bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — Siktet är inställt på en nyorganisation fr.o.m. den 1 juli 1994.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i 1993 årsbudgetproposition bör gälla även för /95.Regeringens avsikt är att följa utvecklingen avden nya organisationen och låta analysera vilka effekter dettafår för statens roll och finansiering. Regeringen ämnar attåterkomma till beträffande finansieringsmodellen förbidraget till den svenska standardiseringsorganisationen /96. Regeringen föreslår, för att understrykabetydelsen av att standardiseringens intressenter når resultat isina rationaliseringssträvanden, en minskning av bidraget med ca5 jämfört med innevarande budgetår. Dennaminskning är avsedd för den del av bidraget tillstandardiseringen som gäller industrirelateradestandardiseringsprojekt och syftar till attstandardiseringsorganisationen skall trimmas och samordnas föruppgiften att vara en god plattform för svenska aktörer i detinternationella standardiseringsarbetet, sägs det ipropositionen.Regeringens förslag att minska anslaget till standardiseringenkritiseras i motion 1993/94:N251 (s). Innan besparingar av denpågående omorganiseringen kunnat påvisas bör inte anslagetreduceras, anser motionärerna. De hänvisar till att deteuropeiska standardiseringsarbetet genom kommer attfå utomordentligt stor betydelse för och föreslår ettoförändrat anslag. I motion 1993/94:N305 (s) föreslås, somtidigare redovisats, att skall avsättas förett program med syfte att främja export hos småföretagen. Vidutskottsbehandlingen har framkommit att avdessa medel är avsedda för bidraget tillStandardiseringskommissionen.Regeringen bör omgående ta initiativ till ett nationelltkvalitetsprojekt för att höja näringslivets konkurrenskraft,anförs det i motion 1993/94:N222 (c). Projektet borde ledas aven styrgrupp bestående av representanter för staten,branschorganisationer och målgruppen små och medelstora företag.Vidare bör förutsättningarna för inrättandet av en professur medinriktning på kvalitetssystem i små och medelstora företagundersökas, anser motionären. Han erinrar om att det inom EU ochgenom ställs krav på en harmonisering av regler ochstandarder samt olika typer av formella tester, prover ochtypgodkännande för produkter avsedda för EU:s inre marknad. Deföretag som har anpassat sig till kvalitetssystemet ISO 9000 haren allt större konkurrensfördel, anser motionären.Utskottet behandlar först frågan om ett nationelltkvalitetsprojekt som tas upp i den sistnämnda motionenoch därefter anslagsfrågan.Riksdagen avslog ett yrkande om ett nationelltkvalitetsprojekt, identiskt med det här aktuella och av sammemotionär. Utskottet anförde (bet. 1992/93:NU25) att det ärviktigt att de svenska företagen inser betydelsen avkvalitetsutveckling för att upprätthålla och förbättrakonkurrenskraften. Med hänvisning till det arbete som bedrivsvia SIS och inom att det inte fanns något behov av ett särskiltuttalande av riksdagen.Kvalitetssystemet ISO 9000, som nämns i motionen, har tagitsfram inom ramen för ISO (International StandardizationOrganization). ISO 9000 är en serie standarder som ger en modellför företags verksamhetsstyrning med hjälp av kvalitetssystem. Ikorthet är det en samling kriterier som en kund kan åberopa vidsitt val av leverantörer eller som en leverantör kan utnyttjaför att inför kunden och andra samarbetspartner demonstrera sinleveransförmåga. Svenska intressenter deltar aktivt iutvecklingen av ISO 9000 genom den allmännastandardiseringsgruppen (SIS-STG) vid förkvalitetsutveckling (SIQ) har till syfte att stimulera ochaktivt bidra till en positiv kvalitetsutveckling i alla delar avdet svenska samhället. Institutet bedriver verksamhet inomområdena information, utbildning samt forskning och utveckling.Ett nationellt svenskt kvalitetspris har instiftats avinstitutet.Utskottet står fast vid den ståndpunkt som intogs våren1993, då en liknande motion som den här aktuella behandlades.Det är viktigt