bet · GI01JoU7 · 1994-12-08 00:00:00 — Enligt utskottets bedömningkan syftet med motionerna Jo7 (v) yrkande 9 och Jo8 (kds)yrkande 16 med det anförda i allt väsentligt anses tillgodosett.Berörda yrkanden påkallar därmed ingen ytterligare riksdagensåtgärd.Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av de i motionerna U9 (s) delvisoch U15 yrkande 14 delvis framförda synpunkterna beträffandeövergångslösningar för jordbrukare som är registrerade sompensionärer. Motionerna avstyrks i berörda delar.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen förordar omdispositionen av anslaget Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . Utskottet avstyrker därmedmotion Jo6 (fp) yrkande 1 i denna del.Omställningsprogrammets utformning vid ett EU-medlemskapProposition 1994/95:75Överenskommelsen mellan angående villkoren förjordbrukssektorn innebär bl.a. att skall delta i dengemensamma jordbrukspolitiken av medlemskapet.EG:s program för för att ta jordbruksmark ur produktion skallalltså tillämpas anslutningsdagen. Enligt propositionen kan ettjordbruksföretag inte delta i det svenskaomställningsprogrammet och EG:s program. Regeringen föreslår attföretag med omställningsmark som önskar få arealbidrag m.m.enligt EG:s program innan det svenska omställningsprogrammetavslutats skall återbetala del av erhållet omställningsbidrag.Varaktigheten i det svenska omställningsprogrammet bör slopasvid ett EU-medlemskap.MotionEnligt motion Jo6 (fp) yrkande 1 i denna del bör riksdagenavslå förslaget.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. Riksdagenbör således godkänna det och avslå motionsyrkandet.Under beredningen av detta avsnitt har fråga väckts omvillkoren för odlare som till efterföljd av 1990 årsjordbrukspolitiska beslut ställt om sin produktion tillsalixodling.Utskottet erinrar om att salixodling innebär en långsiktigomställning av jordbruket. De jordbrukare som övergått tillsalixodling har i allmänhet -- förutom omställningsbidrag --även erhållit anläggningsstöd. För erhållande av arealbidrag ochträdesbidrag enligt EG:s regelsystem gäller i princip attuttagningen från livsmedelsproduktionen får vara högst lika storsom den areal som det odlas stödberättigade grödor på, dvs.högst av den areal man söker arealbidrag för. Under enövergångsperiod medges dock att företag som haft areali det svenska omställningsprogrammet kan ta en större areal urproduktion än den areal som man odlar stödberättigade grödor på,dvs. av den areal man söker stöd för. Den uttagnaarealen får i dessa fall vara högst lika stor som arealen i detsvenska omställningsprogrammet. Ersättningen för den del av denuttagna arealen som överstiger arealen med stödberättigadegrödor utgår av normal trädesersättning. Motsvarandegäller att jordbrukare som endast ansöker om EG:s arealbidragför den areal som ingått i det svenska omställningsprogrammetoch som inte önskar odla arealen med stödberättigade grödor utanha den som uttagen areal erhåller ersättning av dennormala trädesersättningen.Administrativa effekter av ett EU-medlemskapProposition 1994/95:75Enligt regeringens uppfattning är det av central betydelse atthandläggningen av olika bidrag läggs så nära de berörda sommöjligt. Den fysiska kontrollen bör också skötas på regionalnivå. Detta innebär en förskjutning av ansvaret till länsnivå.Samtidigt bör de tekniska systemlösningarna vara enhetliga ochantalet utbetalningstillfällen nedbringas. Möjligheterna föransvariga myndigheter att rapportera till riksredovisningenskall tillgodoses. Dessa krav har tillgodosetts i den modell föransvarsfördelning som beskrivs nedan.Statens jordbruksverk och får ett primäransvarsom utbetalningsmyndigheter. I fall innebärdetta att samtliga utbetalningar till jordbrukare sker genom ettcentralt ADB-system som verket ansvarar för. Vidare ansvararverket för handläggning av ärenden som berör intervention