bet · GH01SfU14 · 1994-04-14 00:00:00 — Som redan nämnts angavs därvid att, utan en sådanmöjlighet att pröva om det förhållande som åberopas som stöd föransökningen är seriöst, det skulle bli nödvändigt att inta ensynnerligen restriktiv hållning till invandring på denna grund,särskilt som stora svårigheter föreligger att redan före inresangöra en tillfredsställande utredning rörande allvaret iparternas förhållande. Enligt propositionen var från denutgångspunkten ordningen alltså till förmån även för sökandena.Enligt utskottet tycks tillämpningen av bestämmelserna vid nyaanknytningsfall inte alltid ha skett på sätt som förutsattes iproposition 1983/84:144. Utskottet har erfarit att man inomInvandrarverket har uppmärksammat att verketspraxis i denna typ av ärenden förändrats till attinnebära att förhållandets varaktighet bedöms redan vid denförsta prövningen. Verket återgår till sin tidigare praxis ochbedömer i fortsättningen allvaret i ett nyetablerat förhållandeföreträdesvis efter perioden för s.k. uppskjuteninvandringsprövning. Enligt utskottet bör denna förändring iprincip lösa de problem som tas upp i motionerna.Med det anförda får motionerna Sf622 yrkandena 11 och 12 samtSf629 yrkandena 2--5 anses i huvudsak tillgodosedda.Ersättning till kommunernaNuvarande ersättningssystemSom ovan redovisats har kommunerna ansvar för introduktionen idet svenska samhället av flyktingar som får uppehållstillstånd iSverige. Ett nytt system för samordnat flyktingmottagande ochför ersättning till kommunerna gäller fr.o.m. (prop. 1989/90:105, bet. 1989/90:SfU21, rskr. 1989/90:281).Detta system är en del av ett samlat reformprogram med syfte attunderlätta för främst flyktingar att få enfast förankring i svenskt arbets- och samhällsliv och därmedminska deras beroende av samhällets stöd. I programmet ingåräven en reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare(prop. 1989/90:102, bet. 1989/90:UbU27, rskr. 1989/90:279) ochmålinriktad prioritering inom av tidigainsatser till förmån för flyktingar och andra invandrare (sebet. 1989/90:AU11).I det nya systemet för ersättning till kommunerna harersättningarna för ekonomiskt bistånd till flyktingar ochhuvuddelen av övriga bidrag till kommunerna lagts samman i enschabloniserad engångsersättning som räknas upp medhänsyn till bl.a. kostnadsutvecklingen. Bestämmelser omersättning finns i förordningen (1990:927) om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m. uppgår ersättningen till144 för en flykting som fyllt och förett barn . Halvt schablonbelopp lämnas till denkommun som först tar emot flyktingen och gör en plan för hanseller hennes introduktion. Beloppet betalas ut kvartalet efteratt flyktingen anlänt till kommunen. Om flyktingen bor kvar ikommunen får kommunen ytterligare ett halvtschablonbelopp. Ersättningen skall täcka kommunens kostnader förbl.a. ekonomiskt bistånd, bostad, introduktion,svenskundervisning samt tolkar och administration.Särskilda beräkningsgrunder gäller för ersättning vidflyttning till en annan kommun än mottagningskommunen. Om enflykting flyttar till en annan kommun får dennya kommunen ett helt schablonbelopp under förutsättning attflyktingen bor kvar där . Flyttar flyktingenfrån den första kommunen men inom ett och etthalvt år har den nya kommunen rätt till ett halvt schablonbeloppom han bor kvar i den nya kommunen minst sex månader.Schablonersättningen utgår för mottagning av s.k.kvotflyktingar, konventionsflyktingar, krigsvägrare, defacto-flyktingar och utlänningar som fått uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Ersättning utgår också för andra utlänningarsom placerats ut från förläggningar till enkommun. Schablonersättning lämnas i princip också för alla somfår uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en personsom mottagits som flykting eller liknande, under förutsättningatt den anhörige anlänt från det att den förstanlände togs emot i en kommun.Kommuner som träffat överenskommelse med omflyktingmottagande får