att de svenska företagen inser betydelsen avkvalitetsutveckling för att upprätthålla och förbättrakonkurrenskraften. Motion 1993/94:N222 (c) avstyrks med detsagda.Utskottet övergår så till frågan om anslaget tillStandardiseringskommissionen.Utskottet anser att den omorganisation avstandardiseringen som pågår och som syftar till att uppnå enökad decentralisering till intressenterna och ett ökatansvarstagande från deras sida är värdefull. För att understrykavikten av detta arbete har regeringen föreslagit en minskning avanslaget med , vilket utskottet tillstyrker.Motion 1993/94:N251 (s) avstyrks därmed liksom motion1993/94:N305 (s) i denna del.SprängämnesinspektionenSprängämnesinspektionen är central förvaltningsmyndighet förfrågor som rör brandfarliga och explosiva varor. Detövergripande målet för verksamheten, som är heltavgiftsfinansierad, är att förebygga att personer och egendomkommer till skada vid hantering av sådana varor.Inkomster hos inspektionen, som fr.o.m. innevarande budgetårredovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitelnÖvriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till ca 15 miljonerkronor under nästa budgetår.Regeringens bedömning är att de riktlinjer som lades fast i1991 års budgetproposition för perioden /92--1993/94 börgälla även för budgetåren 1994/95 och 1995/96. Regeringenföreslår ett anslag på 15,5 miljoner kroonor för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker förslaget.I detta avsnitt behandlar utskottet också motion 1993/94:N268(m) med krav på införande av en enhetlig åldergräns förförvärv och innehav av pyrotekniska varor. Motionärernaerinrar om att det i praktiken förekommer två åldersgränser --18 resp. . Detta är olyckligt, anser motionärerna. Enåldersgräns är motiverad, menar de, med hänvisning till detstora antalet olyckor som inträffar , främst i sambandmed nyårsfirande, och vilka i mycket stor utsträckning drabbarungdomar med allvarliga skador på ögon, händer och ansikte somföljd.Utskottet har vid skilda tillfällen behandlat -- och avstyrkt-- motioner med krav på skärpta regler för inköp och innehav avpyrotekniska varor (bet. 1977/78:NU2, 1981/82:NU33 och1987/88:NU39).Lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor reglerarhantering och import av sådana varor. Enligt den aktuellaförordningen (1988:1145) får brandfarliga och explosiva varorhanteras och importeras endast av den som fyllt 18 år.Sprängämnesinspektionen utfärdar föreskrifter. Vid godkännandeav en pyroteknisk vara görs en åtskillnad mellan s.k. mindrepyrotekniska varor och övriga varor. För den första kategoringäller en åldersgräns och för den sista en gräns på 18år.Antalet olyckor som rapporteras till inspektionen är,enligt uppgift, ringa. De allvarliga olyckorna berör uteslutandes.k. knallpjäser för vilka gäller en åldersgräns på 18 år.Olyckorna har berott på onykterhet, ingrepp i pjäserna och inte följt instruktionerna. Enligt inspektionens bedömningär 15-åringar fullt kapabla att hantera mindre fyrverkeripjäser.En generell höjning av åldersgränsen anses innebära en risk för"egen tillverkning" och "langning".Ingripande mot störningar från fyrverkeripjäser kan ske genomden nya ordningslagen (1993:1617) som träder i kraft den 1 april1994. Enligt vad utskottet har erfarit bedömerSprängämnesinspektionen och att denna lagtillsammans med ökad information och effektivare kontroll skaparförutsättningar för att ytterligare begränsa risken för skadoroch andra olägenheter vid användningen av nöjesfyrverkerier.