bet · GH01UbU10 · 1994-05-05 00:00:00 — Det är allvarligt om den föreslagna regeln kanmedföra att en invandrare inte vågar acceptera ett erbjudandeom arbete för att inte riskera sin rätt till sfi. Andra giltigaorsaker till studieavbrott kan vara sjukdom, barnafödande ellersvåra familjeförhållanden. Motionärerna begär att riksdagenuttalar sig för att bestämmelsen utformas så att den "som utangiltig orsak avbrutit utbildningen skall på nytt beredas sådanutbildning, om särskilda skäl talar för detta".Utskottet anser att sådana garantier som motionärernaeftersträvar inte bättre kan tillförsäkras med den i motionenföreslagna formuleringen. Beskrivningen av vad som skall avsesmed giltiga skäl kan inte göras helt uttömmande. Ett visst måttav prövning kan inte undvikas i det enskilda fallet. Olikabeslutsfattare kan därvid gör skilda bedömningar och det kan hagått sedan studieavbrottet. Vid tolkningen av enlagbestämmelse kan ledning hämtas ur motiven till bestämmelsen.I specialmotiveringen till den föreslagna bestämmelsen ipropositionen har angetts exempel -- såsom sjukdom ochbarnafödande -- på sådana särskilda skäl som lagstiftaren anserbör utgöra giltiga skäl för att få återuppta sfi-studier. Ocksåen invandrare som avbrutit sina studier av en ogiltig orsak,t.ex. ointresse, kan senare bli studiemotiverad och anses dåenligt specialmotiveringen ha särskilda skäl att få studera.När det särskilt gäller frågan om förvärvsarbete skall utgöragiltigt skäl för studieavbrott ser utskottet det somsjälvklart, med hänsyn till rätten att få ledighet från arbeteför sfi-studier, att arbete och studier skall kunna kombineras.Utskottet vill peka på att i förordningen (1992:740) omsvenskundervisning för invandrare stadgas följande (6 §). "Kommunen skall i samarbete med arbetsförmedlingen verka föratt undervisningen kan kombineras medsådan arbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete somger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska." Attdenna bestämmelse efterföljs är enligt utskottets meningviktigt.Utskottet anser att motion 1993/94:Ub50 yrkande 5 i huvudsakär tillgodosedd med vad utskottet anfört. bör såledesavslå motionsyrkandet och anta regeringens förslag tilländringar av 13 kap. 1 och 11 §§ skollagen.Det finns formellt sett ingen kursplan för sfi, även omvissa delar av nuvarande läroplan för sfi har karaktären av ensådan. Läroplanen skall enligt regeringens förslag -- somutskottet tillstyrkt -- upphöra att gälla. Regeringenanmäler under detta avsnitt sin avsikt att fastställa enkursplan för sfi för tiden från . Avkursplanen skall framgå dels kursens syfte och mål, dels vilkenkunskapsnivå som alla elever skall ha uppnått vid kursens slut,dvs. Målen i kursplanen skall varautvärderingsbara.Regeringen anger närmare om kursplanen för sfi att den bördelas upp i två steg. Utbildningen startar på nybörjarnivå ochleder i det första steget till ett avstämningstillfälle enligten i kursplanen fastställd kravnivå, som innebär grundläggandekommunikationsfärdigheter och viss orientering om det svenskasamhället. Slutmålet är att alla elever skall ha sådanagrundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenskasamhället som krävs för ett liv i och som möjliggörfortsatt utbildning. En elev som har klarat slutmålet --sfi-nivån -- kan fortsätta att läsa svenska som andraspråk inomden skolform som eleven tillhör.Eftersom sfi kräver en individualiserad undervisning, voredet enligt regeringen orimligt att ha en timplan för sfi itraditionell mening. Däremot finns det skäl, anförs det, attfastställa ett riktvärde för utbildningens omfattning i tidsom ett stöd för skolhuvudmännen och lärarna i deras planeringav arbetet. För information erinrar regeringen omatt 700 lektioner (à ) var den omfattning som lågtill grund för beräkningen av det tidigare statsbidraget försfi som ett genomsnittligt tal. En omräkning av 700 lektionerger . Denna omfattning kommer att vara grunden fördet riktvärde som regeringen avser att fastställa.I motion 1993/94:Ub50 (s) yrkande 7 framhålls att behovet avsvenskkunskaper för arbete och utbildning leder till attflertalet invandrare börjar sin tid i med sfi-studier.Sfi bör därför enligt motionärerna i normalfallet utformas somundervisning på heltid. bör ta fram rekommendationerför veckostudietid som tillsammans med självstudier ochhemuppgifter motsvarar studier på helfart. Erfarenheter visarockså, påpekas det, att studieresultaten förbättras för mångainvandrare om de kan förenas med någon form av yrkespraktik ochvardaglig övning i svenska språket. Motionärerna anser att detdärutöver bör finnas möjligheter till deltids- ochkvällsstudier med hänsyn till vissa invandrargruppers socialasituation.Riksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub48 (v) yrkande 3besluta att riktvärdet för omfattningen av sfi skall vara 580timmar (à ). Troligen kommer en ytterligareförlängning av riktvärdestiden att visa sig nödvändig, anförmotionärerna.Det hävdas i motion 1993/94:Ub51 (nyd) yrkande 2 att enomfattning av sfi enligt riktvärdet motsvararett helt års utbildning på halvtid för varje elev. Om man meddenna tidsinsats inte når mycket goda resultat och kunskaperkan man rent objektivt konstatera att undervisningen måste varamycket undermålig och därmed eleverna ytterst omotiverade.Motionärerna vill att gör ett uttalande omundervisningskvalitet och undervisningens omfattning.Utskottet ställer sig bakom vad som anförs i propositionenatt det är av stor vikt att eleverna kan påbörja sina studierpå en nivå som bestäms av deras förkunskaper, att de kanstudera i den takt som deras förutsättningar medger ochfortsätta tills de har uppnått målet för sfi. Undervisningskall alltså kunna bedrivas på heltid eller deltid, alltefterdeltagarnas förutsättningar och efter den plan som kommunernaskall fastställa för varje elev eller grupp av elever. Det stårkommunerna fritt att anordna kvällsundervisning, om så skullevisa sig lämpligt.Redan genom reform av svenskundervisningen förinvandrare öppnades möjlighet för kommunerna att självabestämma om undervisningens fördelning över veckan och året medhänsyn till vad som passar en viss grupp av deltagare motbakgrund av deras tidigare studievana m.m. Sålunda skulle enmer koncentrerad undervisning bli möjlig (bet. 1989/90:UbU27s. Utskottet finner det angeläget att kommunerna i störreutsträckning än erbjuder koncentrationsläsning i sfi.Utskottet anser att det självfallet är så att vissa eleversnabbt kan nå målet för sfi, medan andra behöver längre tid.Riktvärdet för utbildningens omfattning skall tjäna som ettstöd för kommunens arbete med att planera en omfattning av sfisom gör att eleverna når den kunskapsnivå som anges ikursplanen. Eleven skall enligt regeringens förslag ha rätt attfullfölja kursen utifrån den planerade omfattningen och även harätt att gå om kursen om han eller hon inte har tillgodogjortsig de avsedda kunskaperna. Enligt utskottets mening finnsdärmed en flexibilitet i systemet som möjliggör anpassningartill den enskilda individen.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetbifall till motionerna 1993/94:Ub48 yrkande 3, 1993/94:Ub50yrkande 7 och 1993/94:Ub51 yrkande 2.Betyg samt prov och utvärderingI dag får den som har avslutat svenskundervisningen förinvandrare (sfi) ett intyg över den genomgångna utbildningenutfärdat av rektor. För t.ex. en arbetsgivare kan det iblandvara oklart om intyget innebär att en invandrare har godtagbarakunskaper eller ej.Regeringen föreslår nu att godkänner att ett mål-och kunskapsrelaterat betygssystem införs för sfi.Utgångspunkten måste enligt regeringen vara att alla elever isfi skall nå de mål som har ställts upp i kursplanen. Betygetskall ge besked om detta. Det riktar sig både till denstuderande och till blivande arbetsgivare eller den