bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — Handlingsreglerna från centralt håll börvara tydliga och helst ligga fast under helaavvecklingsperioden.ÅterrapporteringRevisorerna redovisar att erfarenhetsåterföringen eftergenomförda grundorganisationsförändringar sker på olika sätt.Bl.a. redovisar varje lokal myndighet sina erfarenheter i ensärskild avvecklingsrapport efter en slutförd nedläggning ellerflyttning. Den löpande uppföljningen av omstruktureringarnaredovisas i myndigheternas årsredovisningar.Revisorernas uppfattning är att en mer samlad och systematiskåterföring av erfarenheterna från en genomfördgrundorganisationsförändring bör göras till regering ochriksdag. Huruvida en sådan återrapportering skall åläggas enutvärderare utanför Försvarsmakten bör övervägas av regeringen.Riksdagen bör enligt revisorerna ge regeringen till känna vadsom anförts om återrapportering.UtskottetUtskottet behandlar först frågan om statsmakternas ochförsvarsmyndigheternas beslutsroller. Det är enligt utskottetsmening viktigt att , regeringens och Försvarsmaktensbeslutsroller vid grundorganisationsförändringar inomFörsvarsmakten är tydliga.Utskottet konstaterar att ur konstitutionell synpunkt krävsriksdagens beslut vid grundorganisationsförändringar om nyaanslagsmedel krävs. Enligt regeringsformen (RF 7:9) kanriksdagen vidare i samband med budgetreglering eller annarsbesluta riktlinjer för viss statsverksamhet änanslag till verksamheten avser. Sådana riktlinjer kan t.ex. avsehuvuddragen av en organisation. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att organisation och lokalisering avverksamheter inom Försvarsmakten som baseras på riksdagsbeslutendast kan ändras efter nya beslut av riksdagen.Försvarsutskottet har vid tidigare riksmöten tagit upp fråganom vilka beslut om grundorganisationsförändringar som skall varariksdagsbundna. Härvid har bl.a. anförts:Utskottet förutsätter att ett slopande av myndighetsbegreppetför militära fredsförband som följd av tillkomsten av den nyamyndigheten inte kommer att medföra att förändringar avgrundorganisationen kommer att genomföras utanriksdagens medverkan. Sådana förändringar är viktiga förriksdagen att ta ställning till även utifrån regional- ocharbetsmarknadsmässiga utgångspunkter. Det bör vidare erinras omatt regeringen när det gäller utformningen av försvarsmaktensfredsorganisation ofta är bunden av tidigare riksdagsbeslut(1991/92:FöU12, s. 45).Utskottet vill understryka vikten av den sammanvägning avolika intressen kring grundorganisationsförändringar som sker iriksdagen. Militära, regionala och arbetsmarknadmässigaintressen måste vägas samman i riksdagen.Utskottet har vidare vid föregående (1992/93:FöU9,s. 31) framhållit att när det gäller utformningen av detunderlag som presenteras för bör frågor av särskiltintresse redovisas. Vad utskottet bl.a. hade i åtanke var attbudgetpropositionen disponeras så att insyn ges i organisations-och lokaliseringsfrågor.Regeringen kommer att utfärda en instruktion för den nyamyndigheten , som organiseras den 1 juli 1994.Utskottet utgår ifrån att vad som här anförts om riksdagensbeslutsroll vid grundorganisationsförändringar inomFörsvarsmakten härvid beaktas. För de fall oklarheter kanföreligga bör regeringen i enlighet med revisorernas förslagåterkomma till med beslutsunderlag i frågan så att enprecisering kan ske.Utskottet vill i detta sammanhang beröra frågan omparlamentarisk medverkan vid grundorganisationsförändringar.Beslut om grundorganisationsförändringar av statsmakternainnebär, som har framhållits, att olika intressen måstevägas samman. Mot denna bakgrund anser utskottet det viktigt meden parlamentarisk beredning av underlaget. För att säkerställaatt sådan beredning kommer till stånd kan en lämplig åtgärd varaatt tillsätta parlamentariska kommittéer för detta syfte.Utskottet övergår till att behandla revisorernas förslag omutformningen av beslutsunderlaget införgrundorganisationsförändringar.I likhet med revisorerna anser utskottet