bet · GI01KrU1 · 1994-10-25 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner om museifrågor. Motionernaväcktes under föregående riksmöte.Utskottet avstyrker yrkanden som avser inrättandet av tre nyamuseer, nämligen ett filmmuseum i , ett Nobelprismuseumi och ett museum för regalskeppet . Utskottetavstyrker även en motion som syftar dels till ökade resurser förlokaler för det glasmuseum som utgör en del av ,dels till att ge glasmuseet nationell status. Likaledes avstyrksett motionsförslag om att skall ta initiativ till attutreda frågan om hjulångaren skall bärgas ochbevaras som museum.Ett motionsförslag som syftar till ökat stöd förKulturhistoriska museet i avstyrks bl.a. med hänvisningtill att frågan bereds inom regeringen i arbetetmed statsbudgeten. Utskottet avstyrker även en motion medförslag att Bergslagen skall ges nationell status.Utskottet anser att det inte finns skäl för att göraen klassificering av museerna eller att bedöma om ett museum harstörre eller mindre riksintresse. 1993/94:Kr201 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av åtgärder för att rädda och utveckla Kulturen iLund.1993/94:Kr214 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning angående inrättande av ettnationellt filmmuseum i Stockholm.1993/94:Kr234 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens medverkan vid tillskapandet av ettnationellt glasmuseum i tillsammans med museum.1993/94:Kr235 av Per och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge Bergslagen ochde kulturmiljöer som där ingår nationell status.1993/94:Kr237 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statligt stöd till ett nytt Kronanmuseum.1993/94:Kr249 av m.fl. (fp, m, c, v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett Nobelprismuseum i Karlskoga.1993/94:Kr251 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av frågan hurhjulångaren skall kunna bärgas och bevaras somett museum.1993/94:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ som syftar till attinrätta ett Nobelprismuseum i i enlighet med vad somanförts i motionen.1993/94:Kr305 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en närmare utredning av förutsättningarnaför ett Kronanmuseum på Öland.Principiella ställningstaganden i museifrågorRiksdagen tog principiell ställning till avregeringen förordade riktlinjer för de centrala museernasuppgifter och ansvar för landets museiväsende (prop. 1986/87:97,bet. KrU 1986/87:21, rskr. 1986/87:342). Utskottet har vid enrad tillfällen, senast vid /94, redovisatinnebörden av dessa ställningstaganden (bet. 1993/94:KrU1 s.5--6). I korthet innebär dessa att centralmuseerna böröverblicka samlingar av samma slag i landet, tillhandahålla ochförmedla expertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete ochföreträda ämnesområdet inom och utom museiväsendet. Av decentrala museerna har fem s.k. ansvarsmuseer ett sammanhållandeansvar för museiväsendets olika delar. Ansvarsmuseer är enligtbeslutet följande museer, nämligen bland de kulturhistoriskamuseerna , ochEtnografiska museet (numera benämnt Folkensmuseum--), inom området konst Statens konstmuseeroch inom området naturhistoria riksmuseet.Övriga fem centrala museer är Livrustkammaren, slottoch (LSK), ,, Statens musiksamlingar samt Tekniska museet.I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antalmotioner om bl.a. inrättande av nya museer. Utskottet ansåg attdet i princip "" inte borde inrättas fler centralamuseer, dvs. statliga museer eller med dem jämställda museer.Utskottet anmärkte att , bl.a. i motionssammanhang,torde begreppen riksmuseum och nationellt museum användas somsynonymer till centralt museum. Utskottet framhöll i betänkandetatt det inte var motiverat att riksdag -- eller regering -- görnågon form av klassificering av museerna. Det ansågs därför attdet i allmänhet inte fanns skäl för att göra någonbedömning av om ett museum har större eller mindre riksintresse.I sammanhanget erinrade