:100 bil. 12 punkt D 11).Utskottet erinrar om att i de nya läroplanerna framhålls attskolan skall främja förståelse för andra människor och attfrämlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap,öppen diskussion och aktiva insatser (Lpo 94 s. 5 och Lpf 94 s.23). Utskottet utgår från att undervisningen utformas ienlighet härmed. Det är enligt utskottets mening naturligt attdet i skolan meddelas kunskaper om mänskliga rättigheter,vilket också uttrycks som ett mål som eleverna skall uppnåenligt den beslutade kursplanen för ämnetsamhällskunskap.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Sf616 yrkande 6.Enligt motion 1993/94:Ub333 (m) måste undervisningen i skolaninbegripa spridande av kunskaper om de brott motmänskligheten som begåtts såväl under nazismen som i de f.d.socialistiska staterna. Undervisningen skall ses som ett led iatt värna om människovärdet och demokratin, hävdar motionären.Under innevarande har utskottet behandlatmotionsledes framlagda förslag som överensstämmer med motionen(bet. 1993/94:UbU1 s. 31 och 1993/94:UbU2 s. 16). Utskottethänvisar till vad som då anförts och erinrar om vad som sagts idet föregående om skolans ansvar att hävda varje människasvärde och att motverka främlingsfientlighet och rasism samtläroplanernas föreskrifter härvidlag. bör därmedavslå motionen.Kursplanerna för samhällskunskap i ochgymnasieskolan skall innehålla momenten totalförsvaret,svensk säkerhetspolitik och internationella fredssträvanden,hävdas det i motion 1993/94:Ub322 (kds). Detta inte minst medhänsyn till den ökande integrationen i Europa.Regeringen har genom beslut fastställt nyakursplaner för . Inom ramen för kursplanen för ämnetsamhällskunskap är ett av undervisningens mål att elevernaskall förstå orsakerna till internationella konflikter samtinnebörd och konsekvenser av fredssträvanden och internationellsamverkan på olika områden. I den delen är motionen i huvudsaktillgodosedd. Kursplanerna för gymnasieskolans kärnämnen, ivilka samhällskunskap ingår, kommer enligt vad utskotteterfarit att fastställas av regeringen senare under våren 1994.Utskottet utgår från att motionens syfte i huvudsak även idenna del kommer att tillgodoses. Med det anförda avstyrksmotionen.JämställdhetI motion 1993/94:A815 (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om ett åtgärdsprogram för likvärdig utbildning förflickor. Motionärerna hävdar att skolans utbildning ochinnehåll bättre tillgodoser pojkar och att flickor missgynnas(yrkande 27). Vidare begärs en översyn av lärar- ochrektorsutbildningarna i syfte att öka utrymmet för kunskap omflickors behov. Ett pedagogiskt ledarskap kräver kunskap omdagens förhållanden och hur man kan motverka att hälften aveleverna missgynnas (yrkande 28). Slutligen menar motionärernaatt kunskaperna måste öka om forskningsresultat om metoder ochpedagogik för flickors inlärning (yrkande 29).Utskottet vill anföra följande med anledning av motionen.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som tagitupp frågor om olika jämställdhetsåtgärder i skolan, senastunder (bet. 1993/94:UbU1 s. 75 f.), varvidutskottet anförde att man lägger stor vikt vid attjämställdhetsåtgärder i olika former vidtas i skolan. Denyligen beslutade läroplanerna lyfter fram att skolan aktivtoch medvetet skall främja kvinnors och mäns lika rätt ochmöjligheter samt pekar på skolans ansvar för att motverkatraditionella könsmönster. För det obligatoriska skolväsendetheter det bl.a. (Lpo s. 6):Skolan skall aktivt och medvetetfrämja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt påvilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och dekrav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att formaderas uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolanhar ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Denskall därför ge utrymme för elever att pröva och utveckla sinförmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet.Beträffande rektors ansvar föreskrivs i den nya läroplanenatt han/hon har ett särskilt ansvar bl.a för attämnesövergripande kunskapsområden integreras i olika ämnen. Ettsådant kunskapsområde är jämställdhet (Lpo 94 s. 17). För defrivilliga skolformerna föreskrivs att skolan aktivt ochmedvetet skall "främja kvinnors och mäns lika rätt ochmöjligheter. Eleverna skall uppmuntras att utveckla sinaintressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt. "(Lpf 94 s. 24) Där föreskrivs också