det viktigt attbeslut om förändringar av grundorganisationen inomFörsvarsmakten förankras hos berörda lokala parter. Utskottetdelar revisorernas uppfattning att former bör skapas som ökardet lokala deltagandet i utredningsarbetet införgrundorganisationsförändringar. De lokala parterna bör fåtillfälle att framföra sina synpunkter och delta iförändringsarbetet med sina kunskaper. Att skapa sådana formerär i första hand ett ansvar för den nya myndighetenFörsvarsmakten. I detta ansvar ligger också ett ansvar för attavväga på vilket stadium berörda parter skall engageras iutredningsarbetet så att inte onödig oro skapas iorganisationen.Utskottet har erfarit att man inom Försvarsdepartementet förnärvarande arbetar med att ta fram enhetliga metoder förkalkylering vid grundorganisationsförändringar, som beräknasvara klara . Med hänsyn till utvecklingen av denfinansiella styrningen för Försvarsmakten med övergång tillkapitalkostnader och lånefinansiering av nyinvesteringari lokaler, mark och anläggningar är det naturligt attkalkylmetoderna utvecklas i linje med vad revisorerna anfört.Utskottet utgår ifrån att revisorernas förslag härvid beaktas.Revisorerna har granskat genomförandetiden förgrundorganisationsförändringar. Revisorerna menar att enbeslutad grundorganisationsförändring bör genomföras så snabbtsom möjligt. Utskottet delar denna uppfattning.Utskottet övergår till att behandla revisorernas förslag omåterrapportering. Inom ramen för den uppföljande verksamhetenanser utskottet det viktigt att beslutade förändringar avgrundorganisationen inom Försvarsmakten följs upp. Utskottetdelar därför revisorernas uppfattning att en mer samlad ochsystematisk återföring av erfarenheterna från en genomfördgrundorganisationsförändring bör göras till regering ochriksdag. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attriksdagen under föregående (1992/93:FiU17) gavregeringen till känna att vissa grundläggande uppgifter omomfattningen och inriktningen av genomförda omstruktureringarfortlöpande bör redovisas i t.ex. budgetpropositionerna så attriksdagen ges möjlighet till en kontinuerlig, systematisk ochsamlad uppföljning.Utskottet vill avslutningsvis framhålla att den egnakompetensen och bemanningen av utskottets kansli är en viktigförutsättning för en tillfredsställande beredning ochuppföljning i av beslut rörande förändringar avgrundorganisationen inom Försvarsmakten. En annan viktigförutsättning för att säkerställa detta är den fackinriktadeutskottsorganisationen.Vad utskottet här med anledning av revisorersförslag (förs. 1993/94:RR3) angående nedläggning och flyttningav förband har anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Lekmannainflytande i Försvarsmakten--FörsvaretspersonalvårdsnämndPropositionenEnligt regeringens uppfattning kan lekmannainflytande istatliga myndigheters verksamhet bedrivas i främst följandeformerrådgivande organinsynsorgankontrollorgan.Behovet av och formerna för lekmannainflytande i den nyamyndigheten har behandlats av Utredningen omlednings- och myndighetsorganisationen i försvaret (LEMO). LEMOansåg att en lekmannastyrelse för myndigheten var lämpligt. En sådan, ansåg LEMO, skulle närmast stärkaFörsvarsmaktens ställning i förhållande till regeringen. I 1993års budgetproposition anförde regeringen att det inte varändamålsenligt att inrätta en traditionell förvaltningsstyrelsei Försvarsmakten. En sådan skulle enligt regeringens uppfattningmer komma att utgöra en stödjande funktion tillmyndighetsledningen än vara ett kontroll- och insynsorgan.När det gäller lekmannainflytande finns ettorgan knutet till myndigheten , nämligenMilitärledningens rådgivande nämnd. Nämndens främsta uppgift äratt utgöra en rådgivande funktion avseende avvägnings- ochplaneringsfrågor samt frågor som rör personal, utbildning ochorganisation. I nämnden ingår försvarsgrenscheferna samtparlamentariker. Regeringen bedömer att den nuvarandesammansättningen av nämnden, med anledning av bildandet avmyndigheten , med nödvändighet behöver