bet · GH01SfU16 · 1994-04-26 00:00:00 — 1993/94SfU16FEMTE HUVUDTITELN Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition1993/94:173 med förslag till bostadstillägg till pensionärerjämte fyra motioner som väckts med anledning av propositionenoch en motion som väckts under den allmänna motionstiden1993/94.I propositionen föreslås att det nuvarande kommunalabostadstillägget (KBT) fr.o.m. ersätts av ettstatligt bostadstillägg.Enligt förslaget skall bostadstillägg lämnas avbostadskostnaden för del del av kostnaden somöverstiger men inte . För pensionärer som bor itvåbäddsrum i särskild boendeform skall bostadstillägg inteutges för kostnad som överstiger . I fråga ommakar skall dock bostadstillägg beräknas på det först angivnasättet.Vid sidan av ett statligt bostadstillägg skall ett särskiltbostadstillägg kunna lämnas om pensionärens inkomst, efteravdrag för bostadskostnaden, understiger en skälig levnadsnivå.Beträffande inkomstprövningen föreslås inga andra ändringar iförhållande till nu gällande regler än att de s.k. fribeloppen,för gift pensionär och för annan pensionär,avskaffas.I propositionen föreslås vidare att bostadstillägg på mindrebelopp än inte skall betalas ut.För att effektivisera hanteringen av bostadstilläggen föreslåsen ökning av möjligheterna till omräkning av dessa utan att denberättigade först underrättas. Detta föreslås kunna ske vidändring av avtalspensioner eller annan pension grundad påkollektivavtal. Detsamma föreslås gälla vid ändrad hyra elleravgift för bostadsrätt under förutsättning att den berättigadegett sitt medgivande härtill.För att mildra effekten av de minskningar som vissapensionärer kommer att drabbas av vid övergången till detföreslagna systemet föreslås att kommunerna framt.o.m. skall kunna lämna kompletterande bostadstillägg.Tillägget skall helt bekostas av kommunen.Utskottet tillstyrker förslaget i dess helhet och avstyrkerbifall till motionerna.Till betänkandet har fogats tre reservationer och enmeningsyttring. I proposition 1993/94:100 har regeringen ()i bilaga 6 under littera B 7 föreslagit att i avvaktanpå en särskild proposition till Bidrag till kommunalabostadsbidrag till folkpension för /95 beräknaett förslagsanslag på 6 700 000 000 kr.I proposition 1993/94:173 om bostadstillägg till pensionärerhar regeringen () föreslagit riksdagen1. att anta de i propositionen framlagda förslagen till lag om bostadstillägg till pensionärer, lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbärfolkpension, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande avlagen om allmän försäkring, lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott, lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m.,2. att till Bostadstillägg till pensionärer för budgetåret1994/95 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 8700 000 000 kronor.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1993/94:1731993/94:Sf31 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utformning av bostadstillägg för boende i särskildaboendeformer.1993/94:Sf32 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till utformningenav regler för det statliga bostadstillägget till folkpensionenligt vad i motionen anförts om det negativa utfallet förlåginkomstpensionärerna,2. att hos regeringen begär ett nytt förslag tillregler för ett statligt bostadsbidrag så att förändringen intedrabbar låginkomstpensionärerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kompensera låginkomstpensionärerna meden höjning av pensionstillskottet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bibehålla bidragsgolvet på imånaden.1993/94:Sf33 av m.fl. (s) vari yrkas1. att , med avslag på regeringens proposition1993/94:173 vad avser bostadstilläggets storlek, beslutar attbostadstillägg lämnas för bostadskostnad mellan 165kr och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunala tilläggsregler,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadstillägg för boende i särskildaboendeformer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omräkning av bostadstillägg vid höjdpension respektive höjd hyra.1993/94:Sf34 av (nyd) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag, såvittnu är i fråga, beslutar att statligt bostadstillägg tillpensionärer skall utges av bostadskostnaden mellan 150kr och ,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna att det statliga bostadstillägget bör gesen sådan utformning att negativa omfördelningseffekterminimeras.Motion väckt under allmänna motionstiden /941993/94:Fi206 av m.fl. (v) vari yrkas8. att beslutar att höja pensionstillskottet från55,av ett helt basbelopp från ,9. att , om yrkande 8 bifalls, beslutar att höjapensionstillskottet från av ett helt basbelopp frånden . InledningKBT utges som en tilläggsförmån till den som är mantalsskriveni en kommun och uppbär folkpension i form av ålderspension,förtidspension, omställningspension eller särskildefterlevandepension. KBT utges dock inte till ålderspension förtid före den månad den försäkrade fyller 65 år.KBT är en inkomstprövad förmån och utges enligt grunder somden enskilda kommunen bestämmer, vilket innebär attbostadstillägget kan variera kommunerna emellan. KBT skall docklägst utges med belopp som svarar mot den del avbostadskostnaden som enligt föreskrifter som regeringen meddelarskall täckas av bostadstillägg för att statsbidrag skall lämnas.Fr.o.m. gäller att kommunerna får statsbidragmed av kostnaderna för KBT mellan en nedre gräns på 150 kroch en övre gräns på . Detta sker under förutsättningatt kommunen täcker av den månatliga boendekostnadensom ersätts av KBT. För boendekostnader utanför detta intervallutges inte statsbidrag och inte heller för KBT som ersätter merän av bostadskostnaden. För att pensionärer inte skalldrabbas av de fr.o.m. sänktaersättningsgraderna gäller, för att få rätt till statsbidrag,att en kommun som enligt sina grunder täcktehögst av den då statsbidragsgrundande bostadskostnaden intefår sänka ersättningsgraden.Inkomstprövningsreglerna, som är fastlagda i lag, innebär attbostadstillägget minskas av den pensionsberättigadesårsinkomst som överstiger för den som är gift och förannan pensionär (fribeloppen). Till den delårsinkomsten överstiger 1,5 basbelopp minskas dockbostadstillägget av inkomsten. Som inkomst räknas intefolkpension eller ATP till den del pensionen föranlett minskningav pensionstillskott, allmänt barnbidrag eller vissa andraersättningar. För en ålderspensionär beaktas inte heller inkomstav anställning eller aktiv näringsverksamhet. Förmögenhetbeaktas däremot vid inkomstprövningen. Avkastningen påförmögenheten beräknas till av det beräknade värdet.Förmögenhetens avkastning skall höjas av det beloppvarmed för den som är gift förmögenheten överstiger 60 000 kroch för annan 75 000 kr.Ett särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) kan utges tillpensionärer som har inkomster, som efter avdrag för skäligbostadskostnad, understiger kommunens socialbidragsnorm ellerdet högre belopp som följer av Socialstyrelsenssocialbidragsnorm. Fr.o.m. utges statsbidragmed av kommunens kostnader för SKBT.Sedan den 1 mars 1993 får kommunerna bestämma skäliga avgifterför särskilda boendeformer för service och omvårdnad enligt 20 §socialtjänstlagen. Statsbidrag kan utges för KBT också tillpersoner i dessa boendeformer under förutsättning attboendekostnaden inte är inkomstrelaterad eller utgör del avavgiften för t.ex. service och vård.I betänkande Bostadsstöd till pensionärer(1992:21) föreslogs att bostadsstödet skulle förstatligasmed ett enhetligt bostadstillägg för pensionärer över helalandet fr.o.m. . I proposition 1992/93:134 omförändringar i de kommunala bostadstilläggen för år 1993anfördes att avsikten är att förstatliga bostadsstödet förstfr.o.m. De fr.o.m. genomfördaförändringarna av KBT (prop. 1993/94:5, bet. 1993/94:SfU3) harskett i syfte att utjämna skillnaderna i