bet · GI01KU22 · 1994-12-07 00:00:00 — Samverkan mellan riksdag och regering med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen I betänkandet behandlar utskottet dels det förslag tillbestämmelse om samverkan mellan och regeringen ifrågor som rör Europeiska unionen som regeringen föreslår iproposition 1994/95:19 medlemskap i unionen,dels det förslag till inrättande av en somtalmanskonferensen föreslår i 1994/95:TK1, dels motioner somväckts med anledning av förslagen.Utskottet föreslår att alla bestämmelser som reglerarsamverkan mellan och regeringen i frågor som rörEuropeiska unionen och som reglerar och dessverksamhet tas in i riksdagsordningen.Som fattat principbeslut om, föreslårkonstitutionsutskottet att inom sig tillsätter med regeringen i frågor som gällerEuropeiska unionen. Regeringen skall underrätta nämnden omfrågor som avses bli behandlade i . Regeringen skallockså rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skallföras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla. bestämmer det, skall regeringen rådgöra med nämnden äveni andra frågor. -- betonar attEU-nämndens verksamhet inte påverkar regeringens iregeringsformen fastställda skyldigheter gentemot utrikesnämndenoch inte heller innebär någon förändring av utskottens ställningoch uppgifter enligt riksdagsordningen. Konstitutionsutskottetavstyrker motionsyrkanden om att delar av samrådet skallfullgöras mellan regeringen och vederbörande utskott.Innehållet i bestämmelserna om samverkan och information är istort sett detsamma som föreslagits i propositionen. Regeringenskall fortlöpande informera om vad som sker inom ramenför samarbetet i Europeiska unionen. Regeringen skall vidarevarje år lämna en skrivelse till med berättelse öververksamheten i Europeiska unionen. I den fortlöpandeinformationen förutsätts ligga att regeringen förser riksdagenmed material om verksamheten inom EU som gör att även utskottenkan hålla sig underrättade om vad som pågår inom EU påutskottets ämnesområde.Utskotten föreslås också få möjlighet att begära informationav regeringen i fråga om arbetet inom EU på utskottetsämnesområde.EU-nämnden skall enligt tidigare principbeslut hasamma antal ledamöter som ett utskott och samma sammansättning.Konstitutionsutskottet föreslår att samma bestämmelse som förutskotten införs. Nämnden skall således bestå av udda antalledamöter, lägst femton. I talmanskonferensens förslag påpekasatt i principbeslutet ligger att partier som inte får enordinarie plats i nämnden kan få extra suppleantplats och därmedgaranteras insyn.Konstitutionsutskottet delar talmanskonferensens uppfattningatt, i likhet med vad som gäller för utskotten, tystnadspliktbör kunna beslutas för föreslår att det vid sammanträde mednämnden skall föras stenografiska uppteckningar över vad somyttras vid nämndens överläggningar med regeringen. Utskottetanser att det bl.a. vid granskningen av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning ärnödvändigt att kunna konstatera vad som förevarit vidöverläggningar mellan och regeringen.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 16 december1994 såvitt avser val till och i övrigt den 1 januari1995.Till betänkandet har fogats tio reservationer. I proposition 1994/95:19 föreslår regeringen i denna del attriksdagen antar följande lydelse av 5 § lag med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen.Regeringen skall underrätta genom organ somriksdagen bestämmer om frågor som avses bli behandlade iEuropeiska unionens råd. Regeringen skall i samma former rådgöramed om hur förhandlingarna i rådet skall föras införbeslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andrafrågor som bestämmer.Regeringen skall dessutom dels fortlöpande informera riksdagenom vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen,dels till lämna en skriftlig berättelse öververksamheten i Europeiska unionen.Talmanskonferensens förslagI förslag till 1994/95:TK1 föreslårtalmanskonferensen att antar ett av entalmanskonferensens arbetsgrupp framlagt förslag till lag omändring i riksdagsordningen.Lagförslaget är intaget som bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1994/95:191994/95:U15 av m.fl. (v) vari yrkas2. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- hos regeringen begär att den skall verka föratt dagordningar och beslutsunderlag från EU:s ministerrådtillställs regeringen före ministerrådsmötena,3. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- i enlighet med vad i motionen anförts gertalmanskonferensen i uppdrag att snabbt utreda hur riksdagensEU-arbete skall formas.1994/95:U24 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att -- för den händelse ja-sidan vinner folkomröstningen-- 5 § i lagförslaget ändras genom att följande mening ersätterandra meningen ("Regeringen skall i samma -- -- -- bestämma"):Regeringen skall i Europeiska unionens råd verkställa de beslutsom fattas av eller av riksdagsorgan som riksdagenöverlåtit beslutsrätt till beträffande ärenden som skall avgörasi Europeiska unionens råd. Finner regeringen att av riksdagensålunda fattade beslut inte kan verkställas skall riksdageneller vederbörligt riksdagsorgans godkännande inhämtas innanregeringen i Europeiska unionens råd intar ny ståndpunkt.Motioner väckta med anledning av förslag 1994/95:TK11994/95:K4 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att i riksdagsordningen ta införeskrifter om skyldighet för regeringen att underrätta,informera och rådgöra med i enlighet med vad imotionen anförts,2. att godkänner vad i motionen anförts ominnebörden av det parlamentariska statsskicket när det gällerregeringens handlande inom Europeiska unionen,3. att beslutar att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om skyldighet för regeringen att informerariksdagsutskott om frågor med anknytning till Europeiska unioneni enlighet med vad i motionen anförts,4. att beslutar att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om samråd mellan ochriksdagens utskott i enlighet med vad i motionen anförts,5. att beslutar att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om stenografisk uppteckning av vad som yttras vidvissa sammanträden med i enlighetmed vad i motionen anförts.1994/95:K5 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagenantar talmanskonferensens förslag med de förtydliganden omarbetsformer som angetts i motionen.1994/95:K6 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att -- i stället förtalmanskonferensens förslag -- 8 kap. 14 § riksdagsordningen gesföljande lydelse:För samråd skall, enligt 5 § lagen (1994:000) med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen och för beslut omregeringens agerande i Europeiska unionens råd i frågor avstörre vikt, inom sig för varje valperiod tillsätta unionen ().Varje i representerat parti som i val uppnått iriket skall vara representerat i nämnden. Nämndens storlek måstebestämmas utifrån detta så att den återspeglar riksdagenssammansättning och antalet representerade partier, dock minst 15och högst 21 ledamöter.Tilläggsbestämmelserna 4.3.1, 4.11.1, 4.11.3 och 4.11.4 skalltillämpas på nämnden.Nämnden skall i frågor av större vikt inhämta yttrande frånberört fackutskott. Beslut om agerande kan fattas avnämnden i förening med fackutskott. Om regeringen har från dettabeslut avvikande uppfattning äger den rätt att få frågan prövadav in plenum.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nämndens arbete.1994/95:K7 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att antar förslag till lag om ändring iriksdagsordningen från talmanskonferensen /95:TK1 vad gällertilläggsbestämmelse 7.1.1.,2. att i övrigt avslår talmanskonferensens förslagom ändring i riksdagsordningen 1994/95:TK1,3. att antar motionens förslag till ändring iriksdagsordningen angående en nämnd i för Europeiskaunionen m.m.1994/95:K8 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att 5 § i regeringens förslag till lag med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen överförs tillriksdagsordningen,2. att