bet · GH01JuU18 · 1994-03-15 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till jämte ett antal motionersom väckts under den allmänna motionstiden . Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats tre reservationer från (s) och enreservation från (nyd).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit att för /95 tillBrottsförebyggande rådet anvisa ett ramanslag på . 1993/94:Ju802 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett program för en nationellbrottspreventiv strategi.1993/94:Ju805 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av kriminalpolitiken,2. att till för budgetåret1994/95 anslår mindre än vad regeringen anslagitenligt vad i motionen anförts om forskning vid universitet ochhögskolor.1993/94:Ju808 av m.fl. (v) vari yrkas2. att för /95 till anslaget G 5Brottsförebyggande rådet anvisar mindre än vadregeringen föreslår eller således 16 774 000 kr.1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av reformarbetet inomkriminalpolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bildandet av lokala brottsförebyggandeorgan och Brottsförebyggande rådets medverkan i detta arbete,8. att beslutar inrätta en fond för lokaltbrottsförebyggande arbete i enlighet med vad i motionen anförts,9. att beslutar anvisa ett anslag på 25 000 000 krtill fonden för lokalt brottsförebyggande arbete för budgetåret1994/95,10. att beslutar anvisa ett ramanslag på 29 774 000kr till för /95.1993/94:Ju810 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett effektivt bekämpande av brottslighetenoch upprättande av lag och ordning,44. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att allmän laglydnad måste framgå direktav lag. () inrättades och avsiktenvar att rådet skulle fungera som ett samordnande aktions- ochinformationsorgan (prop. 1974:1, JuU 1974:10, rskr. Redanfrån början har dock vid rådet bedrivits en omfattandeforskning. I förra årets forskningsproposition (prop.1992/93:170) angav regeringen att BRÅ borde utvecklas till ettkvalificerat expertorgan i kriminalpolitiska frågor underregeringen. skulle uppbyggnaden av denkriminalvetenskapliga forskningen vid universitetenintensifieras. Utskottet och instämde i regeringensuppfattning (1992/93:JuU30, rskr. 395).Den nya inriktningen av BRÅ:s verksamhet framgår av den nyainstruktionen (SFS 1993:669). Den innebär att BRÅ fått en delvisny roll i fråga om utvecklingsarbete, utvärdering och tillämpadforskning. BRÅ skall i sin framtida roll förutom att fokusera påutveckling och utvärdering inom det kriminalpolitiska fältetäven i fortsättningen sammanställa och förmedla för rådetsverksamhetsområde relevant information om kriminalvetenskapligforskning till myndigheter, andra organisationer och enskilda.En annan än mer betydelsefull uppgift är att under regeringenansvara för övergripande utredningar och analyser av samhälletssamlade resurser inom det kriminalpolitiska fältet och därigenomge underlag för statsmakternas kriminalpolitiska åtgärder.MedelsanvisningenI budgetpropositionen (s. 156) föreslås att BRÅ för budgetåret1994/95 tilldelas ett ramanslag på 26 774 000 kr.Mot bakgrund av vad som angavs i förra åretsforskningsproposition föreslås att skall förasöver från BRÅ:s anslag till anslaget E 3Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet underUtbildningsdepartementets huvudtitel för att användas för stödtill kriminalvetenskaplig forskning. I forskningspropositionenanfördes bl.a. att en utgångspunkt för övervägandena var atttyndpunkten och därmed resurserna vad avser grundforskningenborde koncentreras till universitet och högskolor. För att geden samlade forskningen på det kriminalvetenskapliga områdetbättre förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt bordevidare en del av resurserna för BRÅ förasöver till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.I motion Ju809 (s) begärs att anslaget till BRÅ höjs med 3miljoner kronor, att användas till främst forskning kringekonomisk brottslighet, effekterna av brottsförebyggandeverksamhet samt inrättandet av en professur vid BRÅ. Imotionerna Ju805 (v) och Ju808 (v) begärs att anslaget minskasmed till följd av minskad forskning vid BRÅ.Utskottet uttalade vid budgetbehandlingen ianledning av en motion att utskottet inte då var berett atttillstyrka att en professur vid BRÅ inrättades (jfr1992/93:JuU30 s. 5). Utskottet, som inte ändrat inställning, kaninte tillstyrka att medel nu avsätts härför. Utskottet villunderstryka vikten av det arbete som utförs inom BRÅ och godtarregeringens förslag till medelsberäkning. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motion Ju809 i här behandlad del.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet ävenavstyrker bifall till motionerna Ju805 och Ju808.Inriktningen av kriminalpolitikenRegeringen redovisar i budgetpropositionen de närmareförutsättningarna och målen för kriminalpolitiken. Avredovisningen framgår bl.a. att brottsligheten är oacceptabelthög och att ett huvudmål för kriminalpolitiken är att minskabrottsligheten och öka människors trygghet mot brott.BRÅ har på regeringens uppdrag i samverkan medRikspolisstyrelsen och utarbetat enframtids- och omvärldsanalys avseende det kriminalpolitiskaverksamhetsområdet för tiden fram . Målet föranalysen var att ta fram ett underlag för fortsatta övervägandeninom när det gäller reformarbetet inomkriminalpolitikens område. Analysen har särskilt tagit sikte påden förväntade brottsutvecklingen och den utveckling som tillföljd bl.a. härav kan förutses när det gäller arbetsbelastningenför rättsväsendet. Mot denna bakgrund har en bedömning gjorts avvilka krav som kommer att ställas på kriminalpolitiken för attkunna uppnå det övergripande målet att minska brottsligheten ochöka tryggheten. BRÅ:s analys visar att det har skett en kraftigökning av antalet polisanmälda brott . har antalet polisanmälda brott ökat från 195000 till knappt 1,2 miljoner. Prognosen för brottsutvecklingenär, enligt BRÅ, att fram kommer antalet anmäldabrott i genomsnitt att öka med ca 25 000 tillnågonstans mellan 1 350 000 och 1 500 000 brott.För att kunna bryta brottsutvecklingen förespråkar BRÅ ennationell brottspreventiv strategi där åtgärder inomrättsväsendet samordnas med åtgärder inom andra samhällssektorersom skolan, , frivilligorganisationer m.fl. Ennationell strategi som samordnar det brottsförebyggande arbetethos de olika aktörerna behövs, sägs det, för att detövergripande målet för kriminalpolitiken skall uppnås. Strateginbör, enligt BRÅ, innefatta bl.a. frågor som huvudmannaskap förden brottsförebyggande verksamheten, lokala brottsförebyggandeprogram, en årlig förbättrad brottsofferundersökning samtförbättringar av rättsstatistiken.Mot bakgrund härav avser regeringen, enligtbudgetpropositionen (s. 63), att uppdra åt BRÅ att utarbeta ettunderlag för ett nationellt brottsförebyggande program. Iunderlaget bör, anför regeringen, belysas bl.a. frågor ominriktning och målbeskrivning för det brottsförebyggandearbetet, ansvarsfördelning, samordning och samverkan på olikanivåer samt uppföljning och utvärdering av resultatet. Encentral fråga anges vara vilka åtgärder som behövs för attförhindra att unga människor dras in i kriminalitet ochmissbruk. BRÅ, som är representerat i (dir.1993:37), skall vid arbetet bl.a. hålla kontakt med och beaktadet arbete som där sker när det gäller lokalt trygghetsskapandearbete samt inom polisen när det gäller att utvecklanärpolisverksamhet och ett problemorienterat, brottsförebyggandearbetssätt. Målet är att regeringen skall kunnaförelägga ett förslag till nationelltbrottsförebyggande program.BRÅ:s redovisning av framtidsperspektivet såvitt avserbrottsutvecklingen visar enligt vad regeringen anför ibudgetpropositionen (s. 52) på behovet av en genomgripandeomprövning och en