utöver schablonersättningen engrundersättning för sin basorganisation. Grundersättningenmotsvarar schablonersättningen för tre vuxna flyktingar, dvs.för närvarande 432 600 kr.För handikappade och äldre flyktingar har i princip tidigareersättningssystem behållits, vilket innebär att kommunerna fårersättning för kostnader för socialbidrag som utges tillflyktingar som vid tiden för uppehållstillstånd var över 60 åreller som inte kan försörja sig på grund av sjukdom ellerhandikapp som förelåg vid ankomsten till eller som harsamband med situationen som flykting. Ersättning lämnas enligtdet nya systemet också för kommunernas kostnader för socialhemhjälp och färdtjänst, och ett halvt schablonbelopp utges vidinflyttningen till kommunen.Efter prövning i varje enskilt fall finns det i det nyaersättningssystemet möjlighet för kommunerna att erhållaersättning för vissa typer av extraordinära kostnader. Sådanakostnader kan avse särskilda kostnadskrävande åtgärder för attfå fram fler bostäder till flyktingar, kostnader för tolkar vidmottagning av ny flyktinggrupp eller kostnader för åtgärder förett mycket stort antal flyktingar . Bidrag kanockså lämnas till kommuner som har betydande merkostnader tillföljd av att man tagit emot flyktingfamiljer med mångaminderåriga barn eller särskilt resurskrävande flyktinggrupper,t.ex. med stor andel analfabeter.Enligt det fram till gällandeersättningssystemet fick kommunerna ersättning för de faktiskakostnaderna för sådan ekonomisk hjälp som enligtsocialtjänstlagen (1980:620) lämnats till flyktingar och andrautlänningar som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skälsamt till flyktingens make eller maka och hemmavarande ogiftabarn . Ersättning utgick under det åruppehållstillstånd beviljades samt för ytterligare tre år.Därutöver utgick vissa ytterligare bidrag till kommunerna. Föråren 1991--lämnades till kommunerna en schablonberäknadersättning för ekonomisk hjälp enligt 6 § socialtjänstlagentill vissa flyktingar och andra utlänningar som beviljatsuppehållstillstånd --1990. Därutöver lämnadesinom ramen för anvisade medel särskild ersättning till kommunersom bl.a. på grund av stor inflyttning av flyktingar från andrakommuner bedömdes få väsentligt lägre ersättningför sina socialbidragskostnader än vad som skulle ha utgåttenligt tidigare bestämmelser.För asylsökande och andra utlänningar som vistas i en kommun iväntan på beslut om uppehållstillstånd utgår ersättning förbistånd som lämnats enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl.Fr.o.m. skall dock utgeekonomiskt bistånd åt asylsökande som vistas i kommunen (prop.1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188). Kommunen harvidare rätt till ersättning för kostnader för asylsökande barnsom fått vård enligt socialtjänstlagen eller lagen om vård avunga, kostnader för transporter av asylsökande tillutredningsslussar och förläggningar och kostnader förasylsökandes hemresor i vissa fall.Med anledning främst av det stora antalet bosnier somberäknades behöva kommunplats har ett tillfälligtstimulansbidrag införts för att öka kommunernasflyktingmottagande (prop. 1993/94:51, bet. 1993/94:SfU6, rskr.1993/94:76). Bidraget, som är per mottagen flykting,betalas till kommuner som för träffar överenskommelsermed om ett kraftigt utökat flyktingmottagandeoch till kommuner som ökar ett redan stort flyktingmottagande.För invandrartäta storstadskommuner sätts kraven lägre.Mottagandet skall ha skett före . Halvtstimulansbidrag kan i vissa fall lämnas för mottagande som sketti slutet av år 1993.Fr.o.m. gäller vidare en lag (1992:1068) omintroduktionsersättning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Enligt den lagen har kommunerna möjlighet att underen introduktionsperiod ge introduktionsersättning i stället försocialbidrag till flyktingar och andra utlänningar som omfattasav det kommunala flyktingmottagandet. Som förutsättning för attintroduktionsersättning skall beviljas gäller att flyktingenföljer den