förändras.I samband härmed har regeringen för avsikt att pröva såvälsammansättning som uppgifter för den nämnd somkommer att knytas till Försvarsmakten. Regeringen återkommertill denna fråga i den kommande propositionen omförvaltningsmyndigheternas ledning.En särskild form av lekmannainflytande utövas av . Nämnden har till uppgift att bl.a. genomvägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativfrämja försvarets personalvård (Instruktion FFS 1988:34).En granskning av de protokoll som upprättas vid de besök somnämnden genomför vid myndigheter inom försvarsmakten visar,enligt regeringens uppfattning, att många av de frågor som tasupp ofta behandlar sådant som normalt inte hör till nämndensuppgifter. Nämnden har därmed, menar regeringen, mer en funktionav allmänt forum i frågor som anställda och värnpliktigauppfattar som väsentliga.I och med att Försvarsmakten kommer att inrättas den 1 juli1994 finns i högkvarterets personalledning en naturlig funktionför personalvården inom försvaret. Enligt regeringensuppfattning kan därför ombildasden så att den framgent behandlar frågor enbartrörande värnpliktiga. Ombildningen av nämnden ligger också ilinje med de målsättningar som regeringen uttalar ibudgetpropositionen bilaga 8, , om förnyelsenav den statliga förvaltningen. Regeringen anför att någonenhetlig centralstyrd personalpolitik inte längre finns utanpersonalpolitiken bör fortlöpande anpassas efter myndigheternasskilda verksamheter och behov.Regeringen avser att ge Försvarsmakten i uppdrag att tillregeringen redovisa vilka åtgärder som vidtagits eller kommeratt vidtas med anledning av de ökade uppgifterna inompersonalvården som följer av den föreslagna ombildningen avFörsvarets personalvårdsnämnd.MotionernaFörsvarets personalvårdsnämnd behandlas i tre motioner. Ipartimotion Fö203 (v) yrkande 2 framhålls att de förändringarsom skett genom nedläggning av förband och som kommer att skeäven ställer ökade krav på en väl fungerande ochsamordnad personalvård. Urholkningen av arbetsrätten ärytterligare en faktor som verkar i den riktningen. Detta, menarmotionärerna, talar för att nämnden skall fortsätta enligtnuvarande praxis. Någon ombildning bör således ej ske.I motion Fö312 (s) anförs att motionärerna inte delarregeringens kritik av nämndens sätt att arbeta. Motionärernamenar att det nya bantade högkvarteret vid bildandet avmyndigheten sammantaget kommer att ha en starktreducerad personalledning, vars förmåga att ge ett effektivtcentralt stöd åt de lokala personalvårdsorganisationerna fåranses som kraftigt försämrad. Försvarets personalvårdsnämndutgör enligt motionärerna ett väl fungerande forum för samråd påcentral nivå och bör i högre grad nyttjas för att stödja en välfungerande personalpolitik inom försvarsmakten.I motion Fö321 (fp) konstaterar motionären att regeringensförslag till ombildning av inteinnebär någon egentlig försämring för nämndens möjlighet attvara till nytta för personalvården inom försvaret. Dockframhålls att regeringens anmärkning mot att nämnden behandlarfrågor som normalt inte hör till nämndens uppgifter inte kännsbefogad. Instruktionen ger nämnden möjlighet att ta egnainitiativ i personalvårdsfrämjande syfte, vilket enligtmotionären varit till gagn för personalvårdsverksamheten vidmyndigheterna. Motionären anser det angeläget attarbetstagarorganisationerna erbjuds representation även i enombildad personalvårdsnämnd.UtskottetUtskottet konstaterar att motionären i motion Fö321 (fp) menaratt regeringens förslag till ombildning av inte innebär någon egentlig försämring förnämndens möjligheter att vara till nytta för personalvården inomförsvaret. Denna uppfattning delas av utskottet. Motionärenanför också att det är angeläget att arbetstagarorganisationernaerbjuds representation även i en ombildad nämnd. uppfattning bör det ankomma på regeringen att beslutaom nämndens sammansättning med anledning av den föreslagnaombildningen. Utskottet utgår ifrån att motionärens synpunkterprövas i detta sammanhang. Motion