ochexportbidrag. Övriga ärenden handläggs av länsstyrelserna.Kommissionen överför medlen som skall ställas till den svenskastatens förfogande till ett centralt konto i . Medlenskall därefter överföras till de utbetalningsansvarigamyndigheterna. Regeringen kommer senare att bestämma de närmareformerna för detta förfarande.Jordbruksverket ges i uppdrag att stärka myndighetensinternrevision vilken skall bedriva intern revision av EU-stödinom alla berörda myndigheter. Länsstyrelserna ansvarar primärtför den fysiska kontrollen i samband med samtliga ansvarar för den externa revisionen i vilkeningår att granska kvaliteten på berörda myndigheters internakontroll, bl.a. vad gäller intern revision.De utbetalande myndigheterna skall svara för att denåterrapportering till kommissionen som ankommer på dessaenligt utförs.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag omadministrationen av EU-stöden inom jordbruksdepartementetsområde. Utskottet delar regeringens mening att besluten skallfattas så nära medborgarna som möjligt. Det är emellertidangeläget att praxis blir enhetlig i riket, med hänsyn givetvistagen till de förhållanden som kan råda i olika delar av landet.Det får förutsättas att regeringen följer utvecklingen ochvidtar de åtgärder som kan behövas för att åstadkomma en såenhetlig tillämpning som möjligt.LagstiftningsfrågorProposition 1994/95:75Kompletterande lagstiftning till EG:s förordningar inom dengemensamma jordbrukspolitiken och inom den gemensammafiskeripolitikenEtt medlemskap i innebär att EG:s förordningar inom dengemensamma jordbrukspolitiken och inom den gemensammafiskeripolitiken blir direkt tillämpliga i . För att EG:spolitik på området skall kunna verkställas införs särskildabemyndigandelagar som kompletterar förordningarna.Lagarnas tillämpningsområden avgränsas till att gällakomplettering av EG:s förordningar om1. pris- och marknadsreglering,2. miljö- och strukturstöd,3. den gemensamma fiskeripolitiken.Överträdelser av EG:s förordningar eller av föreskrifter sommeddelas med stöd av den föreslagna lagen om EG:s förordningarom den gemensamma fiskeripolitiken skall varastraffsanktionerade.Ändring i lagen om kontroll av husdjur m.m.Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, skallkunna meddela föreskrifter om vad som skall gälla för att djurskall få flyttas till ett hägn där kron- och dovhjortar hålls.Ändringar i lagarna om bekämpningsmedel och miljöavgift påhandelsgödselJordbruket ger upphov till både positiva och negativa effekterpå miljön. Till de negativa hör bl.a. växtnäringsläckage orsakatav handelsgödsel och stallgödsel. Detta läckage bidrar till enövergödning av våra hav, kustvatten och inlandsvatten. Ävenammoniakemissionerna från jordbruket bidrar till dennaövergödning.Kadmium är ett grundämne och bryts inte ned i naturen.Tillförseln av kadmium till har minskat kraftigt desenaste årtiondena men ligger fortfarande väsentligt över vadsom anses vara långsiktigt hållbart. Kadmium sprids tillåkermarken främst med fosforgödselmedel som innehåller kadmiumoch genom nedfall från luften. Jordbruket står för hälften avtillförseln av kadmium till . Detta grundämne kan orsakaallvarliga hälsoproblem.Användningen av bekämpningsmedel kan medföra hälso- ochmiljörisker. En rad åtgärder och program har framgångsriktmedverkat till att den negativa miljöpåverkan från jordbrukethar dämpats. Användningen av handelsgödselkväve är ca200 , fosforanvändningen ca per åroch bekämpningsmedelsanvändningen motsvarar ca 2,2 miljonerdoser eller ca aktiv substans per år.Jordbruksverket redovisade ett uppdrag attutvärdera miljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel(Miljöavgifter 1992:41). I utredningen anges att de åtgärder somgenomförs för att minska växtnäringsförlusterna, liksomomställningen inom jordbruket, leder till att miljömålen vadavser växtnäringsläckage kommer att nås. Den direktastyreffekten