introduktionsplan som upprättats av kommunen eftersamråd med den enskilde flyktingen.PropositionenÄndrade ersättningsregler och konjunkturtilläggI propositionen anförs att de nuvarande reglerna förutbetalning och fördelning av schablonersättningen innebärproblem om flyktingen flyttar vidare till en annan kommun efterdrygt . För den första kommunen, som får helschablonersättning trots att i genomsnitt endast avkostnaderna då har uppstått, innebär detta en ekonomisk vinst.Samtidigt kan den nya inflyttningskommunen få dålig täckning försina kostnader, eftersom denna kommun endast får halvschablonersättning och kostnaden normalt torde vara högre.Samtidigt har flyttningarna mellan kommuner varit något fler änvad man kalkylerade med när nuvarande ersättningssystemkonstruerades, vilket kan leda till ökade statliga kostnader.För att åstadkomma en fördelning av schablonersättningen, sombättre avspeglar var i tiden kostnaderna ligger, föreslårregeringen förändringar i ersättningssystemet i enlighet medförslag av en arbetsgrupp i departementspromemorian Översyn avvissa regler i förordningen (1990:927) om statlig ersättning förflyktingmottagande m.m. (Ds 1993:75). Sålunda föreslås attersättningen betalas ut i stället för två ochatt tiden för utbetalningen utsträcks . Liksom i dagbör den första mottagningskommunen alltid få ett halvtschablonbelopp. bör reglerna för ersättning förflyktingar som flyttar ändras så att det blir bättrekompensation än för storstadskommuner och andra kommunermed stor inflyttning av flyktingar som bott i en annankommun. De nya utbetalningsreglerna kan vid ett ikraftträdandeden börja tillämpas på flyktingar som tagits emotfr.o.m. I propositionen anges att det börankomma på regeringen att efter överläggningar med fastställa de närmare utbetalningsreglerna ochde särskilda övergångsregler som kan komma att erfordras.Regeringen anger vidare att det inom pågår ettarbete i syfte att förenkla administrationen avschablonersättningen. Regeringen tillägger att det även förflyktingar som flyttar bör ställas krav på attintroduktionsplan finns för att schablonersättning skall betalasut.Regeringen anser att det också för gruppen handikappade, äldreoch sjuka som tas emot i en kommun bör ske en motsvarandeanpassning av utbetalningsreglerna. Regeringen ansluter sig tillarbetsgruppens förslag, som innebär dels att helschablonersättning i stället för halv skall betalas för personeri denna grupp, dels att ersättning för de faktiska kostnadernaför ekonomisk hjälp m.m. för denna grupp bör lämnas efter ett åri stället för som efter fyra månader.I propositionen anges vidare att Svenska kommunförbundetframfört att kommunerna, med hänsyn till nuvarandearbetsmarknadsläge, i regel får stå för försörjningsbidrag tillutlänningar i åldern 55--som tas emot inom ramen för detkommunala flyktingmottagandet. Regeringen anser att det förnärvarande är rimligt att staten lämnar samma ersättning tillkommunerna för utlänningar i åldern 55--som tas emot underfjärde kvartalet 1993 och som staten lämnarför utlänningar . Regeringen poängterar att detta inteinnebär någon generell sänkning av åldersgränsen, utan fråganfår prövas på nytt för personer som tas emot efter år 1994.Vad gäller medlen för extraordinära kostnader bedömerregeringen att det inte bör göras några mer preciseradebeskrivningar för vilken typ av extraordinära kostnaderersättning skall utgå. Regeringen anser emellertid attInvandrarverket redan i samband med överenskommelsen medkommunen om mottagande av vissa kostnadskrävande grupper börkunna besluta om extra medel utöver schablonersättningen.Ersättningen bör normalt utbetalas först när kostnaderna haruppstått. Ersättningen bör kunna lämnas även till kommuner somträffar överenskommelse med om att ha enberedskap för att ta emot flyktingar.Vidare föreslår regeringen att det betalas ut ett särskiltkonjunkturtillägg för flyktingar som mottagits i en kommun underår 1991. Regeringen föreslår att tillägget skall vara 35 000 krför vuxna och