utbildningdär eleven vill fortsätta studera. Betyget skall även kunnauppmuntra och premiera extra goda kunskaper. Regeringenförordar därför att en graderad betygsskala skall tillämpas.Som betygssteg föreslås Godkänd (G) och Väl godkänd (VG).Godkänd innebär att eleven nått upp till det mål som harställts upp i kursplanen. För elever som inte når upp tillGodkänd-gränsen bör inget betyg sättas. I stället bör ett intygutfärdas om att eleven har deltagit i kursen. Av detta intygbör också framgå vad eleven kan i förhållande till kursens mål.Betyg från sfi skall inte ge gymnasiepoäng. Betyg från sfiskall inte heller ingå i slutbetyg från gymnasieskola,gymnasiesärskola, komvux eller särvux. Regeringen avser att geSkolverket i uppdrag att utarbeta betygskriterier, som bifogaskursplanen.Vidare anför regeringen att centralt fastställda kursprovbör finnas för sfi. Detta behövs för att -- som stadgas iskollagen (1 kap. 2 §) -- utbildningen skall vara likvärdig,varhelst den anordnas i landet. Prov bör erbjudas två gånger omåret. skall få i uppdrag att pröva möjligheterna attskapa en provbank från vilken skolorna skall kunna hämta provutifrån den egna planeringen av undervisningen.Enligt motion 1993/94:Ub50 (s) yrkande 6 bör en studerandesom inte uppnått betyget Godkänd vid slutförd sfi-kurs hamöjlighet att senare genomgå prov och erhålla betyg. Sammarättighet bör ges invandrare som på annat sätt inhämtaterforderliga kunskaper i svenska språket.I motion 1993/94:Ub51 (nyd) yrkande 5 anser motionärerna attsvenskundervisningen skall innefatta obligatorisk och tydligkunskapskontroll med klara gränser för vad som är godkänt resp.vad som inte är godkänt. Varje invandrare skall få betyg påsina svenskkunskaper i betygsskalan Väl godkänd (VG), Godkänd(G) och Icke godkänd (IG). Intyg om genomgången utbildning ärenligt motionärerna av noll och intet värde.Utskottet hänvisar till att det i propositionen är förutsattatt den som efter kursens slut inte har nått upp till deavsedda kunskaperna, dvs. inte fått betyget Godkänd, har rättatt gå om kursen eller delar därav. Den som har nåtterforderliga kunskaper i svenska språket på annat sätt har rättatt påbörja sfi på sin kunskapsnivå, alltså nära kursens slut,och kan då genomgå ett sfi-prov för att få betyg. Möjligheternatill ny prövning för betyg är således enligt utskottets meningtillgodosedda.Beträffande betygsskalan kan utskottet inte delauppfattningen att betyget Icke godkänd skall utdelas i ställetför intyg. Betygen skall tjäna syftet att ge besked omsfi-eleven nått de mål som ställts upp i kursplanen. De avsesinte ge gymnasiepoäng och skall inte heller ingå i slutbetygfrån gymnasie- eller vuxenutbildning. Om eleven inte nått måletför sfi anser utskottet att det är viktigt att det i ett intygutsägs vad eleven ändå kan i förhållande till kursens mål.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1993/94:Ub50yrkande 6 och 1993/94:Ub51 yrkande 5 och föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen förordat om betyg.I motion 1993/94:Sf628 (s) yrkande 10, väckt under denallmänna motionstiden och således innan denna proposition ladesfram, hänvisas till vad revisorer påpekat om attresultaten av undervisningen i svenska för invandrare äranmärkningsvärt dåliga och att uppföljning och utvärdering avundervisningens resultat inte varit tillfredsställande.Motionärerna anser att en redovisning och utvärdering avsfi bör göras i nära samarbete med ,och behandlade revisorers förslagom invandrarpolitiken (1992/93:RR2) i här berörd del vid förrariksmötet i ett yttrande till socialförsäkringsutskottet(1992/93:UbU5y). sade sig då delarevisorernas uppfattning att en skyndsam redovisning bör görasav erfarenheterna av sfi-reformen. gjorde etttillkännagivande med denna innebörd (bet. 1992/93:SfU7, rskr.261). Riksdagsskrivelsen såvitt gällde denna punkt överlämnadestill . I förevarande proposition, underavsnittet om prov och utvärdering, relateras den pårevisorernas förslag grundade begäran om utvärdering avsfi-verksamheten. Regeringen anför att centralt fastställdaprov och målrelaterade betyg är ett sätt att mätakunskapsstandarden i olika skolor. De kan därför vara tillhjälp vid utvärderingen av undervisningen. Det erinras om attSkolverket inom ramen för sitt uppdrag har ett ansvar för enkontinuerlig uppföljnings- och utvärderingsverksamhet.Utskottet förutsätter att uppmärksamt följerutvecklingen inom sfi-verksamheten. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.Lagförslaget i övrigtUtskottet föreslår att i övrigt antar förslagettill lag om ändring i skollagen (1985:1100). Lagen avses trädai kraft . Äldre bestämmelser skall gälla i frågaom sfi som påbörjats före detta datum.Övriga frågorRegeringen beslöt att tillsätta enparlamentarisk kommitté med uppgift att göra en översyn avinvandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken(dir. 1993:1). Kommittén har antagit namnet . En huvuduppgift för kommittén är att läggafram förslag om hur invandrarpolitiken bör vara utformad föratt ge bättre förutsättningar för invandrare att integreras idet svenska samhället, och särskilt intresse bör ägnasinvandrarnas situation på arbetsmarknaden liksomsvenskkunskapernas betydelse för integrationen. Enligtdirektiven skall kommitténs arbete vara avslutat den 1 mars1995.I flera motionsyrkanden föreslås nu att skall ges tilläggsdirektiv.Förslagen i propositionen till förbättring av sfi ärotillräckliga, menar motionärerna i motion 1993/94:Ub50 (s).Sfi bör bli föremål för en mer djupgående analys i (yrkande 1). Denna bör även få i uppdragatt pröva förutsättningarna för att ersätta socialbidrag vidsfi-studier med någon form av utbildningsbidrag ellerintroduktionsersättning inom de samhällsekonomiska ramar somnuvarande schablonersättning till kommunerna ger (yrkande 8).Vidare bör kommittén studera de tidigare anlända invandrarnasbehov av svenskundervisning och formerna för att tillgodosedetta (yrkande 9).Också i motion 1993/94:Ub48 (v) yrkande 1 begärstilläggsdirektiv till Invandrar- och flyktingkommittén,nämligen att den skall få i uppdrag att föreslå sådanaförändringar och förstärkningar av sfi att de i rapporter avRiksdagens revisorer, och Skolverketpåtalade problemen och bristerna med sfi i största möjligautsträckning undanröjs.Utskottet tar först upp frågan om bidrag vid sfi-studier.Utskottet konstaterar att kommunerna -- enligt lagen(1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissaandra utlänningar -- fr.o.m. har möjlighetatt ge introduktionsersättning istället för socialbidrag till flyktingar och vissa andrautlänningar som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet.Ett villkor för att introduktionsersättning skall få beviljasär att flyktingen följer den introduktionsplan som upprättatsav kommunen efter samråd med den enskilda flyktingen och somäven kan innehålla krav på sfi-studier. hade,enligt vad utskottet inhämtat, ett 60-tal kommuner införtintroduktionsersättning.När det gäller tidigare invandrare föreslås i propositionen,vilket förslag utskottet ovan tillstyrkt, att nu gällandetidsbegränsning för rätt till sfi skall upphöra. Därmed kommertidigare invandrare, under samma förutsättningar som nyanlända,att ha rätt till sfi tills de nått avsedd kunskapsnivå.Utskottet delar helt de synpunkter som uttryckts såväl ipropositionen som i motioner om att tillräckliga kunskaper isvenska är av avgörande betydelse för invandrares möjlighetertill integration i det svenska samhället och för derasmöjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden.Av direktiven till Invandrar- och flyktingkommittén (dir.1993:1) framgår att ett särskilt intresse bör ägnas frågor ominvandrarnas situation på arbetsmarknaden liksom hur kunskaperoch färdigheter i svenska språket påverkar invandrarnasförutsättningar i arbetslivet