beslutar att såväl besluts- somdiskussionsprotokoll skall föras vid sammanträden.1994/95:K9 av och (s, m)vari yrkas att beslutar att anta talmanskonferensensförslag till (1994/95:TK1) med den ändring somföreslås i motionen.Motion väckt under allmänna motionstiden 19941993/94:U508 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att vid en svenskEU-anslutning inrättar utskott där regeringen förankrar sinaställningstaganden innan beslut fattas i ministerrådet. InledningSveriges förhandlingar om medlemskap i unionen (EU)inleddes och avslutades den 12 april 1994.Förhandlingarna resulterade i ett anslutningsfördrag mellanEuropeiska unionens medlemsländer och de ansökande ländernaNorge, , och . Fördraget och slutaktenundertecknades . höllsfolkomröstning i hela landet om svenskt medlemskap i . Folkomröstningen resulterade i ett bifall tillmedlemskap. beslöt (bet.1994/95:KU9, rskr. 24) att ändra regeringsformen så attriksdagen kan överlåta viss beslutanderätt till Europeiskagemenskaperna (EG).Utskottet behandlar i sitt betänkande 1994/95:KU17 regeringensförslag till lag med anledning av anslutning tillEuropeiska unionen. De delar av regeringens förslag som rörformerna för samråd och information mellan regering och riksdagm.m. -- 5 § i anslutningslagen -- tas dock för en samordnadbehandling upp här i samband med förslaget fråntalmanskonferensens arbetsgrupp om inrättande av en ochvissa andra förändringar i arbete med anledning av enanslutning till EU.Grundläggande bestämmelser om rikets styrelseI regeringsformen finns grundläggande bestämmelser bl.a. omstatsskickets grunder, och riksdagsarbetet, regeringenoch regeringsarbetet, lagar och andra föreskrifter, förhållandettill andra stater samt om kontrollmakten.Statsskickets grunder regleras i 1 kap. regeringsformen.Enligt 1 § förverkligas den svenska folkstyrelsen genom bl.a.ett representativt och parlamentariskt statsskick. Enligt 4 § ärriksdagen folkets främsta företrädare, och stiftarlag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statensmedel skall användas. granskar vidare rikets styrelseoch förvaltning. Regeringen styr enligt 6 § riket och äransvarig inför riksdagen.Riksdagen, som utses genom fria, hemliga och direkta val,består enligt 3 kap. 1 § av en kammare med 349 ledamöter. finns bestämmelser om riksdagsarbetet. Ytterligarebestämmelser om riksdagsarbetet finns i riksdagsordningen. I3--5 kap. riksdagsordningen finns noggranna bestämmelser omriksdagsärendens väckande, beredning och avgörande. Ärendenavgörs regelmässigt i kammaren. Vidare finns i 7 kap.riksdagsordningen gemensamma bestämmelser om val inom riksdagensamt i 8 kap. bestämmelser om vissa befattningshavare och organ,bl.a. om utrikesnämnden.Riksdagsordningen är uppdelad i huvudbestämmelser ochtilläggsbestämmelser. För ändring i tilläggsbestämmelser gällersamma regler som för vanlig lag. För ändring ihuvudbestämmelserna krävs enligt 8 kap. 16 och 17 §§regeringsformen antingen två likalydande beslut med val emellaneller ett beslut som fattas med kvalificerad majoritet.Av 10 kap. regeringsformen framgår att regeringen haromfattande befogenheter i fråga om utrikespolitiken. I sambandmed tillkomsten av regeringsformen och riksdagsordningenkonstaterade (se betänkande Nyregeringsform, Ny riksdagsordning, SOU 1972:15) och regeringen(prop. 1973:90) att utrikespolitikens betydelse för riketssäkerhet motiverar att försäkrar sig om en vidsträcktinsyn däri och ett starkt inflytande däröver. I 10 kap.regeringsformen finns också bestämmelser som garanterarriksdagen ett visst inflytande på viktigare utrikespolitiskaavgöranden. Enligt 2 § måste regeringen sålunda inhämtariksdagens godkännande innan en för riket bindandeinternationell överenskommelse ingås och detta inte bara näröverenskommelsen förutsätter lagstiftning utan också näröverenskommelsen är av större vikt. Enligt 5 § kan sedan den 1december överlåta beslutanderätt till Europeiskagemenskaperna så länge som dessa har ett fri- ochrättighetsskydd