att läraren skall "se tillatt undervisningen till innehåll och uppläggning speglar bådemanligt och kvinnligt perspektiv." (s. 31)Utskottet erinrar om att har regeringens uppdragatt utforma en strategi för utvärdering och utveckling avjämställdheten i skolan. I den fördjupadeanslagsframställningen /95--1996/97 ger Skolverketbl.a. exempel på hur det fortsatta arbetet skall utformas (s.22 f.). Därvid skall verket utveckla och sammanställa sådankunskap som kan ligga till grund för lärares, skolledares m.fl.eget nytänkande och utvecklingsarbete.Regeringen tillkallade en särskildarbetsgrupp om Kvinnligt och manligt i skolan. Gruppen harenligt direktiven i uppdrag att bl.a. samla in ochsystematisera aktuell kunskap och erfarenhet omkönstillhörighetens betydelse för barns och ungdoms utvecklingoch skolgång samt föreslå och initiera åtgärder för att spridadenna kunskap. Arbetsgruppen har presenteraten debattantologi, Visst är vi olika. En slutrapport ärplanerad att avlämnas under våren 1994.Mot bakgrund av vad utskottet redovisat om detjämställdhetsarbete som pågår bör nuinte vidta någon särskild åtgärd med anledning av motion1993/94:A815 yrkandena 27, 28 och 29. Yrkandena bör därföravslås.I motion 1993/94:So492 (v) yrkande 7 anser motionärerna attanorexi och bulimi bland unga kvinnor bör förebyggas genom attSkolverket får i uppdrag att integrera könssociala perspektivpå undervisningen i ämnen som idrott och hälsa, hemkunskap,biologi och bild.Utskottet behandlade ett likartat yrkande (bet.1993/94:UbU1 s. 76). Utskottet, som avstyrkte yrkandet,erinrade då om fortsatta arbete med att utforma enstrategi för utveckling av jämställdheten i skolan. Utskottetvill med anledning av den nu förevarande motionen fästauppmärksamheten på att i sin fördjupadeanslagsframställning för treårsperioden, Verksamhet ochinriktning (s. 18), utifrån resultaten av Bilden av skolanpekar ut vissa speciella utvecklingsområden. lyfterdärvid särskilt fram att vad gäller elevers fysiska ochpsykiska välbefinnande är problem kring anorexi och bulimi ettsådant aktuellt område där samarbete med andra myndigheter ochorganisationer, som arbetar förebyggande och stödjande meddessa frågor, kommer att vidareutvecklas. Utskottet konstaterardärmed att redan uppmärksammat de svåra problemenmed anorexi och bulimi bland unga kvinnor. Vad gällerintegrering av det könssociala perspektivet i undervisningenhänvisar utskottet till det pågående arbetet inom ramen förarbetsgruppen om Kvinnligt och manligt i skolan, som ovanredovisats. Utskottet vill även peka på att läroplanerna läggeransvaret på läraren för att se till att undervisningen tillinnehåll och uppläggning speglar både manligt och kvinnligtperspektiv (Lpf 94 s. 31).Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion /94:So492 yrkande 7.4. Fristående skolorI motion 1993/94:Ub905 (s) hävdas att tydligare krav måsteställas vid godkännandet av fristående skolor förfullgörande av skolplikten. Ett krav för att lämna statliga ochkommunala bidrag till fristående skolor bör vara att deuppfyller lika höga krav på kvalitet, allsidighet, öppenhet ochtolerans som de kommunala. Ingen skola skall kunna utestänganågon elev på grund av handikapp, språk, religion eller annat(yrkande 6). bör få regeringens uppdrag attutvärdera den hittillsvarande verksamheten av fristående skolormot bakgrund av läroplanens krav på allsidighet och tolerans iundervisningen (yrkande 7). Motionärerna anser vidare attkommunens roll vid godkännande av fristående skolor börstärkas. För att kommunerna skall kunna ta sitt övergripandeekonomiska ansvar för skolorna och ansvaret för att alla barnoch unga erbjuds en likvärdig utbildning fordras att kommunenssynpunkter vägs in i beslut om godkännande avfristående skolor (yrkande 9). Slutligen menar motionärerna attdet finns starka skäl -- såväl ekonomiska som pedagogiska --att överväga en nedre gräns för antalet elever för godkännandeav fristående skolor. bör få i uppdrag attpresentera ett förslag härom (yrkande 8). Även i motion1993/94:Ub355 (fp) begärs att får i uppdrag attutarbeta kriterier för minimiantal elever i friskolorna.