och delaktighet i samhället iövrigt. Det står i övrigt kommittén fritt att fördjupa sig i defrågor som utifrån utvärderingen av invandrarpolitikenframträder som relevanta och angelägna.Svenskundervisningen för invandrare (sfi) tillhör alltså deområden som det uttryckligen enligt uppdraget åligger kommitténatt behandla. Utskottet utgår från att kommittén mot bakgrundav de rapporter som lämnats av revisorer,() och om brister iundervisningen -- vilka i korthet refererats i propositionen --kommer att grundligt analysera och behandla frågan. Vidareförutsätter utskottet att kommittén i sina överväganden omåtgärder för invandrares integration i det svenska samhälletockså kommer att behandla frågor om hur det ekonomiska stödettill den enskilda invandraren skall utformas. Enligt utskottetsmening behövs inte något riksdagsuttalande med anledning avmotionerna 1993/94:Ub48 yrkande 1 och 1993/94:Ub50 yrkandena 1,8 och 9. Därför bör dessa avslås.Enligt motion 1993/94:Ub50 (s) yrkande 2 finns behov av ettsärskilt utvecklingscentrum för undervisning i svenska förinvandrare. Motionärerna framhåller att bristen på behörigalärare är stor och behovet av fortbildning ochmetodutveckling starkt. Från sfi-skolorna efterlyses också meradekvata läromedel, bl.a. saknas fullgoda grammatikor isvenska. Det bör vara naturligt, anförs det, att knyta ettmetodutvecklingscentrum till någon eller några lärarhögskolor.Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det ärangeläget att ett särskilt centrum inrättas vid någoneller några lärarhögskolor för att där samla, utveckla ochförmedla kunskap och kompetens om metodik och pedagogisktmaterial i undervisningen i svenska för invandrare. Godakunskaper hos lärarna och bra undervisningsmaterial är avbetydelse för att invandrarna snabbt skall kunna nå målen försvenskundervisningen. I enlighet med vad som förordas imotionen bör denna fråga utredas . nu anfört bör med bifall till motion1993/94:Ub50 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Krav på kunskaper i svenska språket ställs i motion1993/94:Ub51 (nyd). Motionärerna hävdar att utan mycket godakunskaper i svenska tvingas man leva som ett slags andraklassens medborgare i . Högre ambitionsnivåer påsvenskkunskaper krävs än vad som kommer fram i propositionen(yrkande 1). En praktisk målsättning kan vara att senast två årefter beviljat uppehållstillstånd skall varje invandrarebehärska svenska på en definierad nivå (yrkande 3). Om det äruppenbart att en enskild individ inte anstränger sig eller villlära sig svenska skall sanktionsmöjligheter kunna övervägas(yrkande 4). Viss kunskapsnivå i svenska skall krävas för attinvandrarbarn skall få följa den ordinarie undervisningen iskolan (yrkande 7). -- I motion 1993/94:Ub365 (nyd) yrkande 10finns i huvudsak likalydande förslag om att invandrare iSverige måste lära sig svenska språket.Utskottet finner det viktigt att de ambitioner som redan nufinns för sfi-verksamheten kan förverkligas. Utvärderingar somgjorts visar på problem och brister. Förslagen i propositionensyftar till att förbättra möjligheterna att nå upp tillambitionsnivåerna. Utskottet erinrar om att undervisningen isfi för en elev skall upphöra, om eleven saknar förutsättningaratt tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte görtillfredsställande framsteg. När det gäller krav påsvenskkunskaper för att få följa skolundervisningen hänvisarutskottet till sitt yttrande vid föregående tillsocialförsäkringsutskottet (bet. 1992/93:SfU7, UbU5y), där ettmotsvarande yrkande avstyrktes efter redogörelse för gällandebestämmelser. Motionerna 1993/94:Ub51 yrkandena 1, 3, 4 och 7samt 1993/94:Ub365 yrkande 10 bör med det anförda avslås avriksdagen. beträffande flexibilitet och kvalitetskrav isvenskundervisning för invandrare (sfi)att avslår motion 1993/94:Ub50 yrkande 4,2. beträffande målgrupper för sfi och sfi för asylsökandeatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 13 kap. 3 § första stycketsamt 6 och 7 §§,3. beträffande skyldighet att tillhandahålla sfi inom visstidatt med bifall till motionerna 1993/94:Ub49 och1993/94:Ub50 yrkande 3 och med anledning av motionerna1993/94:Ub48 yrkande 2 och 1993/94:Ub51 yrkande 6 antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 13 kap. 3 § andra stycket med den ändringen att stycketerhåller den i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknadelydelsen,4. beträffande riktlinjer för sfiatt godkänner vad regeringen förordat omriktlinjer,5. beträffande kurs i sfi och rätt att återuppta studieratt med avslag på motion 1993/94:Ub50 yrkande 5antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 13 kap. 1 och 11 §§,res. 1 (s)6. beträffande kursplan och riktvärde för utbildningensomfattning i tidatt avslår motionerna 1993/94:Ub48 yrkande 3,1993/94:Ub50 yrkande 7 och 1993/94:Ub51 yrkande 2,res. 2 (s)res. 3 (nyd)men. (v)7. beträffande betyg m.m.att med avslag på motionerna 1993/94:Ub50 yrkande 6och 1993/94:Ub51 yrkande 5 godkänner vad regeringen förordat ombetyg,res. 4 (nyd)8. beträffande redovisning och utvärdering av sfiatt avslår motion 1993/94:Sf628 yrkande 10,9. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt under mom. 2, 3 och 5,10. beträffande direktiv till Invandrar- ochflyktingkommitténatt avslår motionerna 1993/94:Ub48 yrkande 1 samt1993/94:Ub50 yrkandena 1, 8 och 9,11. beträffande utvecklingscentrum för sfiatt med bifall till motion 1993/94:Ub50 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 5 (m, fp, c, kds)12. beträffande krav på kunskaper i svenska språketatt avslår motionerna 1993/94:Ub51 yrkandena 1, 3,4 och 7 samt 1993/94:Ub365 yrkande 10.res. 6 (nyd)den 5 maj 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochChrister ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Kurs i sfi och rätt att återuppta studier (mom. 5), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet anser" och på s. 11 slutar med"skollagen" bort ha följande lydelse:Utskottet har samma uppfattning som motionärerna att den somhar giltigt skäl för studieavbrott skall vara garanterad rättatt senare få återuppta studierna. Det är allvarligt om enregel kan medföra att en invandrare inte vågar acceptera etterbjudande om arbete för att inte riskera sin rätt till sfi.Förutom förvärvsarbete kan andra giltiga orsaker tillstudieavbrott vara sjukdom, barnafödande eller svårafamiljeförhållanden.Utskottet accepterar tills vidare den av regeringenföreslagna lydelsen av 13 kap. 11 § tredje stycket och föreslåratt antar regeringens förslag till ändringar av13 kap. 1 och 11 §§ skollagen. Regeringen bör dock skyndsamtåterkomma till med förslag till ny lydelse av13 kap. 11 § tredje stycket i enlighet med vad ovan anförts.Därmed tillstyrker utskottet motion 1993/94:Ub50 yrkande 5.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande kurs i sfi och rätt att återuppta studieratt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 13 kap. 1 och 11 §§, delsmed bifall till motion 1993/94:Ub50 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om nyttlagförslag,2. Kursplan och riktvärde för utbildningens omfattning (mom. 6), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet ställer" och slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning i densocialdemokratiska motionen att det inte är acceptabelt attstudietiden i sfi begränsas till 10förinvandrare med goda förutsättningar för teoretiska studier.Möjlighet bör finnas till koncentrationsläsning isvenskundervisningen. bör därför ges i uppdrag attta fram rekommendationer för veckostudietid som tillsammans medsjälvstudier och hemuppgifter motsvarar studier på helfart.Någon form av yrkespraktik och vardaglig övning i svenskaspråket bör därjämte ingå. Utskottet är medvetet om att vissainvandrargrupper av olika skäl inte kan delta iheltidsundervisning.