bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Dessa kanintebetraktas som en reell förstärkning förrän eventuella konkreta förslagföreligger. Ej heller är posten Minskade ränteutgifter någon reell besparing.En konkret budgetförstärkande åtgärd måste ha sin grund i ett faktiskt beslut.Dessa poster medtas därför inte i jämförelsen. I jämförelsen har ej hellermedtagits de budgetförstärkningar i tidigare beslut som tagits underföregåendemandatperiod utöver saneringsprogrammet -- åtgärder som Socialdemokraternatillstor del avvisat.Summering av den alternativa planen för sanering av de offentliga finansernaFörslaget till saneringsplan för de offentliga finanserna uppgår, enligtmotion Fi2 (c), utöver de redan beslutade 81 miljarderna, till 41,8 miljarderkronor, varav i utgiftsminskningar och 10 miljarderkronor i skattehöjningar.Saneringsplanen skall ses som en helhet och inte någon lista över separataåtgärder för att skapa balans i ekonomi. De föreslagna komponenternaiplanen bygger på att åtgärderna skall ha god fördelningspolitisk effekt. Defårinte försvåra möjligheterna till investeringar inom näringslivet. De skallfrämja en utveckling mot decentralisering, ökad sysselsättning och en hållbartillväxt. De skall bryta automatiken i statens kostnader och varainflationsdämpande.Saneringsplanen, tillsammans med de förordade investeringsstimulanserna ochövriga mer långsiktiga åtgärder, ger förutsättningar för att i slutetav har stabiliserat ekonomin och minst halverat den öppnaarbetslösheten.SammanfattningVad som anförts innebär en anslutning närmast till yrkandena 8, 44 och 55i partimotion Fi2. I viss del överensstämmer utskottets förslag ocksåmed vad som förordas i partimotionerna från (m), (fp) och (kds). Till den delså inte är fallet avstyrker utskottet bifall till dessa motioner.Förslagen i proposition 1994/95:25 om sanering av de offentliga finansernaär, som framgått ovan, i grunden oförenliga med vad utskottet nu anfört,varförutskottet avstyrker propositionen i denna del.dels att moment 62 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:62. beträffande inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningaratt godkänner vad som föreslagits i motion 1994/95:Fi2 yrkandena 8,44 och 55 och avslår regeringens förslag i proposition 1994/95:25 yrkande 2samt motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 2, 1994/95:Fi3 yrkande 17, 1994/95:Fi5yrkandena 3--5 och 1994/95:Fi6 yrkande 3,95. Inriktningen och omfattningen av besparingar och inkomstförstärkningar(mom. 62)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken på inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningar börjar med "Bred enighet råder" och slutar med "Fi6(kds) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Den grund för en ekonomisk uppgång som lagts av den borgerliga regeringentillsammans med utfallet av folkomröstningen om medlemskap i har givitSverige goda chanser till en positiv utveckling. Det förutsätter dock att vinubygger vidare på denna grund. Som redovisats ovan utgör väsentliga delar i ettsådan bygge en politik för att främja företagande och tillkomsten av nya jobb.Endast härigenom kan de offentliga finanserna saneras och kampen motarbetslösheten drivas med full kraft.De positiva tendenser som vi kan skönja får inte tas till intäkt föratt saneringen av statsfinanserna nu kan avbrytas. I stället bör arbetetintensifieras så att kraften i konjunkturuppgången kan tas till vara fullt ut.Det är därför ytterst beklagligt att utskottet tvingas konstatera attregeringens proposition är ett uppenbart hastverk som saknar både ordentligtekonomiskt underlag och genomtänkta förslag. Inte minst gäller detta förslagentill budgetförstärkningar. De konkreta s.k. besparingsförslag som läggs framutgörs till övervägande del av höjda skatter och mer eller mindre opreciseradeaviseringar om kommande utgiftsförändringar. Vad som erfordras