utskottet om att musei- ochutställningssakkunniga framhållit att man borde räkna med attlänsmuseerna i viss utsträckning kan avlasta statsmuseernadokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden taansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU 1973:5 s.212).I den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområde sominte i tillräcklig grad uppmärksammats eller helt förbisettsansågs detta i första hand få ske inom den nuvarandemuseiorganisationens ram, exempelvis genom riktade insatser.Enligt utskottets mening borde emellertid det sagda inte få ledatill att den statliga museistrukturen helt låses i sin rådandeform.Beträffande inrättandet av avdelningar inom ett länsmuseum ochinrättandet av lokala museer konstaterade utskottet iett av godkänt betänkande att detta är frågor som börankomma på regionala eller lokala intressenter. Utskottetuttalade att det inte ankommer och inte bör ankomma påriksdag eller regering att ta initiativ på området (bet.1989/90:KrU4 s. 20).Våren 1993 tillkallade regeringen en särskild utredare meduppgift att se över museiväsendets struktur och samverkansformerbl.a. i syfte att skapa bättre förutsättningar för eneffektivare användning av de totalt tillgängliga resurserna påmuseiområdet (dir. 1993:26). Bl.a. skulle frågan om den statligamuseipolitikens räckvidd övervägas mot bakgrund av förslag som iolika sammanhang framförts om statligt ansvarstagande ellerstatligt stöd till nya museer. Utredningsarbetet har bedrivits-- efter förslag från kulturutskottet -- av en parlamentariskutredning (bet. 1992/93:KrU17, rskr. 1992/93:249). Resultatet avutredningsarbetet redovisas i betänkandet (SOU 1994:51) Minneoch bildning. I stark sammanfattning innehåller betänkandetföljande.De statliga museernas verksamhet berör inte hela landet itillräcklig omfattning, menar utredningen. Museerna harfortfarande en alltför stark centrering till huvudstadsregionen.Utredningens slutsats är att museerna måste nå ut till landetsalla delar och till alla medborgare. Museerna i landet utgör enhelhet och skall fungera tillsammans. En lyckosam balans mellancentralisering och decentralisering kräver en stark ryggrad ochdecentraliserade aktiviteter (s. 38--43).De statliga museernas organisation innebär begränsningar förderas möjligheter att på olika områden utföra vad de borde.Bl.a. framhålls att möjligheterna till samverkan ocharbetsfördelning för bättre resursanvändning inte tas till varai nuvarande organisationsstrukturer. Högre professionalism, mertid eller lägre kostnader skulle vinnas med en annanorganisation. Inte minst hanteringen av säkerhetsfrågor skullekunna bli mer effektiv (s. 204).De statliga museerna föreslås bli sammanslagna till störreenheter. Museerna skall enligt förslaget samordnas i fyraenheter, som bör bli myndigheter med följande ansvarsområden,nämligen de sköna konsterna, naturvetenskap, människan ihistorien och människan i världen. Till enheterna kan knytasfunktioner som finns i andra kommuner än . Somexempel nämns i , där konst- ochindustridesign utvecklats i en form som har karaktär avnationellt intresse. () föreslås bliett renodlat ämbetsverk, medan , som nuär hopkopplat med RAÄ föreslås överföras till den nyamuseienheten med fokus på människan i historien (s. 205).I utredningen konstateras att vården av museernasföremålssamlingar är mycket eftersatt (s. 95). Därför föreslåsen femårig nationell räddningsaktion för kulturarvet påmuseerna. Vård- och konserveringsprogrammet föreslås utgöra enomfattande satsning inom arbetsmarknadspolitiken som ger arbeteåt 800 årsarbetare . Arbetskostnadernabör finansieras över Arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel, medan kostnader för lokaler, utbildning, redskap ochmaterial bör täckas av (s. 102).Den nya museiorganisationen med större museienheter medger ettmer rationellt nyttjande av befintliga resurser i systemet.Föremålen kan fördelas ut i landet och medinformationsteknologins