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1993/94:N268 (m).Sveriges geologiska undersökningGeologisk undersökningsverksamhet, m.m.Sveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiskabeskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande målet förSGU:s verksamhet är att undersöka, dokumentera och beskrivaSveriges geologi för att tillhandahålla och marknadsförageologisk information som behövs, särskilt inom områdena miljöoch hälsa, fysisk planering och hushållning med naturresurser,naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk och totalförsvar.SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, som är regionalförvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering.Regeringens bedömning är att de riktlinjer som lades fast i1991 års budgetproposition och som kompletterades av riksdagenvåren 1992 bör, efter justering av vissa av de långsiktigaverksamhetsmålen, gälla även för budgetåren 1994/95 och 1995/96.Den ändring av gällande verksamhetsmål som , enligtregeringen, behöver göras har sin grund i beslutvåren -- med anledning av regeringens förslag ibudgetpropositionen 1993 -- om minskade ekonomiska ramar förSGU. Enligt förslaget skall tre av de fyra långsiktigaverksamhetsmålen justeras så att målåren ändras: till år 2004för flyggeofysisk undersökning (f.n. ), förgeologisk undersökning till lands (f.n. ) och till år2060 för maringeologisk undersökning (f.n. ). Det fjärdeverksamhetsmålet avser den geologiska undersökningen till landsi och , där målåret föreslås varaoförändrat, dvs. Den föreslagna ändringen avverksamhetsmålen ger enligt regeringens bedömning också utrymmeför vissa besparingar ().Regeringen begär godkännande av att de långsiktigaverksamhetsmålen ändras på angivet sätt. Vidare föreslås ettanslag för den geologiska undersökningsverksamheten, m.m. på130,för nästa budgetår.Olika frågor om mineralförsörjning tas upp i sju motioner.Det är angeläget att slå vakt om den svenska gruvindustrin,sägs det i partimotionen 1993/94:N305 (s). För att gruvnäringenlångsiktigt skall överleva måste det ske en fortlöpande satsningpå baskartering och mineralprospektering, anser motionärerna.Sverige har en bergggrund med mycket hög potential för nyafyndigheter av , erinrar de om och anför attprospekteringen ger grunden för den mineralutvinning som skallbedrivas . Det är därför angeläget att det utgår stödtill prospektering, menar motionärerna. I motionen föreslås att350 skall anslås för nästa budgetår förnationella program på särskilda områden, bl.a. inomgruvnäringen.Tre frågor tas upp i motion 1993/94:N288 (s). Den förstagäller prospekteringsverksamheten, där , enligtmotionärerna, bör uttala sig för en kraftigt ökad satsning. Att,som regeringen nu gör, helt avveckla statens medverkan i dettaär aningslöst, anför motionärerna och tillägger att staten inästan alla andra länder i någon form engagerar sig iprospekteringen. Den andra frågan gällerbaskarteringsverksamheten i , vilken, enligtmotionärernas mening, behöver utökas. Slutligen föreslås attriksdagen skall uttala sig för att Norrlandsfonden skall ges ettsamordnande ansvar för mineraljakten och tillföras medel fördetta. Syftet är att stimulera att fler aktörer deltar imineraljakten.I fyra motioner -- 1993/94:N249 (s), 1993/94:N202 (m),1993/94:N229 (fp) och 1993/94:N208 (c) -- tas upp frågan ombehovet av ökad kartering i län.Genom för berggrundskartering blir behovenav kartering i tillgodosedda i mycket begränsadutsträckning, anförs det i motionerna. i Jämtlandslän har försökt uppnå omprioritering i ,vilket enligt SGU inte är möjligt, säger motionärerna. På grundav akut råvarubrist hos ett företag i länet sommaren 1993beslutade att medverka i finansieringen av ettkarteringsarbete hos SGU. Enligt motionärerna börkarteringsarbetet i länet bedrivas med ambitionen att minst tvåkartblad (à ) skall tas fram . Ansvaret för detta borde åligga SGU.Riksdagen bör genom ett uttalande uppmärksamma regeringen på denredovisade situationen i , föreslår motionärerna.I en av de nämnda motionerna, 1993/94:N229 (fp), vidgas kravetpå ökad baskartering till att också avse län.För detta län uppges behovet vara minst 1,5 kartblad per årunder den kommande tioårsperioden. Motionären föreslår att demedel som kommer in till statskassan via täktavgifter -- årligenca i och ca700 000--i -- skall användas för attfinansiera den ökade karteringen.Riksdagen bör uttala sig för att det skall inrättas ettstatligt