kraftfull förnyelse av den tidigare fördakriminalpolitiken, både när det gäller dess ideologiska grundoch dess tillämpning i dagens och morgondagens verklighet. Ettsådant arbete har redan inletts av regeringen och ibudgetpropositionen redovisas en sammanfattning av de åtgärdersom redan har genomförts, de reformer i olika hänseenden som nuförbereds inom och de mer långsiktigaarbetsuppgifter och riktlinjer som gäller för det fortsattaarbetet. Regeringen slår inledningsvis fast några allmännaprinciper för detta arbete. Arbetet är inte begränsat i tiden.Det är i stället fråga om en långsiktig förändringsprocess därde övergripande målen att minska brottsligheten och ökatryggheten ligger fast. De åtgärder som vidtas kommer attvariera över åren. Så mycket står emellertid klart att det tillstora delar måste avse åtgärder inom de traditionella områdenaför kriminalpolitiken såsom förändring av regelverket, främstavseende straffrätten med påföljdssystemet, liksom en ändradinriktning, organisation och val av arbetsmetoder förmyndigheterna inom rättsväsendet. Det räcker emellertid inte meddetta. Framtiden är sådan att de kriminalpolitiska målen måstegenomsyra såväl det allmännas åtgärder som samhället i övrigt påett helt annat sätt . Att nå de övergripande målenmåste, sägs det, vara en uppgift inte enbart för myndigheternainom rättsväsendet utan i kanske ännu högre grad vara en del avsamhällslivet för enskilda, andra myndigheter, organisationeroch företag. En allt viktigare uppgift blir därför att närmareundersöka förutsättningarna för inriktning, villkor och former iövrigt för detta nödvändiga samhällsengagemang. Här nämns denovan nämnda arbete. Ett annat område somenligt regeringen förtjänar uppmärksamhet är det aviseradeuppdraget till BRÅ om ett nationellt brottsförebyggande program.Av central betydelse för utvecklingsarbetet anges också arbetetmed att ta fram kriminalpolitiska kunskaper i vid mening vara.Här nämns satsningarna på en kraftig utbyggnad av denkriminologiska forskningen, den förstärkta rollen för BRÅ somett kunskaps- och expertorgan samt den överlämnadeframtids- och omvärldsanalysen som bör leda till förnyadeuppdrag till BRÅ inom detta område. Härutöver har regeringenbeslutat tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta framen samlad resultatredovisning för det kriminalpolitiskaarbetsområdet (dir. 1994:17). Detta utredningarbete bör enligtdirektiven vara avslutat före utgången av . Ettutvecklingsarbete inom detta fält anses nödvändigt för att iframtiden få ett bättre underlag för att senare kunna redovisavilka insatser som ger bäst resultat i förhållande till deangivna målen för politikområdet.En sammanfattning av regeringens kriminalpolitiskahandlingsprogram tar upp följande huvudpunkter:En av rättsstatens viktigaste uppgifter är att upprätthållalag och ordning så att människor kan känna sig trygga.Brottsligheten befinner sig på en nivå som inte kan accepterassamtidigt som olika prognoser om framtiden inger stor oro.Förhållandena är sådana att det krävs en kraftfull omprövningoch förnyelse av kriminalpolitiken.Detta arbete har redan inletts av regeringen och fortsätter numed förändringar av såväl regelverket som myndigheternasorganisation, inriktning och arbetsmetoder.Det krävs vidare ett helt nytt engagemang i kriminalpolitikenfrån enskilda medborgare, från kommuner och andra myndigheteroch från näringslivet om de grundläggande målsättningarna, attminska brottsligheten och öka tryggheten, skall uppfyllas.I flera motioner begärs olika uttalanden om inriktningen avden framtida kriminalpolitiken. I motion Ju805 (v) förespråkasen kriminalpolitik där minskning av brottsligheten sker främstgenom brottsförebyggande arbete. I motion Ju809 (s) presenterasett program för det kriminalpolitiska reformarbetet somsammanfattningsvis bygger på ökad satsning av brottsförebyggandeåtgärder. Motionen Ju810 (nyd) förespråkar en kriminalpolitikdär tyngdpunkten ligger på att upprätthålla lag och ordning isamhället. I motion Ju802 begärs att regeringen får i uppdragatt utarbeta en nationell brottspreventiv strategi. I motionenbetonas särskilt familjens betydelse för grundläggandevärderingar hos unga och samverkan mellan olika samhällsorgansom kommer i kontakt med barn och unga.Utskottet, som kan ställa sig bakom regeringens ibudgetpropositionen framlagda handlingsprogram förkriminalpolitiken, vill understryka vad som där anförs när detgäller vad som krävs av statsmakterna för att kunna nå dekriminalpolitiska målen -- att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet mot brott. Det är nödvändigt att byggakriminalpolitiken på en helhetssyn när det gäller åtgärder fråndet allmänna och från samhället i övrigt. Här har naturligtvisåtgärder inom kriminalpolitikens traditionella områden, såsomstrafflagstiftningen, polisen och kriminalvården, en centralfunktion. Av grundläggande betydelse är också åtgärder för attstärka familjens roll och för att bibringa de unga samhälletsnormer och värderingar. Kriminalpolitiken i vid mening kanalltså inte begränsas till sådana åtgärder som att klara uppbegångna brott och att lagföra gärningsmännen. Sådana åtgärderär självfallet mycket viktiga inte minst för att upprätthållarespekten för rättssamhällets krav, men de är inte tillräckligaför att varaktigt minska brottsligheten och öka tryggheten.Utskottet anser att direkt brottsförebyggande åtgärder måsteprioriteras. I detta arbete har såväl polis och andramyndigheter som enskilda personer, företag och organisationer enroll. Också normbildning och stärkandet av familjens roll utgöri denna mening åtgärder inom det brottsförebyggande området.Utskottet delar således regeringens uppfattning om inriktningenav den framtida kriminalpolitiken och kan därför inte tillstyrkabifall till motionerna Ju805, Ju809 och Ju810 där inriktningarmed delvis annat innehåll förespråkas.När det gäller det i motion Ju802 framställda yrkandet om ennationell brottspreventiv strategi anser utskottet att motionenfår anses tillgodosedd genom det ovannämnda aviserade uppdragettill BRÅ.Lokala brottsförebyggande organ m.m.I motion Ju809 (s) begärs ett uttalande om att BRÅ bör ges ettgenerellt uppdrag för uppbyggande av lokala brottsförebyggandeorgan i landets kommuner, bl.a. i samverkan med föreningar ochfolkrörelser. Mot den bakgrunden begärs att det inrättas en fondför lokalt brottsförebyggande arbete, att BRÅ ges ansvar attadministrera, pröva och fördela medel ur fonden samt attriksdagen till fonden för /95 anslår 25miljoner kronor.Våldskommissionen föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1990:92)Våld och brottsoffer att det borde skapas lokalabrottsförebyggande organ i kommunerna under polisens ledning.Enligt ett regeringsbeslut har BRÅ ochRikspolisstyrelsen på fem orter (, , ,och ) stött bildandet av sådana organ. Syftetmed dessa s.k. pilotprojekt är att samla erfarenheter som sedanskall kunna komma till användning i resten av landet. En inomregeringskansliet tillsatt arbetsgrupp för brottsförebyggandeåtgärder följde inledningsvis arbetet och lämnade en preliminärutvärdering av projektet i rapporten (Ds 1992:93) Lokaltbrottsförebyggande arbete.Arbetsgruppen konstaterar i sin rapport att första året avprojektarbetena på ett bra sätt stimulerat lokaltbrottsförebyggande arbete i enlighet med höga krav påvetenskaplighet och effektivitet. Arbetsgruppen anser detsynnerligen angeläget att arbetet fullföljs som planerat och attpilotprojekten synes ha goda förutsättningar att resultera iutvecklandet av adekvata metoder för lokalt brottsförebyggandearbete även på andra orter.BRÅ svarar nu för den löpande uppföljningen av pilotprojektenoch skall lämna en slutlig utvärdering av verksamheten underhösten 1994. Enligt regleringsbrevet för BRÅ för innevarandebudgetår