är i ställetförslag som leder till verkliga och omedelbara besparingar.Med hänsyn till den inriktning saneringen av statsfinanserna bör ges kan --som utskottet ser det och som framhålls i partimotion Fi3 --allvarliga invändningar resas mot flertalet av de föreslagnaskattehöjningarna.Om höjningarna genomförs kommer de att kraftigt försvåra tillkomsten av nyajobb. Därmed riskerar arbetslösheten att låsas fast på en för hög nivå, vilketi sin tur försvårar budgetsaneringen. Utskottet kan således konstatera attdessa skattehöjningar motverkar sitt syfte. Med avseende på detstatsfinansiella läget är det dock inte möjligt att nu helt avstå från attförstärka budgeten med hjälp av förändringar i beskattningen. En förutsättningär dock att förändringarna ges en inriktning så att de i så liten utsträckningsom möjligt påverkar företagandets villkor och därmed inte heller motverkarökningen i sysselsättningen.Invändningar kan enligt utskottets mening också resas mot vissa av deföreslagna utgiftsminskningarna. Enligt utskottets uppfattning belastar debl.a. barnfamiljerna alltför hårt. Besparingarna bör därför ges en inriktningså att de i minskad utsträckning riktas mot dessa familjer. Det innebär attutskottet inte biträder besparingarna i fråga om flerbarnstillägget och har enmindre besparing för bidragsförskott.Den teknik för den s.k. avindexeringen av pensioner m.m. som regeringenföreslår innebär att besparingen blir större ju högre inflationen är. Dettaförsvagar naturligtvis tilltron till låginflationspolitiken. I enlighet medförslaget i partimotion Fi3 bör därför en teknik väljas därindexeringen begränsas till att svara mot högst prisökning, vilketsammanfaller med inflationsmål. Ingen kompensation ges därmed förprisökningar som överstiger . Regeringen tycks ha uppskattatbesparingsbeloppet i sitt förslag utifrån en antagen prisökning på . Underdessa omständigheter ger den nu förordade alternativa tekniken ungefär sammabesparingsbelopp och betydligt starkare incitament för att bekämpainflationen.Utskottet kan inte heller acceptera den föreslagna minskningen avu-landsbiståndet.Även den föreslagna omläggningen av arbetsmarknadspolitiken bör enligtutskottets mening avvisas. Det är naturligtvis inte rimligt att genomföra enomläggning som innebär att omfattningen av åtgärderna räknat i antal personerblir i stort sett densamma som följer av redan fattade beslut, men till enkostnad som är högre. Inte heller börersättningsnivån inom svuxa höjas till en total kostnad på drygt 300 miljonerkronor. I stället bör nuvarande kostnadseffektiva inriktning bibehållas. Ettundantag utgör dock förslaget om starthjälp (flyttningsstöd) som utskottet kanställa sig bakom.I fråga om investeringar och underhåll av vägar och järnvägar förordarutskottet att det investeringsprogram som löper sträcks ut i tiden, så attutgifterna fram blir lägre. I första handbör det ske genom en senareläggning av vissa väginvesteringar. När det gällerden av regeringen föreslagna anslagsökningen på tillunderhållsåtgärder i vägnätet bör den enligt utskottets mening avvisas.Riksdagen avslog så sent som ett liknande förslag och sedan desshar konjunkturuppgången förstärkts. Förslaget kan således inte motiveras av deav regeringen åberopade skälen.Även förslaget om direktavdrag för byggnader bör enligt utskottets meningavvisas. Det skulle så gott som uteslutande innebära att sådanabyggnadsinvesteringar subventioneras som redan är påbörjade eller som ändåskulle ha kommit till stånd.I fråga om de föreslagna investeringssatsningarna på sammanlagt kan utskottet biträda förslaget i vad gällermiljöinvesteringar(), insatser på kulturområdet (),ombyggnadsåtgärder i skolor m.m. () och äldrebostäder (100miljoner kronor) samt åtgärder för bättre inomhusklimat i bostäder (200miljoner kronor). Enligt utskottets mening kan det dock ifrågasättas omåtgärderna ger den effekt på sysselsättningen som regeringen