bostadsstödet mellankommunerna i landet och därmed utgöra ett steg i riktning motett helt statligt system för bostadsstöd till pensionärer.Nytt system för bostadstilläggRegeringen föreslår i propositionen att det nuvarandekommunala bostadstillägget ersätts med ettstatligt bostadstillägg.I propositionen anförs att eftersom folkpension ochpensionstillskott inte är tillräckliga för att täckalevnadsomkostnader och en normal bostadshyra bör bostadsstödettill pensionärer ses som en del av det allmänna pensionssystemetför vilket staten har ett helhetsansvar. Det är enligtregeringen inte acceptabelt att det allmänna pensionssystemetger olika utfall beroende på var i man bor, och statenbör därför ta över ansvaret för bostadsstödet.De föreslagna reglerna skall enligt propositionen gälla likaför alla pensionärer, vilket bl.a. innebär att handikappadepensionärer inte ges rätt till högre statligt bostadstillägg änandra pensionärer. Regeringen anser att såväl ansvar somkostnader för handikappades boende även fortsättningsvis skallvara en angelägenhet.I propositionen föreslås att den övre gränsen förbostadskostnaden för vilken ersättning utges höjs till 4 000 kroch att ersättningsgraden skall vara . Enligt propositioneninnebär detta att många pensionärer får sänkt bostadstillägg.För att mildra följderna av denna förändring föreslås att dennedre gränsen för ersättning av bostadskostnaden sänks från 150till . Dessa förändrade nivåer innebärenligt vad som uppges i propositionen att pensionärer med högahyror kan få mer i bostadstillägg ,medan pensionärer med medelhöga hyror får sänkt bostadstilläggmed som mest per månad.Regeringen anser att kommunernas avgiftssättning för boendet ifrämst flerbäddsrum inte fungerar tillfredsställande för attavgifterna på ett godtagbart sätt skall kunna utgöra underlagför ett bostadstillägg som i sin helhet bekostas av staten. Ipropositionen framhålls att ett viktigt socialpolitiskt mål äratt de pensionärer som önskar ha ett eget rum skall ha möjlighettill det. Regeringen anser det också angeläget att incitamentetför att bibehålla flerbäddsrum motverkas.Regeringen framhåller i propositionen att bostadstillägg äveni fortsättningen skall kunna lämnas för boende i särskildaboendeformer. I propositionen föreslås dock en begränsninginnebärande att bostadstillägg endast kan utges till boende i eneller tvåbäddsrum i denna boendeform. För pensionär boende itvåbäddsrum föreslås att bostadstillägg inte skall lämnas förbostadskostnad som överstiger . I fråga ommakar skall dock de ovan föreslagna reglerna gälla.I propositionen föreslås vidare att ett särskiltbostadstillägg skall kunna betalas ut utöver det nya statligabostadstillägget. Det särskilda bostadstillägget föreslås utgåtill den pensionär vars inkomst, efter det att en skäligbostadskostnad är betald, understiger en skälig levnadsnivå. Ipropositionen uppges att vad som skall anses utgöra en skäligbostadskostnad respektive en skälig levnadsnivå skall preciserasi en förordning som utfärdas av regeringen. Beloppen för enskälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå bör enligtpropositionen knyta an till de normer som fastställs avSocialstyrelsen.För att effektivisera adminstrationen samt för att minskakostnaderna föreslår regeringen att bostadstillägg skall fåräknas om utan föregående underrättelse till den berättigade näravtalspension eller motsvarande pension som följer avkollektivavtal ändras. Detsamma föreslås kunna gälla vidhyresändringar under förutsättning att pensionären medgett attså får ske.I propositionen föreslås också att de s.k. fribeloppen slopasvid inkomstprövningen, med hänvisning till att dessa mist sittursprungliga syfte att göra det möjligt att ha en sidoinkomstsom inte reducerar bostadstillägget. Enligt propositioneninnebär detta att alla pensionärer som har en inkomstöverstigande folkpension och pensionstillskott samt fribeloppenfår ett minskat bostadstillägg med 22--per