hjälp lätt återsökas. Ett av fleraangelägna motiv för aktionen är att museernas föremål så långtdet är möjligt ska nyttjas i museernas bildningsverksamhet (s.128).Riksutställningar föreslås få ett uppdrag att bistå landetsmuseer med stöd att ta fram och förmedla vandringsutställningar.Riksutställningar bör budgetmässigt och organisatorisktomvandlas till en efterfrågestyrd organisation, vilket innebäratt samarbetspartner runt om i landet i huvudsak skall styra vadorganisationen skall arbeta med (s. 111 och 129).Utredningen anser att det statliga regionala museistödetspelat en positiv roll som komplement och stimulans tillregionernas egna satsningar att skapa väl fungerandemuseiinstitutioner. Grundbeloppen bör enligt utredningen ifortsättningen gå direkt till den regionala museiorganisationen.De bör inte kopplas till tjänsteuppbyggnad utan till mål ochmedel för verksamheten (s. 161). bör iframtiden inrikta sig på idéstyrning, utvärdering, statistiketc.Kulturen i -- behov av räddningsåtgärder m.m. (mot.1993/94:Kr201)Allmänna uppgifterKulturhistoriska museet i , Kulturen, erhåller för sinverksamhet statligt och kommunalt stöd.Museet uppbär statsbidrag enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer. Stödet utgår för närvarandemed 47 grundbelopp, av vilka museet förmedlar vissa grundbeloppvidare inom regionen, nämligen två grundbelopp till Fredriksdalsfriluftsmuseum i och tre grundbelopp till Historiskamuseet vid . Vidare går 6 grundbelopp tillSkånes hembygdsförbund. Ett grundbelopp uppgår för budgetåret1994/95 till . Statsbidraget utgår avgrundbeloppet. Det statliga regionala stödet till Kulturenuppgår således till ca för innevarandebudgetår.Kulturen har i ansökan till redovisat sinaekonomiska problem gällande driften av museiverksamheten. Iansökan nämns också det initiativ som Kulturen tagit till ettskånskt regionalt museinätverk i syfte att få till stånd ettaktivare samarbete mellan museerna. Flera samarbetsprojekt harinletts. Diskussioner om en viss ansvarsuppdelning med övrigastatsunderstödda museer pågår.I ett beslut anför attförhandlingar ägde rum mellan Statenskulturråd, företrädare för och Lundskommun kring planerna och formerna för nämnda regionalasamarbete. och har beslutatatt bidra med vardera till en utvidgning avKulturens ansvar i regionen utöver tidigare beslutade anslag.Vidare har beslutat att engångsvis bidra medmotsvarande summa, dvs. Enligt Kulturrådetkan -- genom lösningen av Kulturens akuta ekonomiska problem --det regionala samarbetet gagna den gemensamma utvecklingen vidmuseerna i regionen.Det anförda innebär att staten bidrar med totalt ca 5 miljonerkronor, medan och bidrarmed totalt resp. drygt 6 miljoner kronor.Det bör tilläggas att har beslutattilldela Kulturen sammanlagt i statligtbidrag för om- och tillbyggnad av museets lokaler.Kulturrådet anför i sin anslagsframställning för perioden den1 --att och Malmöhusläns landsting som ett led i uppbyggnaden av ett museinät iSkåne har inlett förhandlingar i syfte att uppnå ett störreregionalt ansvarstagande. anser att det statligastödet bör ligga kvar på samma nivå som för innevarande budgetårunder förutsättning att och berörda landstingfattar beslut om fortsatta bidrag och föreslår att Kulturenskall tillföras ytterligare 10 grundbelopp, dvs. ca 1,1 miljonkronor.Ekomuseum Bergslagen -- nationell status (mot. 1993/94:Kr235)Allmänna uppgifterBegreppet definieras i Museiutredningensbetänkande på följande sätt (bilagedelen s. 22). Begreppetintroducerades vid (ICOM:s) generalkonferens i . Ett definierasrumsligt av sitt geografiska område, inte av en byggnad.Föremålssamlingarna sammanförs inte på ett ställe utan bevaraspå plats och betraktas inte som ovillkorligt bevaransvärda. Ettekomuseum förvaltas och drivs av invånarna i ett område, inte avtjänstemän. Det kunskapssökande som är museets grunduppgift harekologisk innebörd. Kulturutvecklingen ses som ett samspelmellan människor och natur. Den erfarenhetsmassa som samlats avbefolkningsgenerationerna betraktas som en omistlig resurs inuet och för en framtida utveckling. I realiserasekomuseimodellen bl.a. i Bergslagen.