Fö321 (fp) bör därför intebifallas.Utskottet delar regeringens uppfattning att bör ombildas på sätt som regeringen redovisari propositionen. Motionerna Fö203 (v) yrkande 2 samt Fö312 (s)bör därför avslås.Försvarets verkstäderPropositionenLEMO har granskat Försvarets verkstäder och lämnat förslagtill regeringen (skrivelse ) utifrån överväganden omvilka verksamheter som framgent bör ingå i den nya myndighetenFörsvarsmakten eller bör finnas utanför denna.I försvarsmaktens grundorganisation finns ca 50 verkstäder somtill övervägande del arbetar på uppdrag av försvarsmaktensmyndigheter. Dessa finns i anslutning till arméförband, påflygflottiljer och i basområden t.ex. , Karlskronaoch . Verkstadsdriften är helt avgiftsfinansierad ochbetalas av dem som lämnar uppdrag till verkstäderna. De flestaav försvarets verkstäder utgör kader för underhålls- ochverkstadsförband i krigsorganisationen.LEMO föreslår att Försvarsmakten bör vara huvudman förförsvarets verkstäder. Verkstadsrörelsen bör, enligt LEMO, i sinhelhet definieras som ett samlat ansvars- och resultatområdeinom Försvarsmakten. LEMO:s skrivelse i frågan har remitteratstill berörda myndigheter. Remissinstanserna har tillstyrktförslaget.Regeringen avser att överföra ansvaret förverkstadsdriften (freds- och krigsuppgifter) ochmotorreparationstjänsten (krigsuppgifter) från till Försvarsmakten. inrättas inomFörsvarsmakten ett verkstadsadministrativt centrum medlokalisering i . Nuvarande verksamheter inom , FMV:Verkstad samt FMV:s uppgifter i fråga ommotorreparationstjänsten avvecklas från samma tidpunkt.MotionenI motion Fö307 (s) framhåller motionärerna att någongenomgripande utredning om försvarets verkstäder inte genomförtssedan år 1966. Erfarenheterna från den då beslutadeorganisationen, där bl.a. de centrala flygverkstädernaöverfördes till affärsverket FFV, sägs i allt väsentligt varapositiva. En tydlig kund--leverantörsrelation har uppstått medklara rationaliseringsincitament.Motionärerna pekar på de stora förändringarna sedanverkstadsutredningen ; försvarets organisation har ändrats,en ny ledningsstruktur har införts och nya materielsystemintroducerats. För försvarets verkstäder -- miloverkstäder,örlogsbaser och flottiljverkstäder -- innebär förändringarna,enligt motionärerna, krav på ökad koncentration för att kunnabehålla god ekonomi och teknisk kompetens. Motionärerna föreslårdärför att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift attutreda huvudmannaskap och organisation för försvaretsverkstäder. Förslagen skall kunna ingå i 1997 årsförsvarsbeslut.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen har anfört omförsvarets verkstäder.Utskottet konstaterar att LEMO har granskat försvaretsverkstäder utifrån överväganden om vilka verksamheter somframgent bör ingå i den nya myndigheten eller börfinnas utanför denna. Utskottet ser det som naturligt att de avregeringen vidtagna åtgärderna med anledning av LEMO:s förslagföljs upp i samband med beredningen av nästa flerårigaförsvarsbeslut. Motion Fö307 (s) bör därför avslås.Försvarets materielförsörjningPropositionenRegeringen redogör i propositionen för en skrivelse som LEMOöverlämnat , Vissa frågor om försvaretsmaterielförsörjning. I skrivelsen lämnar LEMO förslag om hur enklar roll- och ansvarsfördelning kan nås mellan regeringen,Försvarsmakten och vad avser försvaretsmaterielförsörjning. huvuduppgift äratt på uppdrag av Försvarsmakten utföra olika uppdrag som led iförsvarets materielförsörjning. Därutöver kan regeringen uppgifter. Huvuddelen av verksamhetenkommer dock att vara uppdragsstyrd och avgiftsfinansierad. LEMOföreslår att knyts till statsbudgeten med ett formellt anslag på1 000 kr.LEMO föreslår vidare att Försvarsmakten från den 1 juli 1994övertar ansvaret för att anskaffa och lagerhålla drivmedel förförsvaret samt att återanskaffa, lagerhålla och distribuerareservmateriel för försvarets förband och verkstäder samt förunderhållsindustrin. Dock föreslår LEMO att på uppdrag av Försvarsmakten skall utföra deadministrativa uppgifterna.LEMO:s skrivelse bereds . Regeringen har föravsikt att fatta beslut om ansvars- och rollfördelningen mellanFörsvarsmakten och i samband medregleringsbrevet för /95.