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Frågan om godkännande av fristående skolor regleras i 9 kap.skollagen (SFS 1985:1100). har uppgiften att pågrundval av ansökningar svara för godkännande av friståendeskolor på grundskolenivå (1 §). Godkännande för vanligskolplikt skall meddelas, om skolans utbildning svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolanäven i övrigt väsentligen svarar mot mål (2 §).Skolverket har i sin fördjupade anslagsframställning för dennärmaste treårsperioden, Verksamhet och inriktning (s. 36),beskrivit de kriterier som, utifrån skollagens regler, tagitsfram och som används inför ett godkännande. Följande kriterierbelyses: upplåtelseform, speciell inriktning, avvikelser frånläroplanen, omfattning, elevunderlag, intagningsprinciper,urvalsgrunder samt lärarnas kompetens. har vidareredovisat en plan för hur arbetet med uppföljning ochutvärdering av godkända fristående skolor skall bedrivas (s.22).Utskottet anser att det regelsystem som rådervid godkännande av fristående skolor jämte Skolverketsuppställda bedömningsunderlag är till fyllest. Utskottet ärinte berett att föreslå några förändringar härvidlag. Riksdagenhar tydligt angett kravet på likvärdig utbildning, ochutskottet utgår från att inom ramen för sintillsynsverksamhet kommer att följa och utvärdera hur dettakrav uppfylls. Med det anförda bör avslå motion1993/94:Ub905 yrkandena 6, 7 och 9.Vad särskilt gäller frågan om en nedre gräns för antal eleverför godkännande av fristående skolor har tidigarebehandlat motioner med motsvarande innehåll (bet. 1992/93:UbU17s. 26 f.). ansåg då inte att det fanns någonanledning att föreskriva ett minsta antal elever förgodkännande av en fristående skola. Utskottet anser inte atterfarenheterna givit vid handen att ett uttalande avriksdagen är påkallat om ett uppdrag till . Utskottetavstyrker således motionerna 1993/94:Ub905 yrkande 8 och1993/94:Ub355.5. Övriga frågorFrågan om flexibel skolstart och skolgångens längd tasupp i ett par motioner. Fördelarna med flexibel skolstart ochflexibilitet i skolgångens längd framförs i motion1993/94:Ub351 (kds) yrkande 5. Skolstarten bör enligtmotionärerna göras ännu mer flexibel än genom intagningvarje termin eller i relation till barnets födelse. Detta gören individanpassad undervisning möjlig, vilket är värdefulltberoende på barnets mognad och med hänsyn till att en elev kanbehöva mer tid än en annan för att inhämta de viktigabaskunskaperna. I motion 1993/94:Ub356 (c) yrkande 2 begärs attden utredning, som regeringen tillsatt med uppgift att belysafrågan om skolstartsålder och skolpliktens längd, bör ta fastapå en integrering av förskola--skola under förstadel samt åldersblandad undervisning.Utskottet konstaterar att tidpunkten för skolstarten,skolpliktens längd och därmed sammanhängande frågor just harvarit föremål för utredning (Utredningen om förlängd skolgångoch sänkt skolpliktsålder, dir. 1993:39). Utredningen, som haravgett en delrapport , har avlämnat sittslutbetänkande Grunden för livslångt lärande. En barnmogenskola (SOU 1994:45). Utskottet anser att frågans fortsattaberedning bör avvaktas. Motionerna bör därför inte föranledanågon särskilda åtgärd. Motionerna avstyrks därmed.Enligt motion 1993/94:Ub365 (nyd) bör det finnassmåbarnsskolor som alternativ och komplement till dagensdaghem och förskolor. Sådana finns i flera andra länder och äruppbyggda och organiserade efter barnens behov av allsidigutveckling och inte utifrån föräldrarnas behov av barntillsyn(yrkande 11). bör enligt motionärerna få i uppdragatt stimulera framväxten av småbarnsskolor (yrkande 12).Utskottet har tidigare behandlat motioner som berörtsambandet mellan förskola och skola, senast (bet. 1993/94:UbU1 s. 28). Utskottet har därvid understrukitvikten av ett nära och förtroendefullt samarbete mellan skolaoch förskola. Inte minst möjligheten för sexåringar att börjaskolan accentuerar behovet av en sådan samverkan.Utskottet erinrar om att ansvaret för en sådan samverkan sommotionärerna förordar nu kommit till uttryck i läroplanen.Skolan skall sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbetemed förskola och skolbarnsomsorgen för att stödja barnensallsidiga utveckling, heter det i läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (s. 14). Den särskilda Utredningenom förlängd skolgång och sänkt skolpliktsålder, som utskottettidigare nämnt, har redovisat olika pedagogiska ochorganisatoriska modeller, som enligt utskottets mening bordekunna vara av intresse i dessa hänseenden.