År 1990 bildades Stiftelsen . Stiftare ärsju kommuner, nämligen , , , ,, och , länsmuseerna iDalarna och samt länsturistorganet Westmanna Turism.Stiftarna bidrar till driften av verksamheten. Via de tvåmuseerna erhåller stiftelsen del av det statliga regionalamuseibidraget i form av två grundbidrag, sammanlagt drygt200 . Stiftelsens ändamål är bl.a. att stärka bygdensidentitet och klargöra Bergslagens särart samt att verka förutvecklingen av Bergslagen till ett attraktivtbesöksmål. I samråd med statliga och kommunala myndigheter ochinstitutioner skall museiverksamheten i de i stiftelsen ingåendekommunerna stödjas.Ekomuseum Bergslagen består av ett femtiotal kulturmiljöerspridda över de sju kommunerna. Gruvor, hyttor, smedjor,bergsmansgårdar, arbetarbostäder m.m. skildrar olika epoker iBergslagens historia. Av de i museet ingående kulturmiljöernahar åtskilliga enligt beslut av ()kulturvärden av riksintresse och åtnjuter skydd enligtnaturresurslagen (1987:12).Ägare till kulturmiljöerna är bl.a. de sju kommunerna,föreningar och hembygdsrörelsen. Stiftelsens roll är attsamordna arbetet, bedriva ett övergripande utvecklingsarbete ochansvara för information och marknadsföring. Stiftelsen sökerinitiera ett musealt nytänkande när det gäller guidning ochpresentation av miljöerna. Museet driver ettprojekt, benämnt Levandegöra, som syftar till att med hjälp avljud, ljus, skådespelare, konstnärer etc. berika besökarensupplevelse av miljöerna. fanns vid stiftelsensammanlagt elva årsarbetare.År 1989 uppmärksammades Bergslagen med etthedersomnämnande av den europeiska organisationen Award. upptogs Engelsbergsbruk, som ingår i Bergslagen, på UnescosVärldsarvslista.Under de senaste budgetåren har -- utöver ordinarieanslag till kulturmiljövården -- av sysselsättningsskäl vid ettflertal tillfällen anvisat särskilda medel, s.k.tidigareläggningsmedel, för kulturmiljövården. Under budgetåret1993/94 har därigenom länsstyrelserna i ochKopparbergs län kunnat anvisa ca förupprustning av ett flertal kulturmiljöer som ingår i EkomuseumBergslagen, t.ex. , Polhemshjulet i Norbergskommun och Flogbergets besöksgruva i kommun.Enligt vad som uppgetts från i länkommer under innevarande budgetår ytterligare medel att fördelastill kulturmiljöer inom det aktuella området. Vidare har nämndalänsstyrelse anvisat av regionalpolitiska medelför skyltning, levandegörande åtgärder, information, guidekurserm.m. i länhar för en treårsperiod, nämligen för åren 1992--1994, anvisatsammanlagt för arbete med att levandegöra olikabesöksmål inom , ingående i Ekomuseum.Vidare beslutade att bevilja 1 miljonkronor för iordningställande av Flogbergets besöksgruva iSmedjebackens kommun till ett gruvmuseum som skall ingå iEkomuseum Bergslagen.I sitt betänkande (SOU 1994:35) Vår andes stämma och andras.Kulturpolitik och internationalisering som avgavs under våren1994 av Internationella kulturutredningen diskuteradeutredningen frågor som rör kulturturism. I syfte att få svenskaerfarenheter av en större sammanhållen satsning på kulturturismföreslås i betänkandet att ett flerårigt regionalt projekt kringVallonbruken i och närliggande verksamheter såsomEkomuseum Bergslagen skall inledas. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutats.Tidigare riksdagsbehandling av har behandlat motionersom rört Bergslagen. I sitt av godkändabetänkande KrU 1986/87:21 avstyrkte utskottet en motion medförslag att museet skulle göras till ett riks- ellernationalmuseum. Utskottet hänvisade bl.a. till utskottetsuttalande i samma betänkande att det i allmänhet inte finnsanledning för att klassificera olika regionala ochlokala museer med utgångspunkt i deras riksintresse.Vid föregående behandlade utskottet en motion medförslag om att inrätta ett gruvmuseum i . Motionenavstyrktes bl.a. med