bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — av godkända betänkande (1991/92:SkU10) angavs attsocialavgifter inte bör tas ut vare sig när medlen lämnas till stiftelsen ellernär de anställda eller tidigare anställda erhåller sin andel från stiftelsen.Detta var således vad som anställda och företagare hade att rätta sig eftertills fattade det ovan angivna beslutet om att föravgiftsfrihet skulle vissa begränsningar gälla fr.o.m. den 1 januari 1993.Utskottet finner mot denna bakgrund det rimligt att de undantag som gjorts föråren 1988--1991 också utvidgas till att gälla avsättningar under år 1992.Finansutskottet bör således tillstyrka bifall till motion 1993/94:Sf262.Socialutskottets yttrande1994/95:SoU2yBilaga 8Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har berett socialutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämteeventuella motioner, såvitt propositionen och motionerna rör utskottetsberedningsområde.Socialutskottet begränsar yttrandet till avsnitten 7.2.1, 7.2.2 och 7.2.4 ipropositionen samt till motionerna Fi1 yrkande 7, Fi2 yrkandena 9 och 13, Fi3yrkande 10, Fi4 yrkandena 10 och 12 samt Fi6 yrkande 3, delvis.PropositionenI propositionen redovisar regeringen sina förslag till inriktning ochomfattning av besparingar och inkomstförstärkningar. Regeringen föreslår attriksdagen godkänner inriktningen och omfattningen av de besparingar ochinkomstförstärkningar som regeringen förordar i avsnitt 5 i propositionen.Vidare föreslår regeringen (), såvitt avsersocialutskottets beredningsområde, att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag,4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott,5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1096) omsärskilt bidrag till vissa adoptivbarn.I propositionen anförs att uppgiften för den ekonomiska politiken nu är attsanera statsfinanserna i syfte att åstadkomma en varaktig och uthålligtillväxt, en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet.Inom det socialpolitiska området föreslås besparingsåtgärder inom detekonomiska familjestödet. Den besparing på netto somuppkommer genom slopandet av vårdnadsbidraget och återinförandet avgarantidagarna har behandlats i propositionen (prop. 1994/95:61) omvårdnadsbidraget, garantidagarna, enskild barnomsorg.Regeringens förslag i föreliggande proposition innebär vissa begränsningar avflerbarnstilläggen och begränsningar i bidragsförskottssystemet.I propositionen aviseras vidare att regeringen avser att påbörja ettutredningsarbete med inriktning att minska nettoutgifterna för det direktastödet till barnfamiljerna med realt år 1998.FlerbarnstilläggenI propositionen föreslås att flerbarnstillägg från lämnasmed för det tredje barnet, med för det fjärdebarnet och med för det femte och varje ytterligare barn.Flerbarnstillägget föreslås därmed fastställas i kronor och inte längre somandel av barnbidraget. Förslaget innebär ändringar i lagen om allmännabarnbidrag.Regeringen beräknar budgetförstärkningen till ca förinnevarande år och till ca för /96.I motion Fi3 av m.fl. (fp) yrkas att avslårregeringens förslag att försämra flerbarnstillägget (yrkande 10).Motionärerna anser att barnfamljerna belastas alltför hårt av regeringensförslag. Det är, enligt motionärerna, väl känt att familjer med flera barn haren svårare situation än många andra. Fördelningspolitiska studier tyder inte påatt barnfamiljerna som grupp klarat sig bättre än andra, snarare tvärtom, ochdärför bör regeringens förslag avvisas.Också i motion Fi2 av m.fl. (c) yrkas att avslårförslaget om ändringar i lagen om allmänna barnbidrag (yrkande 13).I motion Fi6 av m.fl. (kds) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om riktlinjer för besparingar och budgetförstärkningar (yrkande 3,delvis). Motionärerna avvisar förslaget att minska flerbarnstilläggen, vilketdrabbar familjerna med de lägst disponibla inkomsterna.I motion Fi4 av m.fl. (v) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler förflerbarnstilläggen (yrkande 10). Motionärerna anser att det behövs enuppföljning av effekterna av minskade flerbarnstillägg och att det därvid börövervägas om bostadstilläggen för barnfamiljer behöver ändras. Enligtmotionärerna vore ytterligare en åtgärd att regeringen uppmanar kommunerna attta hänsyn till det försämrade flerbarnstillägget vid konstruktionen av daghems-och skolbarnsomsorgstaxorna.Begränsningar i bidragsförskottssystemet I propositionen föreslås att bidragsförskott och särskilt bidrag till vissaadoptivbarn fr.o.m. lämnas med per barn och år.Förslaget innebär att nuvarande nivå bibehålls och fastställs i kronor. Denkoppling till basbeloppet som finns upphävs därmed. Förslaget innebärändringar i lagen om bidragsförskott och lagen om särskilt bidrag till vissaadoptivbarn.Om inte den pågående översynen av bidragsförskottssystemet leder tillförändringar som tillsammans med den nu presenterade besparingen ger ennettoutgiftsminskning på kommer regeringen enligtpropositionen att uppnå besparingen genom en successiv minskning av bidragetfram till år 1998.I motion Fi1 