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att någotsärskilt uttalande av är påkallat, varförmotionsyrkandena avstyrks.Vikten av en god skolmiljö, såväl psykisk som fysisk,framhålls i motion 1993/94:Ub351 (kds) yrkande 6. Elevvårdenhar en betydelsefull roll när det gäller att skapa en miljö somger goda inlärningsmöjligheter och utvecklar elevernaemotionellt och socialt. har en mycket viktiguppgift i att följa upp och utvärdera den elevvårdandeverksamheten, hävdas det i motionen.Utskottet har strukit undervikten av att förbättra arbetsmiljön i skolorna, senast vidföregående (bet. 1992/93:UbU8 s. 14). Därvid pekadeutskottet på att det alltjämt finns ett stort behov avupprustning och miljöförbättring i skolorna.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att enligtarbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser har elever påhögstadiet rätt att delta som skyddsombud i arbetet för enbättre skolmiljö (6 kap. 17 och 18 §§). bedriver förnärvarande projekt inom området för elevers psykiska ochfysiska välbefinnande, vilka rymmer såväl frågor som rörskolhälsovården som insatser för att skapa ett gottarbetsklimat med särskild vikt vid att förebygga mobbning.Utskottet utgår från att ansvariga myndigheter, både centraltoch lokalt, inom ramen för sin uppföljande verksamhet nogavakar över det fortsatta arbetet för en god skolmiljö. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1993/94:Ub351 yrkande 6.Kunskaper om insatser mot mobbning av utvecklingsstördaelever är otillräckliga, framhålls det i motion 1993/94:Ub352(v, s, m, fp, c, kds, -). De åtgärdsprogram mot mobbning somfinns har baserats på kunskaper från omfattande studier vidbl.a. svenska grundskolor -- särskolans elever har intemedtagits i dessa studier (yrkande 1). I motionen begärs etttillkännagivande till regeringen att vidta erforderligaåtgärder (yrkande 2).Utskottet finner det angeläget att understryka att mobbningär en helt oacceptabel handling, vare sig den riktas mot enutvecklingsstörd elev eller någon annan. Förekomsten avmobbning av utvecklingsstörda elever måste givetvis motverkas iminst lika hög grad som mobbning av andra elever, och kunskaperhärom är naturligtvis angelägna. Utskottet har under hösten1993 berört frågan om mobbning (bet. 1993/94:UbU1 s. 71) ochdärvid starkt betonat skolans ansvar för att uppmärksamma ochingripa mot alla slags trakasserier. Varje skola bör ha ettåtgärdsprogram mot mobbning. beslutade samma höst omen skärpt lagstiftning som ökar skolpersonalens ansvar för attförhindra mobbning. träder etttillägg till 1 kap. 2 och 9 §§ skollagen i kraft som innebäratt det klart framgår av lagen att den som verkar inom skolanskall "bemöda sig om att hindra varje försök från elever attutsätta andra för kränkande behandling". Utskottet erinrarvidare om att det inom pågår insatser inom områdetför elevers fysiska och psykiska välbefinnande. Särskild viktskall enligt fördjupade anslagsframställning förden kommande treårsperioden, Verksamhet och inriktning (s. 18),läggas vid åtgärder för att förebygga mobbning. Utskottet utgårfrån att de utvecklingsstörda eleverna därvid omfattas av densärskilda uppmärksamhet kommer att ägna dennaförebyggande verksamhet.Med det anförda anser utskottet att något särskilt uttalandeav med anledning av motionen inte är påkallat, varförmotionen avstyrks.I motion 1993/94:Ub308 (fp) anförs att skolorna i störreutsträckning borde samverka med kronofogdemyndigheterna föratt sprida grundläggande ekonomisk information till ungdomar.Utskottet, som avstyrkt motsvarande motionsyrkande för snartett halvår sedan (bet. 1993/94:UbU2 s. 38), vill än en gångframhålla att det inte ankommer på att ange hursamarbete mellan skolan och olika myndigheter bör ske.Riksdagen bör därför avslå motionen.Meritvärderingsförordningen bör återinföras, framhållsdet i motion 1993/94:Ub310 (v) yrkande 15.Utskottet erinrar om att förordningen om meritvärdering vidanställning av lärare, den s.k. meritvärderingsförordningen,upphörde att gälla från . I stället ändradesskollagens regler om villkor för tillsvidareanställning somlärare, så att de harmonierar med förpliktelser enligtEES-avtalet och ett eventuellt EU-medlemskap. I 2 kap. 4 §skollagen regleras nu vilken utbildning m.m. som skall krävasför anställning som lärare i det offentliga skolväsendet utantidsbegränsning. Verket för högskoleservice (VHS) kan efteransökan förklara att viss annan utbildning i huvudsak motsvararsådan som anges i nämnda paragraf.Riksdagen tog således under föregående ställning ifrågan om avskaffandet av meritvärderingsförordningen och omförändringarna i skollagen med anledning härav(bet.