hänvisning till de principer påmuseiområdet som redovisats i det föregående och som innebär attinrättande av lokala museer är en uppgift som bör ankomma påregionala och lokala intressenter (bet. 1993/94:KrU1 s. 11--12).Ett nationellt glasmuseum i (mot. 1993/94:Kr234)Allmänna uppgifterVäxjö glasmuseum utgör en del av i ,. lades grunden för museetsinsamling inom glasområdet för att sedan utvecklas under deföljande decennierna. invigdes en särskild avdelning förglas i en tillbyggnad till museet. Samlingen har därefterutökats med glasföremål och glasbruksarkivalier. Endast en litendel av samlingarna har kunnat visas. Likaså harmöjligheterna till internationellt utbyte och forskarservicevarit begränsade. Olika idéer rörande om- och tillbyggnad avmuseet har diskuterats . ansökte museetom bidrag enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler för om- och tillbyggnad av museet.Under våren 1994 beslutade att bevilja sammanlagt 16miljoner kronor för projektet. Museistyrelsen har därefterbeslutat genomföra den nämnda om- och tillbyggnaden.Tidigare riksdagsbehandlingKulturutskottet har behandlat frågor omVäxjö glasmuseum, i sitt av godkändabetänkande /93:KrU17. Utskottet avstyrkte i nämndabetänkande två motioner om tillskapandet av ett nationelltglasmuseum i men underströk vikten av att museetfår nya lokaler. Då det gällde frågan om museets formella statusansåg utskottet att arbete inte bordeföregripas (bet. s. 17).Utredning om ett nationellt filmmuseum(mot. 1993/94:Kr214)Allmänna uppgifterFilmstaden i , , har under fram tillslutet av använts för filmproduktion. Därefter varRiksteatern under inhyst i lokalerna. kommunhar bedömt att en del av byggnaderna är av kulturhistorisktintresse. fastställdes en detaljplan förområdet, innebärande bl.a. att bostäder skulle byggas på områdetoch att vissa lokaler skulle kunna användas exempelvis för ettfilmmuseum. Planen har inte förverkligats.Filmstaden ägs nu av ett privat fastighetsbolag som hyr utlokalerna till ett antal företag med anknytning till kultur,bl.a. inom teater- och filmbranschen.I sin anslagsframställning för perioden --den31 framhåller att Sverigesaknar ett modernt filmmuseum eller ett museum för den rörligabilden. Goda förebilder finns utomlands, t.ex. i Museum of theMoving Image i . finns mycket godtillgång på referensmaterial, dokumentation, samling av kameror,projektorer, ljus- och ljudutrustning från olika decennier,biografinredningar etc. Detta gör särskiltlämpligt som huvudman för ett nationellt museum, gärna isamarbete med Television.Vidare anförs att en del av det arbete med utställningar etc.som läggs ner på att fira filmens 100-årsjubileum under periodenseptember --senare kan utnyttjas inom ramenför ett museum för film och rörliga bilder. , somhar inlett arbetet med att förebereda ett museum, konstateraratt det inte är möjligt att fullt ut finansiera verksamheten medsponsorer och förväntade intäkter av annat slag. Institutetbegär ett engångsanslag på från staten för attförbereda och projektera ett filmmuseum samt inköpa vissutrustning som annars riskerar att säljas utomlands.Det bör tilläggas att ett filmmuseum inrättades i början av1970-talet som en särskild avdelning vid iKristianstad. I museet visas filmens historia fram till år 1925.Även föregångare till filmen, bl.a. laterna magica, visas.Museet inrymmer en av världens äldsta filminspelningsateljéerfrån , ursprungligen ägd av Svenska Biografteatern, enföregångare till , som då hade sitt säte iKristianstad. I anslutning till ateljén finns en rekonstrueradbiografsalong, där gamla filmer visas. VidFilmmuseet bedrivs även filmstudioverksamhet med visning avmoderna filmer.Tidigare riksdagsbehandlingKulturutskottet behandlade en motion med förslagom ett statligt initiativ beträffande inrättande av ettfilmhistoriskt museum i filmstad i kommun. Enligtmotionärerna borde de filmhistoriska samlingar som ägs avSvenska visas i de tidstypiska och autentiskamiljöerna