mineralutvecklingsbolag, anförs det i motion1993/94:N232 (v). Prospektering är till sin natur långsiktig,som risktagandet är högt, konstaterar motionärerna. Inästan alla länder där prospektering bedrivs finns det någonform av statlig prospektering eller statligt stöd, sägs detvidare. Det är dessutom angeläget att baskarteringsverksamheteni Norr- och utökas, så att prospekteringsverksamhetdär underlättas , anser motionärerna. För attåstadkomma en snabbare baskarteringsverksamhet bör ytterligare15 tillskjutas SGU för nästa budgetår, föreslårde. Därvid borde målåret tidigareläggas till år 2002.Förslagen i motionerna avser tre områden --prospekteringsverksamhet, baskartering och mineraljakten.Utskottet lämnar först vissa uppgifter om dessa områden.Beträffande prospekteringsverksamhet beslöt riksdagenvåren 1992 (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. NU18) att statensinsatser inom mineralområdet skall koncentreras påbasverksamhet, främst i form av grundläggande geologiskundersökningsverksamhet samt forskning och utveckling. Beslutetinnefattade vidare en avveckling av den statligaprospekteringsverksamheten och (). Kritik mot regeringens förslag framfördes i enreservation (s) och i en meningsyttring (v). Likartadeställningstaganden gjordes då avslogmotioner (s) om statliga insatser för prospekteringsverksamheten(bet. 1992/93:NU26). Motionerna följdes upp i en reservation(s).Våren 1993 beslöt (prop. 1992/93:238, bet. NU33) omvissa ändringar i minerallagen (1991:45). Lämplighetskravet vidbearbetningskoncession avskaffades. hade följande trekrav för bearbetningskoncession uppställts: fyndigheten skullesannolikt kunna tillgodogöras ekonomiskt, vilket innebar atts.k. malmbevisning skulle företes; sökanden skulle anses lämpligatt bearbeta fyndigheten; fyndighetens belägenhet och art skulleinte göra det olämpligt att sökanden fick den begärdakoncessionen. Utskottet ansåg, i likhet med regeringen, attlämplighetskravet inte fyllde någon självständig funktion ochatt kravet på malmbevisning kunde anses tillgodose samma syftesom lämplighetskravet hade haft. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), föreslogs attlämplighetskravet skulle bibehållas.En annan ändring i minerallagen som gjordes var attgiltighetstiden för bearbetningskoncession förlängdes från 10till . Detta motiverades med den långsiktighet somkarakteriserar verksamheten inom gruvnäringen. I enmeningsyttring (v) föreslogs att giltighetstiden inte skulleförändras.Ytterligare en ändring som genomfördes var att institutetkronoandel, enligt vilket staten har rätt att bli hälftenägare ivarje gruvprojekt, avvecklades. Utskottet ansåg att detta skullefrämja prospekteringen och därmed bidra till utvecklingen av enlivskraftig mineralindustri i . I en meningsyttring (v)föreslogs att kronoandelsinstitutet skulle bibehållas.Utskottet har -- via SGU och mineralkontoret i --inhämtat vissa uppgifter som belyser omfattningen avprospektering.Tabell. Antalet meddelade undersökningskoncessioner ochnedlagda prospekteringskostnader åren 1986--1993År Meddelade Prospekteringskostnaderundersöknings- miljoner kronorkoncessioner* NSG Med statl. Övriga TotaltAntal stöd1986 326 41 36 86 1631987 255 40 36 61 1371988 213 57 31 49 1371989 237 50 27 54 1311990 274 59 24 76 1591991 199 53 - 83 1361992 134 38 - 70 1081993 149 3 - 98 101* Begreppet undersökningskoncession ersatte fr.o.m. den1 det tidigare begreppet inmutning.Källa: SGUAv tabellen framgår bl.a. att omfattningen av prospekteringhar minskat . Detta är enutveckling som också gäller i andra jämförbara länder, t.ex. iCanada.Antalet undersökningskoncessioner som har meddelats ellerförlängts har ökat något -- från 1992till 1993. och framför allt under år 1994har, enligt uppgift från mineralkontoret i , intresset frånutländska företag för att söka undersökningstillstånd i Sverigeökat påtagligt.Beträffande baskartering fastlades de allmännariktlinjerna av (prop. 1990/91:100 bil. 14,bet. Därvid uttalades att