motsvarande det som ges i regeringsformen och iden europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. I övrigt kan barariksdagen besluta om överlåtelser till icke svenska organ avbeslutanderätt som direkt grundar sig på regeringsformen och somgäller normgivning, finansmakt och traktaträtt. Vidare skallregeringen enligt 6 § fortlöpande hålla utrikesnämndenunderrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan fåbetydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så oftadet erfordras. I alla utrikesärenden av större vikt skallregeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kanske. -- ställning i den utrikespolitiskabeslutsprocessen belystes vid utskottsbehandlingen av en motioni ämnet vid /77 (bet. KU 1976/77:36).Huvudsakligt innehåll i propositionen i denna del och italmanskonferensens förslag samt i motionernaI regeringens förslag till lag med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen föreslås en särskildbestämmelse om att regeringen skall vara skyldig att underrättariksdagen om frågor som avses bli behandlade i Europeiskaunionens råd samt att rådgöra om hur förhandlingarna i rådetskall föras inför beslut som regeringen bedömer sombetydelsefulla och i andra frågor som bestämmer. Dennainformations- och samrådsskyldighet skall fullgöras i organ somriksdagen skall utse för ändamålet. Dessutom skall regeringenlämna mera allmän information om samarbetet inom EU.Denna informationsskyldighet skall fullgöras i kammaren. Årligenskall också få en skriftlig redogörelse förEU-samarbetet.I det av talmanskonferensen överlämnade förslaget föreslås attdet i riksdagsordningen skall införas en bestämmelse attriksdagen skall tillsätta en särskild samråd somföreslås i propositionen. Därutöver lämnas förslag om nämndensarbetsformer.I anledning av talmanskonferensens förslag har motioner väcktsav m.fl. (s), m.fl. (c), BirgitFriggebo m.fl. (fp), m.fl. (v) och MarianneSamuelsson m.fl. (mp) samt av () och afUgglas (m). I s- och fp-motionerna begärs vissa förändringar ochtillägg i förhållande till förslagen i propositionen ochtalmanskonferensens förslag, liksom i motionen av , som avser undantag från nämndenskompetensområde. I c-motionen önskas förtydliganden. Iv-motionen begärs större förändringar i förslaget. I mp-motionenyrkas avslag på förslaget i huvudsak och läggs fram ett förslagtill annorlunda reglering av samverkansskyldigheten.Fråga om avslag på talmanskonferensens förslagI motion 1994/95:K7 av m.fl. (mp) begärs iyrkande 2 att avslår förslaget utom såvitt avseravskaffande av vissa parlamentarikerkommittéer.Utskottet anser att talmanskonferensens förslag kan ligga tillgrund för en reglering av samverkan mellan riksdag och regeringi EU-frågor, och utskottet avstyrker motion 1994/95:K7 yrkande2. Utskottet behandlar i fortsättningen av betänkandet olikadelar av förslaget.Samverkan mellan och regeringen i inför EG framhöll i sitt betänkande EGoch våra grundlagar (SOU 1993:14) att det är utomordentligtviktigt att och regeringen samråder om de beslut somSverige i egenskap av EG-medlem kommer att vara med om att fattainom EG:s institutioner. Utredningen ansåg att det bör fastslåsatt regeringen är skyldig att informera och konsultera riksdageninför viktigare avgöranden i EG. Efter att ha övervägt omsamrådet borde förläggas till utrikesnämnden eller utskottenstannade utredningen för att det inom bör inrättas ettsärskilt sammanhållet samrådsorgan i EG-frågor i form av ennämnd. Därutöver förordade utredningen att information lämnadesinför kammaren.Att samrådet inte borde ske i utrikesnämnden motiveradeutredningen bl.a. med att EG-politiken kvantitativt kommer attdomineras av frågor som saknar anknytning till den traditionellautrikespolitiken eller bara i ringa utsträckning berör denna.Beträffande utskotten påpekade utredningen att det skulle varaav stort värde för samarbetets demokratiska förankring omutskotten anförtroddes samrådsuppgiften. En rad problem skulledock uppkomma, och utredningen framhöll bl.a. att de