för barn under 16 år.Konjunkturtillägget bör betalas ut till den kommun ivilken utlänningen då är bosatt. En förutsättning bör vara attkommunen även tar emot flyktingar enligtöverenskommelse med . För sådana äldre ochhandikappade flyktingar för vilka ersätter defaktiska socialbidragskostnaderna skall dock inte någotkonjunkturtillägg lämnas. Tillägget beräknas kosta 470 miljonerkronor.Regeringen begär att godkänner vad som förordats omändrade ersättningsregler och om det särskildakonjunkturtillägget.MedelsanvisningenTill anslaget Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. föreslås i propositionen att /95 anvisar ett förslagsanslag på7 . Anslagsberäkningen baseras på attkommunutplaceringarna /94 kommer att omfatta51 000--52 000 personer, som i huvudsak flyttar ut undersenare delen av budgetåret, och under /95ytterligare 50 000 personer, med koncentration till budgetåretsförsta del.Av det föreslagna anslaget avser 124 156 000 krgrundersättning, 6 schablonersättning inkl.för sekundärflyttning, äldre och handikappade,ensamma barn, extraordinärakostnader, bistånd åt asylsökande, 105 000 000kr sjukvårdskostnader m.m. och 470 000 000 krkonjunkturtillägg. Härtill kommer föruppföljning.Anslagsposten för extraordinära kostnader föreslås ökad bl.a.med anledning av behovet av ökat kommunmottagande av asylsökandefrån främst . Vissa behov av extraordinärasjukvårdsinsatser från landstingens sida kan också bli aktuella,och bör därför ha möjlighet att använda medlenför detta ändamål. Någon ytterligare form av särskild ersättningtill sjukvårdshuvudmännen föreslås inte. Regeringen har dock föravsikt att noga följa utvecklingen vad gäller vårdbehov hosbosnierna och kostnaderna för vården.I propositionen anges att den beräknade ersättningen tillkommunerna för mottagande av kvotflyktingar -- -- ingår i anslaget Överföring av och andra åtgärder förflyktingar m.m.Under anslaget Särskilda åtgärder i flyktingmottagandetm.m. har för /94 reservationsvis anvisats1 . Av beloppet avser 1 750 miljoner kronordet nämnda stimulansbidraget till kommunerna för budgetåren1993/94--1994/95, varav avsåg det senarebudgetåret. Av anslaget avsåg vidare 8,7 miljoner kronortillfällig förstärkning av vissa ambassader. I propositionenföreslås att under detta anslag för /95 anvisasett reservationsanslag på avseende tillfälligambassadförstärkning.MotionerI motion Sf628 av m.fl. (s) anför motionärernaatt de delar regeringens uppfattning att schablonbidragen börutbetalas och i tiden utsträckas ett halvtår. Med en mera genomarbetad kommunplacering och ett effektivareutbetalningssystem borde det dock, enligt motionärerna, varamöjligt att avsevärt begränsa antalet flyttningar blandflyktingarna . Härigenom skulle enbart etthelt schablonbidrag betalas ut för varje flykting som tas emot ikommunerna. Detta skulle innebära en besparing på ca 270miljoner kronor, och motionärerna föreslår i yrkande beslutar om ett i motsvarande mån mindre anslag.I motion Sf636 anser m.fl. (s) att enytterligare justering av utbetalningsreglerna förschablonersättningen erfordras för att på ett mer rättvist sättgöra fördelningen mellan inflyttnings- och utflyttningskommuner.Motionärerna begär i yrkande 9 beslut i enlighet härmed.Ian och (nyd) motsätter sig i motionSf621 att kommunerna erhåller särskilda bidrag för att täckaökade kommunala kostnader i samband med flyktingmottagandet. Omkommunerna i stället har det totala kostnadsansvaret får deenligt motionärerna ett större motiv för att så snabbt sommöjligt minska bidragsberoendet. Något konjunkturtillägg börsåledes inte införas. Motionärerna anser vidare att nivån påschablonersättningen bör minskas , somsocialbidragsnormen sänks till för utländska medborgareunder deras två första år i . Motionärerna föreslår iyrkande 15 att anvisar ett belopp som är 1,3 miljarderkronor lägre än vad regeringen föreslagit. I förhållande tillregeringens beräkningar bör följande förändringar göras:schablonersättningen minskas med netto ,kommunbidrag