i . Motionen avstyrktes av utskottet bl.a. medhänvisning till att inrättande av lokala museer måste ske efterlokala initiativ samt att det inte ankommer på och inte börankomma på riksdag eller regering att ta initiativ på området(bet. 1989/90:KrU4 s. 18--20).Inrättande av ett Nobelprismuseum(mot. 1993/94:Kr249 och 1993/94:Kr271)Allmänna uppgifterAlfred (1833--1896) bestämde i sitt testamente(upprättat ) att hans efterlämnadeförmögenhet skulle användas på följande sätt. Kapitalet,realiserat i säkra värdepapper, skulle utgöra en fond vars räntaårligen skulle utdelas som prisbelöning åt dem som under detförlupna året gjort mänskligheten största nyttan. Räntan skulledelas på fem olika pris, nämligen fysik-, kemi-, fysiologi-eller medicin-, litteratur- och fredsprisen. Vidare skulleenligt testamentet fysik- och kemipristagarna utses av KungligaVetenskapsakademien, fysiologi- eller medicinpristagaren avKarolinska institutet, litteraturpristagaren av SvenskaAkademien och fredpristagaren av norska . Sedermerahar ett pris i ekonomisk vetenskap till Nobels minne tillkommitgenom en donation från riksbank. Nobelprisen delas utårligen på dödsdag.Kommunstyrelsen i kommun uppdrog åtkulturnämnden i kommunen att tillsammans med kommunstyrelsensledningskontor utreda och för kommunstyrelsen framlägga förslagtill att inrätta ett Nobelpristagarnas museum i elleratt på annat sätt tillvarata namn. Vidare verkarprivata aktörer, enskilda personer, i för placering avett Nobelprismuseum i kommunen.Det bör tilläggas att Nobels hem under hans sista levnadsår1894--1896 och laboratorium på Björkborns herrgård i bevarats och visas som museum för allmänheten. Herrgårdenfungerar även som lokal för föreläsningar, Nobelsymposier ochkonserter.Inrättande av ett museum för regalskeppet m.m.(mot. 1993/94:Kr237 och 1993/94:Kr305)Allmänna uppgifterDen kantrade, exploderade och sjönk regalskeppetKronan utanför byn på sydöstra under en bataljmellan de svenska och dansk-holländska flottorna. År 1980upptäcktes vraket och en första undersökning av vrakplatsengjordes med ekonomiskt stöd frånRiksantikvarieämbetet. bedriver läns museumfortlöpande marinarkeologiska undersökningar av vraket avKronan.De marinarkeologiska undersökningarna har uppdelats i trefaser enligt följande.Fas 1. En fullständig utgrävning av skrovområdet i syfte attsäkra det slutna fyndet.Fas 2. En skeppsarkeologisk dokumentation av det frilagdaskrovet.Fas 3. Lyft/bärgning av babordssidan i syfte att ta till varaeller rekonstruera de underliggande, utvändiga skulpturerna isina ursprungliga lägen.Fas 1 beräknas vara fullföljd . Delundersökningar skallgenomföras i syfte att skapa klarhet i möjligheterna attgenomföra fas 3 enligt projektets målsättning. Av fysiska skälkrävs en fristående byggnad med krav på antikvarisk anpassningför att härbärgera skrovet.Ett grundläggande villkor för erhållande av tillstånd attgenomföra marinarkeologiska undersökningar av vraket haralltsedan år 1981 varit att undersökningarna skall ske utankostnad för staten samt att bärgat fyndmaterial skall förvarasoch konserveras på lämpligt sätt. har inte haftmöjligheter att ställa resurser till förfogande. Fältarbete,konservering samt inventerings- och magasinskostnaderfinansieras därför genom sponsring. Huvudsponsor förKronanprojektet är Svenska Tobaks AB.RAÄ har i enlighet med bestämmelserna ilagen (1988:950) om kulturminnen m.m. beslutat att fynden frånde marinarkeologiska undersökningarna --1992 avregalskeppet skall tillföras läns museum.Vid sidan av en basutställning om Kronan som visas i har en vandringsutställning produceratstill 350-årsminnet av Nya i . Utställningen harvisats i , , , , och Danmark.Tillsammans med projektets huvudsponsor en utställning om Kronan som under ett årvisades på på . (Uppgifterna i detta avsnitthar i huvudsak hämtats från Utvärdering av de marinarkeologiskaundersökningarna av regalskeppet . Åren 1988--92, enredovisning av ledare , antikvarie vid .