hävdar -- dettabl.a. med hänsyn till kommunernas ansträngda ekonomiska läge. Däremot ärförslaget om en extra subvention för opreciserade åtgärder avseende bostäderpå15 % enligt utskottets mening så vagt utformat att det inte bör genomföras. Iförhållande till regeringsförslaget innebär detta en besparing på 1,5miljarderkronor.Totalt innebär de nu förordade åtgärderna att statens utgifter överstatsbudgeten minskar med för innevarande budgetårjämförtmed regeringens förslag.Den av utskottet nu förordade minskningen av statens utgifter för budgetåret1994/95 är -- trots att den är betydligt kraftfullare än regeringens förslag--bara ett första steg i den sanering som måste genomföras under de närmastebudgetåren. Inriktningen och utformningen av dessa insatser redovisaskortfattat, främst i tabellform, i det följande.För /96 (på tolvmånadersbasis) bör enligt utskottets meningföljande åtgärder genomföras -- alla belopp är angivna i jämförelse medregeringens förslag.33>Vad beträffar de föreslagna förändringarna av bidragsförskotten kan utskottetacceptera att tiden för återkrav förlängs. Däremot bör inte någon nominelllåsning av utgående belopp ske. Det får dock förutsättas att den översyn somnupågår resulterar i att den uppgivna totala besparingen kan genomföras. I frågaom biståndet bör förslaget om att räkna in förasylkostnader i biståndsbudgeten avvisas. Regeringens förslag att minskautgifterna för invandring m.m. med bör enligt utskottetsmening kunna accepteras om det kan ske genom rationaliserings- ochorganisationsförändringar.Förutom vad som ovan anförts beträffande de i tabellen redovisade förslagenvill utskottet hänvisa till ställningstagandena ovan. Förslaget till höjdskattpå tjänstemännens avtalspensioner bör dock kommenteras särskilt. mening är detta ytterligare ett avsteg från vad som överenskoms iskattereformen. Förslaget drabbar ensidigt de privatanställda tjänstemänneneftersom det främst är de som har sina avtalspensioner fonderade. Dessutomtorde förslaget ytterligare försvåra den stundande avtalsrörelsen.Sammantaget innebär utskottets förslag att budgeten förstärks med 10miljarder kronor i förhållande till regeringens förslag för /96-- detta räknat på tolvmånadersbasis.Avslutningsvis vill utskottet något redovisa utfallet av det nu förordadesaneringsprogrammet för . Redovisningen sker i form av en"budgetmeny".Utöver vad som ovan anförts om innehållet i saneringsprogrammet bör noterasatt under rubriken har tillförts den minskning av räntebidragenmed ca som avses ske . Vad gällerbesparingen inom socialförsäkringarna bör enligt utskottets mening flera av deförslag som framförs i den av publicerade skriften försäkringkunna genomföras. Det gäller t.ex. förslaget att låta förtidspension övergå iförtida uttag av folkpension . I fråga om förslaget om höjdpensionsålder finns en överenskommelse mellan de tidigare regeringspartiernaoch den nuvarande regeringen om att ingendera skall genomföra detta förslagensidigt. Detsamma kan i någon mening sägas gälla beträffandedelpensioneringens avskaffande, eftersom det finns en överenskommelse om attdenna avskaffas i det nya pensionssystemet. Enligt utskottets mening är detemellertid angeläget att nu aktualisera både förslaget om höjd pensionsålderoch ett snabbare avskaffande av delpensionen med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Det får enligt utskottets mening förutsättas attregeringen med hänsyn härtill kan ansluta sig till förslagen.