månad.Slopandet av fribeloppen innebär enligt propositionen minskadeutgifter med per år.Enligt gällande bestämmelser betalas KBT ut tillpensionsberättigad oavsett beloppets storlek, och det förekommeratt pensionärer får KBT med endast en krona . Sådanautbetalningar sker med utbetalning av pensionen ochinnebär därför praktiskt taget inga extra kostnader föradministration. Enligt propositionen förorsakar dockutbetalningen av små belopp irritation och kan därmed leda tillminskat förtroende för systemets effektivitet. I propositionenföreslås därför att bostadstillägg på mindre belopp än 25 krinte skall betalas ut. Bestämmelserna om bostadstillägg föreslås intagna i ensärskild lag, Lagen om bostadstillägg till pensionärer. Som enföljd av de föreslagna förändringarna föreslås att de nuvarandereglerna om hustrutillägg överförs i huvudsak oförändrade särskild lag. Förslaget innebär också följdändringar i en radandra lagar.I övergångsreglerna föreslår regeringen att kommunerna underåren 1995--1998 skall kunna lämna kompletterande bostadstilläggför att mildra effekten av de minskningar som vissa pensionärerdrabbas av vid övergången till ett enhetligt system. Sådantkompletterande bostadstillägg skall bekostas av kommunen.I motion Sf32 yrkande 1 av m.fl. (v) hemställsatt avslår regeringens förslag till utformning avregler för de statliga bostadstilläggen. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att regeringen skall lägga fram ett nyttförslag till statligt bostadsstöd. Motionärerna framhåller attdet är äldre pensionärer i äldre hus, särskilt kvinnor, somkommer att få ökade kostnader för sitt boende. Motionärerna villatt regeringen gör en översyn av konsekvenserna för olikagrupper av pensionärer och återkommer med ett nytt förslag tillett bidragssystem som inte drabbar låginkomstpensionärer.Motionärerna framhåller vidare att man inom ramen för denföreslagna översynen vill att regeringen motiverar förekomstenav den nedre gränsen på för ersättning av bostadskostnad.Motionärerna menar att en bättre åtgärd är att avskaffa dennanedre gräns och sänka taket för ersättningen med 100kr. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande härom.I samband med behandlingen av proposition 1993/94:5 omkommunala bostadstillägg för , vari bl.a. aviserades enändring av statsbidragsreglerna för , anförde utskottetatt ändringarna i fråga innebar ett ytterligare steg i riktningmot ett enhetligt ersättningssystem och mot ett bostadstilläggsom i större utsträckning fungerar som ett högkostnadsskydd(bet. 1993/94:SfU3). I propositionen föreslås nu att ett heltstatligt ersättningssystem införs och enytterligare utbyggnad av högkostnadsskyddet. Utskottet anser attdet föreliggande förslaget är väl avvägt och finner inteanledning till ytterligare utredning och analys avbostadstilläggets utformning. Utskottet avstyrker bifall tillmotion Sf32 yrkandena 1, 2 och 4.Bostadstilläggets storlekI motion Sf33 av m.fl. (s) framhålls attregeringens förslag i många fall innebär sänkta bostadstilläggför pensionärer med låga pensioner och med bostadskostnader som-- i vissa fall med ganska betydande belopp -- understiger 3 700kr . Pensionärer som har liten ekonomisk marginal harenligt motionärerna svårt att klara sådana sänkningar av dendisponibla inkomsten. Motionärerna anser det som mest angelägetatt den del av bostadskostnaden minskas som pensionären självskall ersätta. I yrkande 1 begär motionärerna ett beslut om attbostadsstödet skall utges efter av kostnaderna inom detbidragsberättigade intervallet. Eftersom en sådan höjning avprocentsatsen medför ökade kostnader för bostadstilläggenföreslår motionärerna att den nedre gränsen för bostadstillägghöjs till /månaden.I motion Sf34 av (nyd) anförs att det saknasanledning att frångå de ersättningsregler som minst hälften avlandets kommuner tillämpar. Regeringens förslag innebärförsämringar för närmare fyra femtedelar av de berördapensionärerna, och motionären