för äldre med 60, extraordinära kostnader med 100,bistånd åt asylsökande m.m. med 5, ersättning försjukvårdskostnader med 15 och konjunkturtillägg med 470 miljonerkronor. Samma motionärer anför i motion Sf16 attschablonersättningen bör ligga på en sådan nivå att kommunernaser det som meningsfullt att följa upp med braintroduktionsprogram och aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Omkommunerna garanteras full kostnadstäckning blir det kommunalaintresset för aktiva åtgärder nämligen svagt. Motionärerna begäri yrkande 11 ett tillkännagivande härom.UtskottetEnligt utskottets mening är det nödvändigt att förändringar iutbetalningarna av schablonersättningen kommer till stånd,särskilt av hänsyn till kommuner med stor sekundärinflyttning avflyktingar. Det är därför tillfredsställande attersättningsreglerna bl.a. i detta avseende nu skall ändras.Utskottet finner inte skäl att härvid föreslå någon ytterligareförändring utöver vad regeringen förordat, och motion Sf636yrkande 9 avstyrks således. Utskottet förutsätter emellertid attersättningssystemet fortlöpande följs upp och att frågan på nyttkan aktualiseras om en bättre lösning står att finna. Enligt vadsom angivits i propositionen avser regeringen att fortlöpandeöverlägga med i frågan.Utskottet tillstyrker de ändrade ersättningsreglerna ochinförandet av ett konjunkturtillägg på föreslaget sätt.Utskottet delar uppfattningen i motion Sf628 att det av fleraskäl är önskvärt att antalet flyttningar mellan kommunerminskar, särskilt om detta kan ske genom en mer genomarbetadplacering och ett effektivare utbetalningssystem. Utskottetförutsätter att sådana åtgärder så långt möjligt vidtas ävenutan ett uttalande från sida. Huruvida detta skullekunna leda till en besparing under anslaget /95 kan utskottet inte nu bedöma, och motionSf628 yrkande 12 bör därför avslås.Utskottet motsätter sig vidare de besparingar som föreslås imotion Sf621 yrkande 15. Av samma skäl avstyrks bifall även tillmotion Sf16 yrkande 11. Mot denna bakgrund, och med hänvisningtill vad utskottet under föregående avsnitt anfört om denanslagsmässiga fördelningen av kostnaderna för kvotflyktingar,föreslår utskottet att till Ersättning till kommunernaför åtgärder för flyktingar m.m. anvisar 810 miljoner kronormindre än regeringen föreslagit, dvs. 6 822 141 000 kr.Utskottet biträder även förslaget till medelsanvisning tillSärskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m. Yrkande 22 imotion Sf621 av och (nyd)överensstämmer med regeringens förslag.Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl.Lån till hemutrustning får enligt förordningen (1990:1361) omlån till hemutrustning för flyktingar och vissa andrautlänningar beviljas flyktingar och vissa andra utlänningar sominom ramen för det kommunala flyktingmottagandet tas emot i enkommun. För dem som har annat än mindre kapitaltillgångar finnsbegränsningar i lånemöjligheterna. Maximala lånebelopp för olikahushållsstorlekar fastställs i procent av basbeloppet och medutgångspunkt i rekommenderade norm försocialbidrag för hemutrustning för resp. hushållsstorlek. Demaximala lånenivåerna uppgår till t.ex. förenpersonshushåll, för fyrapersonershushåll och52 för hushåll med fler än sju personer.Ränta utgår med en räntesats som fastställs avregeringen. Amorteringstidens längd bestäms med utgångspunkt ilånesummans storlek till mellan ett och . är amorteringsfria.Kostnaderna för lånen finansieras genom ett särskilt anslag,vilket disponeras av , somadministrerar lånen.I budgetpropositionen föreslås att till Lån tillhemutrustning för flyktingar m.fl. anvisas ett förslagsanslagpå 108 962 000 kr.I motion Sf621 anser och (nyd)att anslaget bör reduceras och föreslår en sänkning avlånenivåerna. De begär att anslaget minskas till (yrkande 18).Enligt utskottets mening bör någon sänkning av lånenivåerna nuinte ske. Utskottet har därvid beaktat att hemutrustningslånen,som före var räntefria , nulöper med ränta redan från lånetidpunkten. Fr.o.m. den 1 juli1993 tas även en uppläggningsavgift ut för lånet. Utskottetavstyrker således bifall till motion Sf621 yrkande 18 ochtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.