År 1998 innebär de av utskottet förordade insatserna att statens utgifterminskar med nära som skatterna sänks med ca 7miljarder kronor -- detta i jämförelse med regeringens förslag. Budgetenförstärks således med ytterligare utöver regeringensförslag. Inkl. engångseffekter blir förstärkningen inte mindre än ca 25miljarder kronor större än regeringens förslag.Till detta kommer förslagens indirekta effekter i form av att företagandetoch därmed också tillkomsten av nya jobb stimuleras. Det har inte varitmöjligtatt med någon rimlig säkerhet uppskatta storleken av dessa indirekta effekterpå budgeten, men utskottet kan konstatera att varje procentenhets lägrearbetslöshet avlastar statskassan med 8--10 miljarder kronor.I förhållande till regeringsförslaget innebär sålunda de av utskottetförordade åtgärderna en snabbare skuldstabilisering, både vad avser konkretabudgetåtgärder och vad avser möjligheter att stimulera företagande och därmedge nya jobb.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion Fi3 yrkande 17anfört om inriktningen och omfattningen av inkomstförstärkningar ochbesparingar bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attförslagen i motionerna Fi1 (m) yrkande 2, Fi2 (c) yrkandena 8, 44 och 55, Fi6(kds) yrkande 3 får anses i allt väsentlig tillgodosedda. Motionerna avstyrks.Förslaget i motion Fi5 (mp) yrkandena 3--5 avstyrks.dels att moment 62 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:62. beträffande inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningaratt med avslag på proposition 1994/95:25 avsnitt 6 yrkande 2 ochmotionerna 1994/95:Fi1 yrkande 2, 1994/95:Fi2 yrkandena 8, 44 och 55,1994/95:Fi5 yrkandena 3--5 och 1994/95:Fi6 yrkande 3 godkänner vad somförordats i motion 1994/95:Fi3 yrkande 17 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,96. Inriktningen och omfattningen av besparingar och inkomstförstärkningar(mom. 62)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken på inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningar börjar med "Bred enighet råder" och slutar med "Fi6(kds) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Huvudmålet för den ekonomiska politiken måste, som framhålls i Miljöpartietspartimotion Fi5, vara en ekologiskt uthållig ochsocialt ansvarsfull samhällsutveckling. Det innebär att ekonomins innehåll ochinriktning samt dess effekter på livskvalitet och miljö skall stå i centrumförde åtgärder somnu vidtas för att klara upp statens finanser.En grundläggande uppgift för att trygga en utveckling mot ett ekologiskthållbart samhälle är att vända dagens ökning av statsskulden till enminskning.De accelererande ränteutgifterna hotar landets välfärd. måste denofrivilliga arbetslösheten minskas till de nivåer som rådde före den senastelågkonjunkturen. Ett ytterligare mål måste vara att åstadkomma prisstabilitetså att inflationen kan hållas på en relativt lågnivå.En följd av den i det närmaste okontrollerade ökningen av statsskulden är attvår handlingsfrihet är på väg att kraftigt beskäras. Med den nuvarandeutvecklingen är den tidpunkt inte långt borta då våra långivare får ettavgörande inflytande på landets ekonomiska politik. För att trygga våramöjligheter att driva en ekonomisk politik med inriktning på en ekologisktuthållig och socialt ansvarsfull samhällsutveckling måste därför statensfinanser saneras.Mot bakgrund av den nu beskrivna utvecklingen tvingas utskottet konstateraatt regeringens förslag för att minska statens underskott är otillräckliga.Visserligen aviseras i propositionen besparingar på ytterligare 20 miljarderkronor -- besparingar som skall presenteras i budgetpropositionen i januari1995 -- men detta belopp svarar endast mot medlemsavgiften i EU.Som framhålls i partimotion Fi5 måste budgetsaneringeninnehålla såväl besparingar som skattehöjningar. Den avvägning som regeringenföreslår, dvs. i utgiftsbegränsningar och 31,6 miljarderkronor i inkomstförstärkningar, har dock en alltför stark tonvikt på ökadbeskattning. Enligt utskottets mening bör besparingarna vara ungefär likastorasom skattehöjningarna. Vidare måste sammansättningen av skatter ochbesparingarvara sådan att investeringar och produktion, framför allt i framtidsbranscher,tar fart. Utskottet har också ovan redovisat de huvudsakliga delarna i engenomgripande budgetsanering. I det följande lämnas därför en