av miljöavgiften har dock enligt Jordbruksverketvarit svag. Av dessa skäl förordas att miljöavgifterna på kväveoch fosfor avvecklas.Vad gäller bekämpningsmedel anför att ettinförande av ett riskdifferentierat avgiftssystem bör avvakta.Däremot bör en miljöavgift i form av en enhetlig dosavgiftinföras. föreslår en avgift på per dos.Vad avser själva uppbördssystemet för miljöavgifterna angerJordbruksverket att en EG-anslutning synes medföra attavgiftsuttaget måste grundas på deklaration från användaren ochatt bör vara uppbördsmyndighet.Utredningen har remissbehandlats. Flera remissinstanser angeratt de inte har något att erinra mot att miljöavgiften på kvävetas bort eftersom miljömålen ändå anses kunna uppnås. Dennauppfattning delas emellertid inte av som anseratt avgiften bör vara per kilo kväve. Naturskyddsföreningenanser att kväveavgiften måste höjas kraftigt. Remissinstansernaär i princip överens om ett uppskjutande av införandet avriskdifferentierade miljöavgifter på bekämpningsmedel. Iavvaktan därpå anser flertalet remissinstanser att en dosavgiftbör införas. har inte något att erinra motföreslagen dosavgift på . lantbruksuniversitetanser att avgiften bör vara per dos.Flertalet remissinstanser ställer sig tveksamma tillmöjligheten att behålla miljöavgifterna vid ett EU-medlemskap,bl.a. på grund av risken för konkurrenssnedvridning ochsvårigheterna att kontrollera s.k. privatimport.Riksskatteverket anför i sitt yttrande över utredningen attJordbruksverket bör vara avgiftsmyndighet vid ett eventuelltEU-medlemskap.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö angavs att i sambandmed avskaffandet av prisregleringsavgifterna på handelsgödseloch bekämpningsmedel skulle dessa omvandlas till miljöavgifter.Avskaffandet av prisregleringsavgifterna var ett led i denlivsmedelspolitiska reformen. Prisregleringsavgifternaavskaffades men miljöavgifterna förblevoförändrade.KväveFlera åtgärder har vidtagits för att minska kväveläckaget frånjordbruket. Målet att halvera läckaget mellan åren 1985 och 1995kommer inte att uppnås utan ytterligare åtgärder. Effekterna avvidtagna åtgärder kommer dessutom att visa sig först om någraår. Vidare kommer målet om att minska användningen avhandelsgödselkväve inte att uppnås ominte ytterligare åtgärder vidtas.Miljöavgiften på fosfor i handelsgödsel avskaffades i sambandmed införandet av en avgift på kadmium i handelsgödsel. Attavskaffa miljöavgiften på kväve såsom harföreslagit anser regeringen dock vara en felaktig signal tilljordbruket. Styreffekten av denna avgift har ifrågasatts men denhar ändå ansetts fungera som ett medel för att uppmärksamma ochdärmed begränsa de problem som kan uppstå vidhandelsgödselanvändning. Det finns enligt regeringens meninginte något skäl att i detta fall frångå principen attförorenaren betalar. Följaktligen bör det även i fortsättningentas ut en miljöavgift på kväve i handelsgödsel.Handelsgödselanvändningen har ökat sedan prisregleringsavgiftenpå kväve avskaffades. Detta bör ses som ett tecken på denstyrande effekt som prisregleringsavgiften tillsammans medmiljöavgiften har haft.Regeringen anser därför att det finns skäl att höjamiljöavgiften på kväve. Regeringen föreslår att miljöavgiften påkväve höjs från till per kilo kväve.KadmiumKadmium är ett grundämne som kan förorsaka negativahälsoeffekter. Ämnet kan ansamlas i njurarna och kan även gegenetiska skador. Det finns studier som visar att negativahälsoeffekter förmodligen kan uppstå på lägre nivåer än vad mantidigare har befarat. På grund av de negativa hälsoeffekterkadmium kan ha åtminstone på lång sikt är det viktigt attminimera tillförseln av kadmium till våra åkermarker.Handelsgödsel står för ungefär hälften av tillförseln av kadmiumtill åkermarker. I anges attden genomsnittliga kadmiumhalten i fosforgödselmedel som såldesvia jordbrukskooperationen uppgick till ca 40 gramper ton fosfor.