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört.FrivilligverksamhetPropositionenRegeringen föreslår en delvis förändrad finansieringsform förde frivilliga försvarsorganisationerna. Förslaget innebär attorganisationerna tilldelas medel från flera anslag. För bl.a.försvarsupplysning och rekrytering tilldelas medel från anslagetE 2. Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inomtotalförsvaret. För utbildningsverksamhet föreslås medel ingåsom del i anslaget A 1. Försvarsmakten resp. i anslaget D 1.Befolkningsskydd och räddningstjänst.Frivilligverksamheten regleras i kungörelsen omfrivillig försvarsverksamhet (1970:301). Verksamheten tilldelasi nuläget statsbidrag över två anslag; ett somgäller de frivilliga försvarsorganisationerna inomtotalförsvarets civila del och ett som gäller organisationerinom den militära delen.Statsbidrag lämnas även över ett anslag under femtehuvudtiteln som disponeras och fördelas av Socialstyrelsen.Regeringen anser att ett nytt system behövs, som ger statenbättre möjligheter att följa upp verksamheten än för närvarande.Vidare menar regeringen att krigsorganisationens behov avutbildad personal i högre grad bör styra de statligamyndigheternas efterfrågan hos de frivilligaförsvarsorganisationerna. Regeringen menar också att det är avstor vikt med ett finansieringssystem som tillgodoserorganisationernas behov av trygghet.Den förändrade styrningen innebär att verksamheten delas in itvå verksamhetsområden. Den ena delen avser rekrytering ochförsvarsupplysning och den andra delen avserutbildningsverksamheten. Medlen för utbildningsverksamhetföreslås fördelas av resp. myndighet och ingå som del i anslagetA 1. Försvarsmakten resp. i anslaget D 1. Medel för försvarsupplysning och rekryteringförelås tilldelas genom ett nytt anslag E 2. Stöd tillfrivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret.Myndigheterna Försvarsmakten, ochArbetsmarknadsstyrelsen föreslås disponera och fördela medelfrån detta anslag. Anslaget E 2 föreslås ingå i den ekonomiskaramen för totalförsvarets civila del.Enligt regeringens uppfattning avser den föreslagnafinansieringsstrukturen att tillförsäkra de frivilligaförsvarsorganisationerna trygghet i verksamheten, bl.a. genomatt de medel som på detta sätt tilldelas organisationerna blirrelativt oberoende av eventuella variationer iutbildningsvolymen.Regeringen föreslår att den nya styrningen av de frivilligaförsvarsorganisationerna tillämpas fr.o.m. /95.Regeringen avser att utfärda en ny förordning om frivilligförsvarsverksamhet. I förordningen kommer bl.a. att definierasvad som avses med frivillig försvarsverksamhet samt även angesvilka organisationer som är frivilliga försvarsorganisationer.MotionenDe frivilliga försvarsorganisationerna behandlas i motionFö204 (s). Motionärerna anför att den föreslagna ordningenkommer att innebära att Försvarsmakten disponerar medel inom dencivila ramen, vilket kan skapa svårigheter avseende såvälansvars- som avvägningsfrågor. () har att avväga resurser inom den civila ramen.Motionärerna menar att det därför måste vara principielltfelaktigt att också ge Försvarsmakten denna roll.Det anslag som Försvarsmakten skall disponera bör enligtmotionärernas uppfattning skiljas ut och föras till det militäraanslaget.UtskottetUtskottet vill inledningsvis framhålla att den frivilligaförsvarsverksamheten är ett uttryck för medborgarnas vilja attengagera sig i landets totalförsvar. Den stora bredden avorganisationer med detta gemensamma mål ger varje medborgaremöjlighet att göra en insats där den passar bäst.Organisationernas särart och olika kulturer gör atttotalförsvarsfrågorna får största möjliga förankring isamhället, vilket är avgörande för en hög försvarsvilja. Denideella insatsen från de frivilliga tillför totalförsvaretresurser som annars