kortsammanfattning och summering av åtgärdernas effekter på statsbudgeten m.m.Regeringens förslag om höjda egenavgifter och övrigaförslag som föranleds därav bör enligt utskottets mening avslås. I stället börkoldioxidskatten höjas. Härigenom kan bl.a. energianvändningen styras främstmot ett ökat nyttjande av biobränslen -- något som i sin tur minskarförsurandeochandra miljöstörande utsläpp som fler arbetstillfällen tillkommer iskogsbruk, industri och transportnäringar.I anslutning härtill bör också kommunerna ges vidgad beskattningsrätt. Ienlighet med förslaget i partimotion Fi5 bör de sålunda kunnabeskatta bensin och andra fossila bränslen, utsläpp av förorenat vatten frånhushåll och företag, produktion av vattenkraft och uttag av vissa råvaror.De förändringar av beskattningen i övrigt som föreslås av regeringen kan ihuvudsak accepteras -- främst med hänsyn till det statsfinansiella läget. Denförordade sänkningen av skatten på sparande i allemansfond bör dock integenomföras. Rätten till kvittning av underskott för enskilda näringsidkare motinkomst av tjänst bör behållas. Inte heller bör beskattningen av företagensskatteutjämningsreserv (surv) ökas.Med hänsyn till statens minst sagt bekymmersamma ekonomiska läge är detenligt utskottets mening inte rimligt med en ny kostnadskrävande reform somvårdnadsbidraget. Bidraget bör därför avskaffas i enlighet med regeringensförslag.Det föreslagna direktavdraget för byggnadsinvesteringar är enligt utskottetsmening inte motiverat i dagens situation. Avdraget kan knappast förväntasstimulera den inhemska konsumtionen. Däremot utgör det en betydande kostnadförskattekollektivet och försvagar därmed statsbudgeten. Av miljöskäl finns detenligt utskottets mening anledning att införa direktavskrivningar förmiljöinvesteringar.De i propositionen föreslagna investeringssatsningarna på miljöområdet ärenligt utskottets mening bra, men otillräckliga. Ytterligare 2 miljarderkronor utöver regeringens förslag bör därför anslås för detta ändamål nästabudgetår. Anslagsökningen bör finansieras genom ökad miljöbeskattning.Samtidigt bör ett investeringsbidrag om till investeringar i tillverkningoch distribution av rena biobränslen för fordonsdrift införas.100>Enligt utskottets mening bör inte den av regeringen föreslagna överföringenav från bistånd till asylkostnader genomföras. Ävenförslaget om en nominell frysning av biståndsanslaget bör avvisas.Den av regeringen föreslagna minskningen av av försvarsanslagen är ett steg irätt riktning. De förordade besparingarna är däremot otillräckliga. I enlighetmed förslaget i partimotion Fi5 bör därför försvarsanslagenminskas med totalt till år 1998.Med hänsyn till den fortfarande mycket höga arbetslösheten är det enligtutskottets mening för tidigt att nu skära ned på ALU-satsningarna. Regeringensförslag i denna del bör därför avvisas. Utskottet är inte heller berett attställa sig bakom förslagen om att trainee-utbildningen skall läggas ned, elleratt stödet till avbytarverksamheten i jordbruket kraftigt skall minskas.De av utskottet med anslutning till förslagen i partimotion Fi5förordade ändringarna i regeringens förslag till sanering av statens finansersammanfattas i vidstående tabell.Kommentar: Kostnaden för punkterna 29 och 23 täcks av minskad kostnad fördirektavdrag för byggnadsinvesteringar. Av totalt iregeringens förslag beräknas 1,7 gå åt till direktavdrag förmiljöinvesteringari vårt förslag.Med A-paketet avses de arbetsmarknadspolitiska förslagen som ingår ipropositionen.