Åtgärder för invandrareFrån anslaget bekostas bidrag till den centrala verksamhetenvid invandrarnas riksorganisationer enligt förordningen(1986:472) om statsbidrag till invandrarnas riksorganisationersamt till vissa samarbetsorgan för sådana riksorganisationer.Vidare bekostas från anslaget bidrag som utgår enligtförordningen (1990:632) om bidrag till avgränsadeinvandrarpolitiska projekt.I propositionen föreslås att till anslaget Åtgärder förinvandrare anvisas ett reservationsanslag på ,vilket innebär en ökning från föregående år med 400 000 kr.Anslagsökningen avser i första hand stöd till projekt förfrivilligt återvändande.Ian och (nyd) anför i motion Sf621att det är lämpligt och rimligt att arbetslösa invandrare istörre utsträckning bistår invandrarorganisationerna medfrivilligt gratis arbete. Motionärerna föreslår att anslagetreduceras till (yrkande 13).Utskottet finner inte skäl till annan beräkning av anslaget änden som gjorts i propositionen och avstyrker därmed bifall tillmotion Sf621 yrkande 13.Stiftelsen InvandrartidningenFrån anslaget utgår statsbidrag till den stiftelse som ger utInvandrartidningen.Bestämmelser om stiftelsens verksamhet finns i dess stadgarsom beslutas av regeringen och i avtal mellan staten ochstiftelsen. godkände de nuvarande riktlinjerna förstiftelsens verksamhet (prop. 1987/88:110, bet. SfU1987/88:24, rskr. 1987/88:301). Ambitionsnivån är att denreguljära tidningsutgivningen skall omfatta en utgivning på niospråk med ca 44 nummer per år.Avtalet med staten löper fr.o.m. medförlängning med i taget om avtalet inte sagts upp föreden det år avtalet löper ut.Stiftelsen Invandrartidningen har begärt att statsbidraget,som för /94 uppgår till , höjs med1 . Detta motsvarar den förlust som stiftelsenberäknar skulle uppstå vid oförändrat statsbidrag. Medhänvisning till det statsfinansiella läget bedömer regeringendet emellertid rimligt att statsbidraget till stiftelsen sänksmed , och regeringen föreslår ett anslag på 15 355 000 krtill Statsbidrag till Stiftelsen Invandrartidningen.I motion Sf616 av m.fl. (v) anför motionärernaatt, när nuvarande kontrakt med Stiftelsen Invandrartidningengår ut, andra intressenter skall ges möjlighet att söka bidragför framställning av invandrartidningar. Motionärerna begär iyrkande 3 ett tillkännagivande härom.I motion Sf621 yrkande 16 begär och (nyd) utan närmare motivering att anslaget minskas till11 000 000 kr.Med hänsyn till att avtalet med förlängts med t.o.m. är något övervägandemed anledning av motion Sf616 yrkande 3 inte aktuellt, ochmotionen bör lämnas utan åtgärd.Utskottet har inte någon erinran mot regeringens förslag tillmedelsanvisning för /95 och avstyrker bifall tillmotion Sf621 yrkande 16.Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.Från anslaget betalas kostnader för Ombudsmannen mot etniskdiskriminering jämte kansli och för . DO:s och nämndens uppgift är att motverka etniskdiskriminering i arbetslivet och på andra områden avsamhällslivet.I propositionen föreslås ett ramanslag på tillOmbudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. Anslaget harberäknats öka med avseende dels information omden i proposition 1993/94:101 föreslagna lagen mot etniskdiskriminering, dels juridisk kompetens för att kunna fåeventuella överträdelser av lagen prövade vid domstol.I motion Sf621 anför och (nyd)att det informationsbehov och den ökade juridiska kompetens somär motiverad får hanteras inom befintlig organisation.Motionärerna föreslår därför att under anslaget anvisas 1 miljonkronor mindre än vad regeringen föreslagit (yrkande 17).Riksdagen har antagit den nya lagen mot etniskdiskriminering (prop. 1993/94:101, bet. 1993/94:AU9, rskr.1993/94:182). Enligt utskottet är det nödvändigt att DO fårerforderliga medel för att kunna fullfölja sina uppgifter enligtden nya lagen.