det i huvudsak får anses varaen uppgift för samhället att tillhandahålla grundläggandegeologisk information och att verksamheten bör orienteras mot deregioner där efterfrågan är störst. Verksamheten skallfinansieras via anslag. Som mål för den landbaseradesystematiska undersökningsverksamheten angavs att år2020 (nu föreslaget ändrat ) skall ha undersökts påett sådant sätt att geologisk information finns tillgänglig för75 % av landets yta där behoven är störst. Ambitionenbeträffande undersökningens noggrannhet skall anpassas efterstrukturen på den geologiska informationens efterfrågan, dvs.befolkningstätheten i olika delar av landet skall vara en viktigstyrande faktor. Det ankommer på SGU att efter samråd medberörda intressenter fastlägga en plan för karteringensgenomförande. I propositionen sades också att det ansågsangeläget att intäktsfinansieringen ökades.Vad gäller kraven i motion 1993/94:N288 (s) på utökadbaskartering i och kan noteras attSGU -- på regeringens uppdrag -- har undersökt förutsättningarnaför och konsekvenserna av en snabbare undersökningsverksamhetgenom att ändra målåret . Detta skulle,enligt SGU:s bedömning, kräva ett resurstillskott om 16 miljonerkronor för att SGU:s övriga verksamhet inte skallpåverkas. En tidigareläggning utan utökning av ramen anses intemöjlig utan att konsekvenserna för den av statsmakternaprioriterade undersökningsverksamheten i de befolkningstätaområdena skulle bli betydande. SGU anser att all övrigverksamhet avseende berggrund och jordarter i övriga Sverigeskulle behöva läggas ned under perioden.När det gäller kraven på utökad kartering i har,enligt vad utskottet erfarit, i idecember 1993 hemställt hos näringsminister atthan skall vidta sådana åtgärder att behovet av geologiskinformation i kan tillgodoses i erforderligomfattning. I sitt svar erinrar näringsministern om att detankommer på en myndighet, i det här fallet SGU, att medutgångspunkt i statsmakternas beslut om mål och riktlinjerutarbeta en plan för verksamheten. Han meddelar också att hanerfarit att skillnaden mellan vad som är möjligt att uppnå inomanvisade ekonomiska ramar och vad som redan är tillgängligt iform av geologisk information snarare är mindre i länän i många andra län. Slutligen rekommenderas attfortsätta dialogen med SGU för att få till stånd eventuellaomprioriteringar i SGU:s långsiktiga plan till förmån för länet.Läget beträffande kartering i är, enligt vadutskottet har erfarit, att det finns en upprättad länskarta iskalan 1:200 000 . Till denna karta har ingenskriftlig beskrivning ännu presenterats. (För att en karta skallkunna komma till praktisk användning krävs en skriftligbeskrivning.) Enligt vad utskottet har erfarit planeras dettaske först under år 1995.Det tredje området som tas upp i de här aktuella motionerna ärmineraljakten. Under beteckningen mineraljakt anordnaspristävlingar för att allmänheten skall stimuleras att letaefter malm och industrimineral. Mineraljakterna är organiseradei tre regionala enheter. mineraljakt finansierades ochadministrerades fram avNorrlandsfonden. Efter det att fonden avsade sig uppgiftenövertogs den av länsstyrelserna i de fyra berörda länen.Riksdagen har vid en rad tillfällen behandlat frågan ommineraljakterna och Norrlandsfondens engagemang i dessa. Vid detsenaste tillfället, (bet. 1992/93:NU26), anfördeutskottet att det tillkommer ochledning att avgöra vilken verksamhet som skall bedrivas. I enreservation (s) följdes det aktuella motionsyrkandet upp.Riksdagen instämde i utskottets bedömning.Enligt utskottets mening behövs det ökade insatser förkartering. Denna verksamhet är av avgörande betydelse förprospektering och mineralutvinning. Anslaget till SGU bör ökasmed till för attmöjliggöra detta. Därmed blir motion 1993/94:N305 (s)tillgodosedd i denna del. Även motionerna 1993/94:N288 (s) och1993/94:N232 (v) blir delvis tillgodosedda i motsvarande delar.När det gäller yrkandena i några motioner om ökad kartering iJämtlands, , och länanser