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion Fi5 yrkandena3--5 anfört om inriktningen och omfattningen av inkomstförstärkningar ochbesparingar bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attregeringens förslag liksom förslagen i motionerna Fi1 (m) yrkande 2, Fi2 (c)yrkandena 8, 44 och 55, Fi3 (fp) yrkande 17 och Fi6 (kds) yrkande 3 avstyrks.dels att moment 62 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:62. beträffande inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningaratt med avslag på proposition 1994/95:25 avsnitt 6 yrkande 2 ochmotionerna 1994/95:Fi1 yrkande 2, 1994/95:Fi2 yrkandena 8, 44 och 55,1994/95:Fi3 yrkande 17 och 1994/95:Fi6 yrkande 3 godkänner vad som förordats imotion 1994/95:Fi5 yrkandena 3--5 och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,97. Inriktningen och omfattningen av besparingar och inkomstförstärkningar(mom. 62)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken på inriktningen och omfattningen av besparingar ochinkomstförstärkningar börjar med "Bred enighet råder" och slutar med "Fi6(kds) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Sverige har en av västvärldens snabbast växande statsskulder. Räntorna tar ianspråk en allt större andel av statens utgifter. Om inte klarar avattfå stopp på statsskuldens ökningstakt kommer ränteutgifterna att tränga utflera av de angelägna uppgifter som hör hemma i en välfärdsstat. Om vi inte nuunder de närmaste årens konjunkturuppgång förmår vidta de nödvändigaåtgärdernaför att få balans i de offentliga finanserna, riskerar vi att gå in i nästalågkonjunktur utan att ha stabiliserat statsskulden. Detta skulle sannolikttvinga fram brutala nedskärningar i välfärdssystemen eller leda till att ettenormt budgetunderskott överlämnades till våra barn och barnbarn. En sådanutveckling skulle riskera förtroendet för hela det parlamentariska systemet.Sett mot denna bakgrund finns det inget annat alternativ i den ekonomiskapolitiken än att fullfölja den sanering av de offentliga finanserna sominleddes under den tidigare fyrpartiregeringen. Det fortsatta saneringsarbetetbör således utgå från de principer som vägledde de förslag som denna regeringlade fram för . Detta innebär att en kombination av olika åtgärdermåste vidtas. Besparingarna i statens utgifter måste fortsätta och förstärkas.De måste främst ske på transfereringarna till hushållen. Inriktningen bör varaatt bidragssystemen skall förändras så att de uppmuntrar till arbete,ansvarstagande och aktivitet. Rationaliseringar inom stat, kommun ochlandstingbör vara av den omfattningen att konsumtionen i den offentliga sektorn igenomsnitt kan hållas realt oförändrad fram till år 1998.Inkomstförstärkningargenom höjning av vissa skatter kan bli nödvändiga att genomföra. Skattetrycketfår dock inte tillåtas överstiga av BNP . Egenavgifter kan ocksåanvändas för att finansiera offentliga försäkringssystem.I partimotion Fi6 anges vissa principer som bör varavägledande när en plan för budgetförstärkningarna skall fastställas.Finansutskottet instämmer i dessa synpunkter. Det är således nödvändigt attsåväl besparingar som inkomstförstärkningar ges en fördelningspolitiskt riktigprofil. Det ekonomiska utfallet skall vara sådant att skillnader mellanhushåll i olika inkomstlägen inte ökar utan helst minskar. skall densamhällsekonomiska effektiviteten gynnas eller störas så litet som möjligt.Detinnebär att förstärkningarna till övervägande del måste ske med besparingar.Eventuella skattehöjningar måste ske på ett sätt som har så litet skadligaeffekter som möjligt på samhällsekonomin. Fortsatta förändringar itrygghetssystemen bör ske först efter tillsättande av en parlamentariskutredning med uppgift att förutsättningslöst pröva dessa bl.a. medutgångspunktfrån de förslag som presenteras i "En social försäkring -- rapport tillexpertgruppen för studier i offentlig ekonomi" (Ds 1994:81).Finansutskottet har ovan i korthet redogjort för vissa nödvändigautgångspunkter för det fortsatta arbetet med att förstärka den offentligasektorns finanser. Enligt utskottets mening kan inte de förslag som regeringenför fram i den nu aktuella propositionen anses uppfylla dessa krav. Utskottethar genom sina tidigare ställningstaganden ställt sig bakom förslag framfördaiframför allt partimotion.