skall rådet bl.a. ägna särskild uppmärksamhet åt attutveckla modeller för lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ harnu påbörjat en landsomfattande inventering och systematiseringav brottsförebyggande verksamhet som bedrivs i många kommuner påinitiativ av kommunerna och/eller polisen. Inventeringenberäknas kunna avrapporteras under nästa budgetår.Här bör också nämnas det arbete som bedrivs avTrygghetsutredningen. Kommittén, som är parlamentarisktsammansatt, skall enligt sina direktiv se över rollfördelningenmellan polisen, kommunerna och enskilda när det gäller att skapatrygghet mot brott, särskilt vardagsbrottslighet, ochordningsstörningar. Kommittén skall bl.a. överväga hurtryggheten mot brott skall kunna ökas genom ett vidgatengagemang från enskilda och genom privata initiativ, exempelvisgrannsamverkan mot brott och annan lokal brottsförebyggandeverksamhet. En annan viktig fråga som kommittén skall studera ärhur samverkan mellan enskilda och polisen kan utvecklas.Utredningsarbetet skall vara avslutat före utgången av mars1995. Ett delbetänkande skall redovisas före utgången av juni1994 (dir. 1993:37).Utskottet vill först slå fast att statsmakterna har ett ansvarför att skapa goda förutsättningar för och ge ett aktivt stödtill lokalt brottsförebyggande arbete. Av ovanståenderedovisning framgår emellertid att frågan om utvecklandet avsådan verksamhet är aktuell både hos BRÅ och inomutredningsväsendet. Utskottet anser att det pågående arbetetinte bör föregripas av . Mot bakgrund härav avstyrkerutskottet bifall till motion Ju809 såvitt gäller yrkandena ombildandet av brottsförebyggande organ, inrättande av en fond förverksamheten samt anslag till fonden för /95.ÖvrigtI motion Ju810 (nyd) begärs, såsom motionen får förstås, attbrottsbalken (BrB) ändras på sådant sätt att det framgår attallmänpreventionen skall tillmätas överordnad betydelse vidbestämmande av påföljd för brott.Liknande yrkanden har tidigare behandlats av utskottet. I ettärende (1992/93:JuU5 s. 15 f) behandlade utskottetutförligt frågan och fann att BrB:s bestämmelser omstraffmätning och påföljdsval ger domstolarna möjlighet att itillräcklig utsträckning beakta allmänpreventiva hänsyn när detgäller att bestämma påföljd för brott. Utskottet avstyrktebifall till motionen. följde utskottet.I höstas vidhöll utskottet (1993/94:JuU2 s. 13 f) sin sålundauttalade uppfattning vid behandlingen av en liknande motion iämnet. följde utskottet.Utskottet har alltjämt samma uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju810 i nu behandlad del. beträffande anslag till Brottsförebyggande rådetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:Ju805 yrkande 2, 1993/94:Ju808yrkande 2 och 1993/94:Ju809 yrkande 10 till för /95 anvisar ett ramanslag på26 ,res. 1 (s)2. beträffande inriktningen av kriminalpolitikenatt avslår motionerna 1993/94:Ju805 yrkande 1,1993/94:Ju809 yrkande 4 och 1993/94:Ju810 yrkande 1,res. 2 (s)3. beträffande nationell brottspreventiv strategiatt avslår motion 1993/94:Ju802,4. beträffande lokala brottsförebyggande organ m.m.att avslår motion 1993/94:Ju809 yrkandena 7, 8 och9,res. 3 (s)5. beträffande allmänpreventionens betydelse irättstillämpningenatt avslår motion 1993/94:Ju810 yrkande 44.res. 4 (nyd)den 15 mars 1994På justitieutskottets vägnarGöthe KnutsonI beslutet har deltagit: (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), NilsNordh (s), (), (), LiisaRulander (kds), (nyd), (),(), (), () ochKjell Eldensjö (kds). Anslag till (mom. 1), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet uttalade" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse:När det gäller medelsberäkningen delar utskottet den i motionJu809 framförda åsikten att det är av stor vikt att BRÅ:sverksamhet kan bedrivas under tillfredsställande förhållandenoch med erforderliga resurser. Utskottet instämmer i önskemåleni motionen om ökade resurser till BRÅ med tre miljoner kronor.Medlen bör användas främst till forskning kring ekonomiskbrottslighet, effekterna av brottsförebyggande verksamhet samtinrättandet av en professur vid BRÅ.