enskildautskotten saknar överblicken över den samlade EG-politiken. Detvar också så, fortsatte utredningen, att om många krafter sökerpåverka en motpart kan deras sammanlagda inflytande riskera attbli mindre än om de samordnar sina ansträngningar genom entalesman.När det gäller förhållandet mellan nämnden och utskottenpåpekade utredningen att nämnden -- för att kunna ge råd som ärrepresentativa för -- inte bara bör ta hänsyn tillpartiernas allmänpolitiska synpunkter utan också väga in deberörda utskottens mer expertbetonade synpunkter. Det var därförviktigt att det finns goda kontakter mellan nämnden ochutskotten både på politikerplanet och på tjänstemannaplanet.Initiativet till dessa kontakter borde kunna tas från bådahållen. Enligt utredningen kunde man utgå från att de enskildautskotten kommer att bevaka den svenska beslutsprocessen införviktigare avgöranden på sina områden och att de på olika sättframför sina ståndpunkter. Även nämnden borde aktivt sökainformation om utskottens synpunkter.Frågan om samverkan mellan regeringen och togs ocksåupp av i dess betänkande Anslutning till EU(SOU 1994:10). Utredningen diskuterar olika alternativalösningar när det gäller frågan om samrådsskyldigheten böromfatta alla frågor eller om den bör avgränsas på något sätt.Enligt utredningen vore det allmänt sett angeläget att riksdagenfår goda möjligheter att påverka förhandlingsupplägget i merabetydelsefulla frågor, medan detaljer och teknikaliteter medfördel kan hanteras av regeringen på egen hand. Utredningendiskuterar till en början om bestämmelserna om fördelning avnormgivningsmakten i 8 kap. regeringsformen kunde vara enutgångspunkt men avvisar av olika skäl detta alternativ. Enväsentlig olägenhet som utredningen pekar på är att det intealltid är lätt att fastställa gränsen mellan ochregeringens kompetens enligt regeringsformen. Ett annatalternativ skulle enligt utredningen vara att låtasamrådsskyldigheten avse alla sådana rådsbeslut som blir direkttillämpliga här i landet eller som kräver medverkanför att kunna genomföras. En sådan ordning är tilltalande främstdärför att härigenom får ett relativt omfattandeinflytande på det gemenskapsrättsliga området. En nackdel med enså långt gående skyldighet att samråda är dock enligtutredningen att då kommer att belastas med en radfrågor av förhållandevis ringa betydelse. Därmed finns det ocksåen risk för att de stora och viktiga frågorna försvinner imängden. Enligt utredningen bör man emellertid söka sig fram påen annan väg som i bästa fall dels på ett naturligt ochändamålsenligt sätt koncentrerar samrådet på de viktigarefrågorna, dels låter samrådets omfattning bli resultatet av enlevande dialog mellan regeringen och riksdagen.EG-lagsutredningen ansåg -- främst med tanke på de politiskabindningar som uppstår i -- det naturligt attriksdagen ges information också om den ståndpunkt skallinta i de frågor som skall avhandlas på kommande möten i dettaråd. Det kan enligt utredningen gå till på samma sätt somföreslagits beträffande frågor som skall behandlas i Europeiskaunionens råd. kan emellertid finna att det hellre börske i någon annan ordning. Utredningen föreslår därför bara attinformation skall lämnas.Betänkandet har lagts till grund för det förslag till lag medanledning av anslutning till Europeiska unionen somlagts fram i proposition 1994/95:19 om medlemskap iEuropeiska unionen.PropositionenI propositionen föreslås att regeringens skyldigheter iförhållande till regleras i anslutningslagen.Lagförslaget innehåller en särskild bestämmelse om attregeringen skall vara skyldig att underrätta om frågorsom avses bli behandlade i Europeiska unionens råd () samt att rådgöra om hur förhandlingarna irådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer sombetydelsefulla och i andra frågor som bestämmer. Dennainformations- och samrådsskyldighet skall fullgöras i organ somriksdagen skall utse för ändamålet. Dessutom skall regeringenlämna mera allmän information om samarbetet inom EU.Denna informationsskyldighet