utskottet att det är en uppgift för SGU att inom ramen föranvisade medel och med utgångspunkt i av statsmakterna fastlagdariktlinjer göra erforderliga avvägningar. Härvid bör dockbeaktas att den utökning av medlen som utskottet här förordarskall användas för ökad kartering. Motionerna 1993/94:N249 (s),1993/94:N202 (m), 1993/94:N229 (fp) och 1993/94:N208 (c)avstyrks därmed.De förändrade långsiktiga verksamhetsmål som regeringen villha godkännande av tillstyrks av utskottet vad avserden flyggeofysiska och maringeologiska undersökningen.Regeringen bör dock återkomma med ett nytt förslag när detgäller geologisk undersökning till lands med beaktande av deökade medel för ändamålet som utskottet föreslår.Beträffande kraven på statligt deltagande iprospekteringsverksamheten, som förs fram i vissa av de häraktuella motionerna, står utskottet kvar vid sin tidigareprincipiella ståndpunkt. Statens roll på det näringspolitiskaområdet skall i huvudsak vara att skapa generellt godaförutsättningar för näringslivet. Detta synsätt låg bakomregeringens förslag om att prospektering inte skalläga rum i statlig regi eller med statliga medel, vilketriksdagen, som tidigare nämnts, ställde sig bakom. Utskottetavstyrker således motionerna 1993/94:N305 (s), 1993/94:N288 (s)och 1993/94:N232 (v) i berörda delar.I fråga om mineraljakten, som aktualiseras i motion1993/94:N288 (s), har utskottet vid upprepade tillfällen gettuttryck för sin uppfattning om dennas betydelse. mening tillkommer det dock Norrlandsfondens styrelseoch ledning att avgöra vilken verksamhet som skall bedrivas.Några nya omständigheter som ger anledning till ändratställningstagande i frågan om mineraljakternas organisationeller finansiering har inte framkommit sedan frågan senastbehandlades. Motionen avstyrks sålunda i berörd del.Geovetenskaplig forskningRubricerat anslag disponeras av SGU för att främja och stödjariktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning.Anslaget, som föreslås till för nästabudgetår, är beräknat utifrån de riktlinjer för treårsperioden1993/94--1995/96 som beslöt om (prop.1992/93:170 avsnitt 12, bet. NU30) och med ett produktivitets-och effektivitetskrav om i enlighet med den princip somtillämpas generellt i årets budgetförslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.Teknisk forskning och utvecklingAllmän inriktning av teknisk forskning och utvecklingI det inledande avsnittet i bilaga tillbudgetpropositionen ger regeringen sin syn på den allmännainriktningen av teknisk forskning och utveckling.En stor del av strukturella förnyelse under detnärmaste decenniet måste ske genom tillväxt av forsknings- ochkunskapsintensiv industri, sägs det i propositionen. Kunskap ärpå väg att bli den viktigaste produktionsfaktorn. Denövervägande delen av forsknings- och utvecklingsinsatsernafinansieras av och utförs i företagen. Statens uppgift är,enligt regeringens mening, att skapa gynnsamma generellaförutsättningar för näringslivet genom att bidra till enkonkurrenskraftig forskningsmiljö. Generellt verkande insatserfrån statens sida innebär bl.a. en betoning av grundläggandeforskning och en utveckling av basteknologier för bredatillämpningar.I proposition 1992/93:170 om forskning för kunskap ochframsteg lämnades förslag till forskningsprogram för perioden1993/94--1995/96. De övergripande målen för statens insatserär att bidra till följande:att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och densvenska ekonomins attraktionskraft när det gäller industriellverksamhet,att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagen,att skapa så likvärdiga förutsättningar som möjligt förnäringslivets teknikutveckling jämfört med dem som råder i våraviktigaste konkurrentländer.Det av antagna programmet syftar till att förnya ocheffektivisera den tekniska forskningen främst genomomprioriteringar. Inom området forskning och utveckling kringnya basteknologier är de prioriterade områdenainformationsteknologi, materialteknik och bioteknik.