kan inte acceptera de orättvisaomfördelningar som förslaget medför. I yrkande 1 begärs attriksdagen avslår regeringens förslag till beräkning avbostadstilläggets storlek och beslutar att det statligabostadstillägget till pensionärer skall utges avbostadskostnaden mellan och . Iyrkande 2 begärs att, om yrkande 1 inte bifalls, det statligabostadstillägget utformas så att negativa omfördelningseffekterminimeras.Det av regeringen föreslagna systemet innebär attbostadstillägg lämnas av bostadskostnaden avden del som överstiger men inte . Systemetinnebär att den som har låg hyra och låg inkomst kan få ettsänkt bostadstillägg. I propositionen betonas att det föreslagnasystemet syftar till att dels fungera som ett högkostnadsskyddoch dels verka kostnadsdämpande. Utskottet ansluter sig tilldenna bedömning och anser att beräkningen av bostadstilläggetsstorlek fått en rimlig och väl avvägd utformning. Ettgenomförande av förslaget i motion Sf33 skulle enligt utskottetsuppfattning inte kompensera de sämst ställda pensionärerna annatän i relativt ringa omfattning. Att såsom föreslås i motion Sf34ersätta bostadskostnaden i intervallet 150--3 500 krskulle innebära att systemets funktion som högkostnadsskyddurholkades, och utskottet ifrågasätter också om förslaget inteinnebär ökade kostnader för bostadstilläggen.Med beaktande av det anförda tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen i denna del och avstyrker bifall till motionernaSf33 yrkande 1 och Sf34 yrkandena 1 och 2.Bostadstillägg för boende i särskilda boendeformerSocialstyrelsen fick i samband med beslutet om avgifter inomäldre- och handikappomsorgen i uppdrag att noga följautvecklingen och utformningen av kommunernas avgiftssystem.Slutrapporten, följer upp och utvärderar 1994:1De nya avgifterna för äldre- och handikappomsorg, grundar sig påen enkätundersökning till 95 kommuner och djupintervjuer. Avrapporten framgår bl.a. att den genomsnittliga hyran förflerbäddsrum på sjukhem är lägre än den för enkelrum på bådeålderdomshem och på sjukhem. Kommunernas hyror för en plats iflerbäddsrum varierar mellan och imånaden. Effekten av hyressättning i kombination med KBT iflerbäddsrum kan bli att kommunens totala hyresintäkt från ettrum med fyra boende kan uppgå till 7 000--,vilket är mer än dubbelt så mycket som intäkten från det dyrasteenbäddsrummet i det material som rapporten bygger på.Magnus () anför i motion Sf31 att dagens regler omKBT ofta ger helt otillräckligt tillskott till en många gångerlåg pension. Med hittillsvarande metoder och styrmedel har maninte, enligt motionären, lyckats höja standarden för de äldresboende på ett acceptabelt och likvärdigt sätt kommunernaemellan. Han begär ett tillkännagivande om att ett grundläggandenormsystem bör införas för att alla skall garanteras tillgångtill en rimlig boendestandard för boende i särskildaboendeformer.I motion Sf33 av m.fl. (s) ifrågasätts om boendei flerbäddsrum i normalfallet skall kunna betraktas som ett egetboende. Motionärerna föreslår att ger regeringen iuppdrag att återkomma med förslag angående vilka krav man börställa på vad som skall betraktas som eget boende ochmöjligheterna att få bostadstillägg i sådana sammanhang.Motionärerna anser det även nödvändigt att se över det samladeavgiftsuttaget för boende i särskilda boendeformer. I yrkande 3begärs ett tillkännagivande härom.Som framgått ovan anser regeringen att kommunernasavgiftssättning för boende i flerbäddsrum inte fungerattillfredsställande för att avgifterna på ett godtagbart sättskall kunna fungera som underlag för ett bostadstillägg som isin helhet bekostas av staten. I propositionen framhålls att denföreslagna konstruktionen i sig inte innehåller kostnadsdämpandemoment. Även om bostadskostnaderna fastställs på ett rimligtsätt riskerar därför ett sådant system att blikostnadsdrivande. Regeringen har enligt vad som framhålls ipropositionen övervägt om normer bör införas för vilkenbostadskostnad