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö angavs att ensärskild utredare skulle tillkallas för att utreda ettavgiftssystem för kadmium i handelsgödsel. Avgiften skullesättas så att den styrde mot en kadmiumhalt som var mindre än kadmium per ton fosfor. Det har därefter beslutats om ettgränsvärde för hur mycket kadmium som får finnas ihandelsgödsel. Gränsvärdet har bestämts till kadmiumper ton fosfor och gäller . Dettagränsvärde fungerar framför allt som ett medel för att eliminerariskerna för att blir ett dumpningsland för gödselmedelmed höga kadmiumhalter. infördes enmiljöavgift på kadmium i handelsgödsel. Denna avgift uppgår till30 kr per gram kadmium till den del kadmiuminnehållet överstiger50 gram per ton fosfor. Syftet med avgiften var att geincitament till rening av fosforgödselmedel från kadmium.Jordbruksverket lämnade en första redovisningför erfarenheterna av miljöavgiften på kadmium. Verket anger attinga miljöavgifter på kadmium har influtit under det förstahalvår som avgiften funnits. Eventuellt kan det ha influtitmiljöavgifter hos . Det finns emellertid intemöjlighet att utläsa av uppgifter vilkamiljöavgifter som hänför sig till kadmium eftersom kadmium- ochkväveavgifter har bokförts tillsammans. haryttrat sig över redovisningen och därvid angett att detnuvarande avgiftssystemet tills vidare bör behållas. Omavgiftssystemet skall ändras för att ge starkare incitament tillatt rena fosforgödselmedel anser att detta börske genom att gränsen för när avgift tas ut flyttas neråt ellerännu hellre tas bort. En avgiftshöjning med bibehållen gränsanser vara meningslös.Regeringen anser att det är mycket viktigt att tillämpaprincipen om att förorenaren skall betala. I fråga om kadmium ihandelsgödsel finns ett direkt samband mellan mängden kadmium ihandelsgödsel och den ackumulering som sker i åkermarken.Regeringen föreslår därför att gränsen för uttag av miljöavgiftpå kadmium i handelsgödsel sätts så att avgiften betalas från kadmium per ton fosfor. Avgiftens storlek föreslåsoförändrad med per gram kadmium i gödselmedlet.Anledningen till att avgiften inte bör tas ut från en ännu lägrekadmiumhalt är mättekniska problem. Med denna avgiftsändringblir incitamenten till rening och till en utveckling av teknikerför att rena fosforgödselmedel starkare.BekämpningsmedelDe har ett stort arbete genomförts för attminska användningen av och riskerna med bekämpningsmedel iSverige. Substitutionsprincipen har fungerat väl inombekämpningsmedelsområdet. Det är nu angeläget att användningenav och riskerna med bekämpningsmedel ytterligare minskas och attprincipen om att förorenaren betalar befästs ytterligare.Det har i ett flertal sammanhang framförts att miljöavgiftenpå bekämpningsmedel bör ändras från att tas ut per kilo aktivsubstans till att tas ut per dos. Dosens storlek fastställs medhänsyn till hur mycket av preparatet som normalt används perhektar. I utredning om miljöavgifter (1992:41)har inga remissinstanser haft något att erinra mot dennaändring. Regeringen delar ochremissinstansernas synpunkter. En ändring är emellertid frånlagteknisk synpunkt inte helt okomplicerad. Ett förslag till hurövergången från det nuvarande systemet till en dosavgift kanutformas lagtekniskt bör därför skyndsamt tas fram. Avgiftenskall när dessa lagtekniska frågor är lösta motsvara perdos. I avvaktan på detta förslag bör nuvarande avgift höjas till20 kr per kilo aktiv substans. bör en ändring göras såatt avgiften erläggs på alla kvantiteter. Den nuvarandebestämmelsen, som begränsar redovisningsskyldigheten föravgiftsskyldiga vars tillverkning eller import är av mindreomfattning, bör därför tas bort.Möjligheterna att införa riskdifferentierade dosavgifter måsteytterligare prövas.De föreslagna avgiftshöjningarna kommer att påverkaträdgårdsnäringen i större utsträckning än jordbruksnäringen,detta på grund av att jordbruket