skulle kräva stora ekonomiska satsningar ochskall också ses som ett uttryck för folkförsvarstanken.Organisationernas grundläggande verksamheter, rekrytering avmedlemmar och försvarsupplysning, har ett klart och entydigtegenvärde för hela totalförsvaret. Statligt stöd till dennaverksamhet bör därför inte enbart hänföras tillkrigsorganisationens kvantitativa och kvalitativa behov avutbildad personal, utan även lämnas som ett allmänt stöd tillden frivilliga försvarsverksamheten.Utskottet anförde vid föregående (1992/93:FöU9) attnär det gäller utformningen av underlag som presenteras förriksdagen bör frågor av särskilt intresse redovisas. bl.a. hade i åtanke var att propositionen disponerasså att insyn ges i bl.a. frivilligfrågor. Utskottet förutsattevidare att anslagets fördelning på anslagsposter redovisasinför riksdagen.Utskottet konstaterar att en fullständig och samlad bild avanslagen till frivilligorganisationerna inte ges ipropositionen. Utskottet har emellertid erfarit att av dettotala beloppet till frivilligorganisationerna avdelats förutbildningsverksamhet och förts till anslaget A 1.Försvarsmakten resp. anslaget D 1. Resterande har förts till anslaget E 2.Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret.Utskottet utgår ifrån att en fullständig och samlad redovisningav anslagen till frivilligorganisationerna görs i kommandebudgetpropositioner.I motion Fö204 (s) berörs frågan om medel tillfrivilligorganisationerna och den civila ramen. Utskottet harerfarit att anslaget E 2. Stöd till frivilligaförsvarsorganisationer inom totalförsvaret av rent tekniska skällagts inom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del.Utskottet menar att det finns fördelar med att lägga dettaanslag utanför den civila ramen och att därför anslaget /96 bör läggas under littera G. Övrig verksamhet.Utskottet förutsätter att regeringen i regleringsbrev ochplaneringsanvisningar ger direktiv till myndigheterna somsäkerställer att avsatta medel kommer organisationerna tillgodo. Vad utskottet med anledning av motion Fö204 (s) har anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.Delegationen för icke-militärt motståndPropositionenRegeringen föreslår att Delegationen för icke-militärtmotstånd läggs ned . Regeringen bedömer attdelar av Delegationens verksamhet kan överföras till annatstatligt organ.Delegationen för icke-militärt motstånd inrättades påförslag av chefen för (prop. 1985/86:100bil. 6, FöU8, rskr. Förslaget grundades på ett betänkandeav vars uppdrag var att överväga och lämnaförslag om uppgifter m.m. för civilmotstånd och andra former avmotstånd då organiserat militärt motstånd kangenomföras. När Delegationen för icke-militärt motståndinrättades definierades icke-militärt motstånd som "alltmotstånd som inte utförs av reguljära militära förband ellerdelar av sådana".I proposition 1992/93:100 bilaga 5 meddelade regeringen sinavsikt att pröva om Delegationen för icke-militärt motståndalltjämt är ändamålsenlig.En analys av Delegationens verksamhet och mandat i relationtill gällande humanitär folkrätt och till traditionell svenskfolkrättspolitik på området krigets lagar visar, enligtregeringen, att begreppet icke-militärt motstånd medför enurholkning av det folkrättsliga och humanitära skydd förcivilbefolkningen som den är berättigad till enligtinternationella konventioner på området. Regeringen menar attdet är av vikt med hänsyn till internationellatrovärdighet på det folkrättsliga området att man från statenssida inte driver en linje som innebär att vissa personeruppmanas till agerande som medför att de faller utanförexisterande folkrättsliga skyddsregler.Ett ansvar för att information ges om civilbefolkningensmöjligheter till motstånd och villkoren för ett sådant motståndmåste, enligt regeringens uppfattning, åvila staten. Inomregeringskansliet finns folkrättslig kompetens genom det år 1991inrättade . Rådet skall bl.a. tainitiativ för att främja utveckling, spridning och tillämpningav folkrättens regler inom totalförsvaret.