i särskilda boendeformer som högst kan ligga tillgrund för beräkning av bostadstillägg. En sådan statligreglering är dock enligt propositionen inte önskvärd och bör ommöjligt undvikas.Enligt utskottets uppfattning är det inte tillfredsställandeatt det mellan kommunerna och inom de särskilda boendeformernafinns så stora variationer som framgår av Socialstyrelsensrapport när det gäller hyressättningen. Särskilt gäller dettavid boende i flerbäddsrum. Propositionens förslag om attbegränsa rätten till bostadstillägg till att avsebostadskostnaden i en- eller tvåbäddsrum löser inte de problemsom påtalats. För att en boendeavgift skall kunna tas ut ochligga till grund för ett bostadstillägg borde det enligtutskottets mening vara fråga om att boendet innebär ett momentav självständigt förfogande över det upplåtna utrymmet på sammasätt som förutsätts i hyreslagstiftningen. Utskottetifrågasätter därför om boende i tvåbäddsrum i andra fall än närdet rör sig om två makar eller andra närstående som själva valtatt dela rum kan betraktas som ett eget boende.Utskottet är väl medvetet om att frågan om en lämplig gräns inämnda hänseende rymmer många aspekter. Av Socialstyrelsensutredning framgår att en generös gränsdragning vad avserflerbäddsrum medför styreffekter som kan gynna kommunernaekonomiskt och för de boende -- beroende på deras ekonomi --vara såväl positiva som negativa. Vidare kan incitamenten föratt skapa fler enbäddsrum minska.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringenytterligare bör, med hänvisning till vad som ovan anförts,överväga vilka krav som bör ställas för att boende i särskildaboendeformer skall anses vara sådant eget boende som börföranleda att en särskild boendeavgift kan tas ut och därmedockså berättiga till bostadstillägg. Till dess dessaöverväganden redovisats till godtar utskottetregeringens förslag om rätt till bostadstillägg förbostadskostnad vid boende i en- eller tvåbäddsrum. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna medanledning av motionerna Sf31 och Sf33 yrkande 3.Omräkning av bostadstilläggI propositionen uppges att ca 400 000 KBT-tagare fårsina pensioner omräknade när pensionsförmånerna ändras. Någotlagstöd för att på motsvarande sätt utan föregåendekommunicering räkna om KBT när privata avtalspensioner ändrasfinns inte. De vanligaste pensionerna av detta slag ärSPP-pension, STP-pension och AGS-ersättning. Ca 150 000KBT-tagare har någon av dessa pensioner. I propositionenframhålls att den nuvarande hanteringen av KBT-omräkningar näravtalspensioner ändras är omständlig och resurskrävande. Det tarockså tid innan alla omräkningar är klara vilket medför att ettför högt KBT betalas ut . Mot bakgrund häravföreslås i propositionen att bostadstillägg får räknas om utanföregående underrättelse när avtalspension eller motsvarandepension som följer av kollektivavtal ändras. På detta sättskapas enligt propositionen förutsättningar för framtidaomräkningar via ADB.I propositionen föreslås vidare som framgått ovan attbostadstillägg skall få räknas om, när det bedöms lämpligt, utanföregående underrättelse till den bidragsberättigade om hyraeller avgift ändras för hyres- eller bostadsrättslägenhet. Enförutsättning härför skall vara att den bidragsberättigadefrivilligt vill delta i en sådan omräkning. För att omräkningenskall kunna vara effektiv fordras maskinell omräkning. Dettakräver att lokala ADB-register upprättas och att lokalasamkörningar av register görs. Sådan omräkning ochregisterhållning kräver ADB-stöd vilket är tillståndspliktigtenligt datalagen. F.n. bereds frågan om ensocialförsäkringsregisterlag inom , och enproposition om detta planeras . I den nuföreliggande propositionen framhålls vidare att en omräkning avdetta slag normalt kommer att leda till högre bostadstillägg.Det är därför av stor betydelse att pensionären inte fråntasansvaret för förändringen av bostadstillägget och att systemetinte uppfattas som tvingande.