skall fullgöras i kammaren. Årligenskall också få en skriftlig redogörelse förEU-samarbetet.I propositionen erinrar regeringen om att ett svensktmedlemskap innebär att på de områden som faller inomEG:s kompetens kommer att ha inflytande på och delta i de beslutEG fattar men kan bli bundet också av beslut vi motsatt oss. Ivissa fall får besluten direkt verkan i . I andra fallkommer det att fordras att interna svenska regler ges enligt denarbetsfördelning som gäller mellan och regeringen.Regeringen konstaterar att medlemskapet som sådant ochEG-rätten inte ställer några krav på hur samspelet mellanstatsmakterna skall ordnas, utan att detta i stället helt ochhållet är en nationell angelägenhet. Enligt parlamentarismensprinciper skulle regeringen, om blir medlem i EU, i sittsätt att sköta intressen inom EU visserligen ansvarainför . Men medverkan skulle bli indirektoch kontroll av regeringen utövas i efterhand.Regeringen anför att detta skulle innebära att blirfolkrättsligt bundet av beslut inom nuvarandekompetensområde som fattas utan någon direkt medverkan avriksdagen, även om medverkan ibland kan varanödvändig för att skall kunna uppfylla de förpliktelsersom följer av beslutet.Regeringen anser att det inte är tillräckligt att riksdagensinflytande utövas endast genom kontroll i efterhand utan att detär önskvärt med en ordning där därutöver får ettaktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhandpåverka de ståndpunkter som skall inta införförhandlingar och beslutsfattande inom EU. Enligt regeringen börriksdagen även i övrigt som folkets främsta företrädare få insyni och ges inflytande över den process som leder fram till förvårt land viktiga och bindande beslut.Samrådet syftar enligt propositionen till att Sverigesinställning i olika frågor skall bli parlamentariskt förankrad.I författningskommentaren (s. 561) framhålls att förslaget förregeringens del innebär en möjlighet att förankra den ståndpunktregeringen ämnar inta vid förhandlingarna i rådet och attregeringen skall kunna försäkra sig om accept avförhandlingsståndpunkten. Vidare framhålls att det är viktigtatt göra klart att det formellt är regeringen som företräderSverige vid ministerrådets möten. Även om regeringen har skaffatsig en accept från t.ex. ett riksdagsorgan som har inrättats fördetta samrådsförfarande, agerar regeringen med fullt politisktansvar vid rådets möten. Regeringen anför att ett riksdagsorgansuttalanden självfallet inte kan bli bindande för hela riksdagenoch att det också saknar formell konstitutionell betydelse.När det gäller informations- och samrådsskyldighetenbeträffande beslut i görs inte några formellaavgränsningar. Alla frågor oavsett detaljeringsnivån skall iprincip omfattas. I första hand skall det dock ankomma påregeringen att ta initiativ till samråd i de frågor som denanser vara betydelsefulla. Som en riktpunkt för avgörandet avvad som skall anses som betydelsefulla frågor anges sådanaspörsmål som faller inom normgivningskompetens mendär beslutanderätten överlåtits till EG. Riksdagsorganet skallha frihet att påkalla samråd i vilken annan fråga som helst. Detförutsätts att regeringen och samrådsorganet själva finner enlämplig avgränsning. I sammanhanget påpekas att viktigareutrikespolitiska frågor och frågor om utrikespolitiskaförhållanden, som kan få betydelse för riket, liksom ,skall behandlas i utrikesnämnden.När det gäller en mera allmän informationsgivning föreslås attregeringen fortlöpande skall informera om vad som skerinom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Vidare föreslåsatt regeringen till skall lämna en skriftligredogörelse över verksamheten i Europeiska unionen.I propositionen tar regeringen inte ställning tillorganisationen i för samrådet med regeringen. Oavsetthur samrådet organiseras utgår regeringen från att kontakterupprätthålls med berörda riksdagsutskott. Det framhålls ocksåatt en författningsreglering av samrådsskyldigheten inteutesluter att samråd även kan ske informellt på annat sätt.