har betalatprisregleringsavgifter på kväve, fosfor och kalium ihandelsgödsel samt på bekämpningsmedel. Dessa avgifter har ävenbetalats av trädgårdsnäringen men har kollektivt återförts tilldenna näring. Därför bör det närmare utredas hur en höjning avmiljöavgiften på bekämpningsmedel som används inomträdgårdsnäringen påverkar denna näring. Regeringen har föravsikt att återkomma i denna fråga.UppbördssystemVid ett medlemskap i måste nuvarande uppbördssystem förmiljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel förändras.Systemet får inte baseras på gränskontroller, och detta innebäratt avgiftsuttaget förmodligen måste baseras på deklarationerfrån tillverkare och importörer. Det förhållandet att enskildaeller grupper av lantbrukare importerar handelsgödsel ellerbekämpningsmedel utan att deklarera importen är ett tilltagandeproblem. Problemet kan befaras öka ytterligare vid etteventuellt EU-medlemskap som innebär att nuvarandegränskontroller inte kan behållas. Det är viktigt att skapa ettavgiftssystem med registreringsplikt som omfattar allatillverkare och importörer och som har tillräckligasanktionsmöjligheter. Ett system med stickprovskontroller börutformas. Regeringen kommer att tillsätta en särskildutredare för att skyndsamt utarbeta ett förslag till nyttuppbördssystem.Regeringen föreslår vidare att de föreslagnaavgiftshöjningarna skall gälla redan från den 2 november 1994.Anledningen till det omedelbara ikraftträdandet är att förhindras.k. spekulationsuppköp i försäljningsledet av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. De ytterligare inkomster som avgifternainnebär skall till fullo tillfalla statsbudgeten.MotionernaEnligt motion Jo6 (fp) bör den föreslagna ändringen i lagen omgödselmedel träda i kraft först , nämligen den 2november 1995 (yrkande 2). Samma datum bör enligt motionen gällaför ikraftträdandet av ändringen av lagen om avgift påbekämpningsmedel (yrkande 3). Enligt motion Jo7 (v) bör detklart anges att miljöavgifterna skall gå tillbaka till näringeni form av stöd till miljöförbättrande åtgärder och attmiljöavgifter endast kan förändras i miljövänligriktning, dvs. höjas (yrkande 5). Enligt motion Jo8 (kds) börmiljöavgifterna läggas på en sådan nivå att jordbruket efter enstegvis infasning fullt ut betalar den nationella delen avmiljöprogrammen för ekonomisk bärkraft och resurshushållning(yrkande 10). Tillräckliga resurser bör avsättas tillutbildning, information och demonstrationsprojekt (yrkande 11),och en övergång bör genomföras till en hektardosbaserad miljö-och hälsobelastningsavgift på bekämpningsmedel i stället fördagens kvantitetsbaserade avgift (yrkande 12).Enligt motion Jo9 (m) innebär propositionen att svenskajordbruksföretag och svensk livsmedelsindustri belastas medväsentligt högre skatter än vad som kommer att gälla förkonkurrerande verksamheter i våra nära grannländer. Genom denföreslagna tidpunkten för skattehöjningarna störs planeringen ijordbruksföretagen och bryts gödselåret på ett olämpligt sätt.Även när det gäller regeringens miljöargumentering finns detbrister. Skattehöjningarna på handelsgödsel får inte någonpositiv effekt på kväveläckaget, anser motionärerna. De yrkaratt skatteskärpningen vad gäller insatsvarorna begränsas tillden höjning om som föreslogs i proposition1994/95:19 (yrkande 3). Vidare bör inte skatteskärpningengenomföras att det störjordbruksföretagens planeringsprocess (yrkande 4). Slutligen börregeringen återkomma till med ett förslag tillhur inkomsterna från den överskjutande delen avskattehöjningarna på insatsvaror utöver den i proposition1994/95:19 föreslagna höjningen kan användas tillmiljöinvesteringar i exempelvis våtmarker i områden medbetydande jordbruksverksamhet (yrkande 5).Enligt motion Jo10 (mp) bör de miljöavgifter som tas utdelfinansiera den nationella medfinansieringen av LFA-stöden ochmiljöstöden. Motionärerna