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande anslag till Brottsförebyggande rådetatt med anledning av regeringens förslag samt medbifall till motion 1993/94:Ju809 yrkande 10 och med avslag påmotionerna 1993/94:Ju805 yrkande 2 och 1993/94:Ju808 yrkande 2till för /95 anvisarett ramanslag på ,2. Inriktningen av kriminalpolitiken (mom. 2), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "innehåll förespråkas" bortha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis när det gäller inriktningen avkriminalpolitiken uttala att kriminalpolitikens huvuduppgift äratt förebygga och motverka brott. Målet är, som anförs i motionJu809, att alla människor skall kunna känna trygghet till liv,hälsa, integritet och personlig egendom. Kriminalpolitiken skallbygga på en humanistisk grundsyn och respekt för människors likavärde. För att nå framgång i det brottsbekämpande arbetet är detviktigt att slå vakt om det generella välfärdssamhället. Allerfarenhet visar att stora sociala klyftor, hög arbetslöshet ochförslummade bostadsområden föder våld och annan kriminalitet.För att motverka riskerna för social utslagning och kriminalitetmåste insatser vidtas på skilda områden av samhällspolitiken. Enkraftfull satsning måste ske på det brottsförebyggande området.Grundläggande för möjligheterna att nedbringa brottsligheten ärnämligen ett aktivt och offensivt brottsförebyggande arbete.Detta arbete måste bedrivas på såväl kort som lång sikt. Ävendet lokala brottsförebyggande arbetet bör byggas ut och gesännu större betydelse i polisens och andra samhällsorgansarbete. Möjligheterna att motverka brottslighet och socialutslagning hänger nära samman med vår förmåga att bygga ettsamhälle som präglas av solidaritet, omtanke och ansvarstagandemänniskor emellan. Rättsväsendet ensamt förmår inte lösaproblemet med den ökande brottsligheten. Särskilt viktigt är detatt skapa goda förhållanden för barn och ungdomar att växa uppi. Barn och ungdom måste stå i centrum för detbrottsförebyggande arbetet. I första hand är det självfalletföräldrarnas ansvar att fostra barn till godasamhällsmedborgare. Därför måste familjepolitiken utformas påett sätt som underlättar för föräldrarna att ta detta ansvar.Barnomsorgen och skolan har här viktiga uppgifter. Det ärsåledes genom breda sociala insatser och attitydpåverkan somavgörande framgångar mot brottsligheten kan nås.Enligt utskottets mening bör, som framförs i motion Ju809, detkriminalpolitiska reformarbetet inriktas på följande områden:satsning på brottsförebyggande arbeteett reformerat straff- och påföljdssystem med utvecklandet avalternativ till frihetsstraffen human kriminalvård med förbättrat innehållutökat stöd till brottsoffrensnabbare och tydligare reaktioner för unga lagöverträdareeffektivare polisiära arbetsmetoderett rättsväsende med hög rättssäkerhet, kortahandläggningstider och välutbildad personal.Utskottet, som avstyrker bifall till motionerna Ju805 ochJu810 där en annan inriktning av kriminalpolitiken förespråkas,anser att det får ankomma på regeringen att utforma och snarastlägga fram förslag med en sådan kriminalpolitisk inriktning somutskottet nu skisserat. Vad utskottet anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande inriktningen av kriminalpolitikenatt med avslag på motionerna 1993/94:Ju805 yrkande 1och 1993/94:Ju810 yrkande 1 och med anledning av motion1993/94:Ju809 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Lokala brottsförebyggande organ m.m. (mom. 4), , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "/95" bort haföljande lydelse:Statsmakterna har ett ansvar för att skapa godaförutsättningar för och ge ett aktivt stöd till lokaltbrottsförebyggande arbete.