föreslår att beslutar attfastställa miljöavgiften för kväve i gödselmedel till 5,60kr per kilogram om andelen kväve i medlet är (yrkande7), att miljöavgiften på kadmium i gödselmedel fastställs till50 kr per gram till den del kadmiuminnehållet överstiger 5 gramper ton fosfor (yrkande 8) och att , om den avregeringen föreslagna nivån på vinner bifall, uttalar atteffekten av miljöavgiften på kadmium utvärderas föreventuell justering (yrkande 9). I motionen yrkas vidare attriksdagen beslutar fastställa miljöavgiften på bekämpningsmedeltill per kilogram (yrkande 10) samt att som sinmening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts ommiljöavgifter på bekämpningsmedel (yrkande 11). Motionärernaanser att en del av inkomsterna från miljöavgifterna,förslagsvis , skall anslås till utbildningoch forskning för att underlätta övergång till ekologisktlantbruk (yrkande 12). Slutligen yrkas på ett tillkännagivandeom ekonomisk hjälp för registrering av biologiskabekämpningsmedel inom trädgårdsnäringen. Regeringen bör enligtmotionen se över möjligheten att delfinansiera registreringenmed intäkter från avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel(yrkande 13). Även i motion Jo11 (c) yrkas att influtna medelfrån miljöavgifterna enligt proposition 1994/95:19 används fördelfinansiering av de förslag som finns i proposition1994/95:19. Den del av miljöavgifterna som berörträdgårdsodlingen bör användas inom detta område för FoU-ändamåloch för att finansiera Kemikalieinspektionens kostnader förregistrering av biologiska bekämpningsmedel (yrkande 5).I motion U8 (mp) med anledning av proposition 1994/95:19 yrkasatt miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel införs(yrkande 4).Utskottets övervägandenKompletterande lagstiftning till EG:s förordningar inom dengemensamma jordbrukspolitiken och inom den gemensammafiskeripolitiken. Ändring i lagen om kontroll av husdjur m.m.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag omkompletterande lagstiftning till EG:s förordningar inom dengemensamma jordbrukspolitiken och inom den gemensammafiskeripolitiken. Utskottet tillstyrker även förslaget tilländring i lagen om kontroll av husdjur m.m. bör alltsåanta lagförslagen. Beträffande de EU-anslutna lagarna föreslårutskottet en redaktionell ändring av ikraftträdandebestämmelsensom innebär att denna bestämmelse kopplas till ikraftträdandetav lagen med anledning av anslutning till Europeiskaunionen (1994/95:UU5).Ändringar i lagarna om avgift på handelsgödsel ochbekämpningsmedelSom inledningsvis noterats har lagförslagen inte granskats avLagrådet. Under ärendets beredning har yrkande framställts iutskottet om att förslagen i proposition 75 till ändringar ilagarna om miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelskall underställas Lagrådet för granskning i enlighet medhuvudregeln i regeringsformen. Förslaget har biträtts av sjuledamöter. En majoritet av utskottet har med stöd av 4 kap. 10 §riksdagsordningen beslutat att inte remittera lagförslagen tillLagrådet för yttrande, enär därmed förenat dröjsmål med ärendetsbehandling skulle leda till avsevärt men.Utskottet finner regeringens förslag om höjning avmiljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel välmotiverade. I enlighet härmed avstyrks de motioner sominnehåller förslag till lägre avgiftsnivå och senareikraftträdande m.m. jämfört med regeringens förslag.Regeringen föreslår i propositionen att de nya avgifternaskall träda i kraft , dvs. medretroaktiv verkan i förhållande till kommande riksdagsbeslut iärendet.Regeringsformen tillåter i och för sig att skatt eller statligavgift, om finner särskilda skäl påkalla det, kan tasut från och med dagen efter den dag då regeringen lämnat förslaghärom till . Utskottet delar regeringens bedömning attdet finns särskilda skäl som talar för att avgiftshöjningarnaträder i kraft med omedelbar verkan.