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om bidragsförskottet ochunderhållsbidraget (yrkande 7). Motionärerna erinrar om att frågor ombidragsförskott och underhållsbidrag har varit föremål för utredning vid ettflertal tillfällen. Enligt motionärerna är det nu hög tid att åstadkommaförändringar. I regeringspromemorian Ensamförälderstöd (Ds 1992:53) föreslogsnya regler för beräkningen av det offentliga stödet till ensamstående föräldrarmed barn. Motionärerna framhåller att Moderata samlingspartiet stöder deförslag som framfördes i departementspromemorian. Partiets utgångspunkter förförändring är följande: Föräldraansvaret bör tydliggöras oavsett om barnetlever tillsammans med sina föräldrar eller i splittrad familj. Kostnaderna förbidragsförskotten skall minskas. Försäkringskassorna bör överta fastställandetav bidragsförskotten för att därigenom bl.a. ha full kontroll överbidragsgivningen. Försäkringskassorna bör fungera som "statens ombud" viddomstolar i vårdnadstvister. Den automatiska kopplingen mellan underhållsbidragoch bidragsförskott bör upphöra. Motionärerna biträder regeringens förslag tillbesparing men anser att de förslag och ståndpunkter som redovisats i motionensnarast bör förverkligas.I motion Fi4 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om indrivningen avbidragsförskottsskulder (yrkande 12). Motionärerna anser att deförändringar som måste göras måste ha som mål att kvinnornas möjlighet tillekonomiskt oberoende inte rörs. Besparingen måste därför inriktas påindrivningen av skulder genom en översyn av rutinerna för återbetalning avunderhållsskulder.Utredning om det ekonomiska familjestödetSom tidigare nämnts avser regeringen att påbörja ett utredningsarbete medinriktning att minska nettoutgifterna för det direkta stödet tillbarnfamiljerna med realt , utöver de här aviseradebesparingarna. Inriktningen av utredningsarbetet skall, enligt propositionen,vara att i ett sammanhang pröva det totala ekonomiska stödet tillbarnfamiljerna för att därigenom åstadkomma en bättre samordning av de olikaregelsystemen.I motion Fi2 av m.fl. (c) hemställs att hosregeringen begär en parlamentariskt sammansatt utredning om en förändradinriktning av familjestödet enligt de riktlinjer som redovisas i motionen(yrkande 9). Motionärerna anser att familjestödet bör reformeras ochföreslår att föräldraförsäkringen, barnbidraget för åldersgruppen 0--ochvårdnadsbidraget läggs samman till ett familjestöd -- ett beskattat barnkonto.Föräldrarnas uttag på barnkontot skall enligt förslaget ske med ett lägstabelopp . Den del av barnkontot somöverstiger lägsta månadsuttag skall disponeras fritt under de sex åren.Familjestödet blir därmed, enligt motionärerna, mer rättvist och ökarfamiljernas valfrihet att efter egna önskemål planera sin situation. Förslagetinnebär lika stöd till varje barn. Detta möjliggör ett förstärkt stöd tillfamiljer som lever under knappa ekonomiska omständigheter med enutgiftsminskning för staten.I motion Fi6 av m.fl. (kds) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om riktlinjer för besparingar och budgetförstärkningar (yrkande 3,delvis). Motionärerna anföratt familjepolitiken kostar sammantaget och har lågfördelningspolitisk träffsäkerhet i en del fall. Besparingen påflerbarnstillägget liksom borttagandet av vårdnadsbidraget är ett dråpslag motde familjer som har de lägsta disponibla inkomsterna och bör därför avvisas.Motionärerna är däremot positiva till att en samlad översyn av detfamiljepolitiska stödet och dess fördelningspolitiska effekter görs. Troligenkan besparingar genom minskade kommunala kostnader beroende på det redanfinansierade vårdnadsbidraget klara en del av sparbetinget. Målet bör vara ensammanlagd besparing på 1998 inklusive besparingar påbidragsförskottet. Besparingen bör dock föregås av en noggrann genomlysning ien utredning där en helhetssyn tas. Besparingen bör inte, som i regeringensförslag, preciseras redan innan utredningen tillsatts.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att statsfinanserna måste saneras ochatt besparingar måste göras även inom det familjepolitiska området. Utskottethar inget att erinra mot förslaget att genomföra den begränsade sänkning avflerbarnstilläggen som föreslagits, som flerbarnstilläggen frikopplasfrån barnbidragsnivån. Utskottet anser sålunda att propositionen i denna delbör tillstyrkas och motionerna Fi2 (c) yrkande 13, Fi3 (fp) yrkande 10 och Fi6(kds) yrkande 3 (delvis) avstyrkas.Utskottet har inte heller något att erinra mot regeringens förslag i fråga ombidragsförskottet och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Även idenna del bör propositionen sålunda tillstyrkas.Den pågående översynen av underhållsbidrags- och bidragsförskottssystemenberäknas bli klar . Utskottet anser att förslagen frånutredningen bör avvaktas och motion Fi1 (m) yrkande 7 därför avstyrkas.I samband med behandlingen av budgetpropositionen för innevarande budgetår(bet. 1993/94:SoU20, rskr. 248) anförde utskottet att det går att spara 160miljoner kronor på anslaget för bidragsförskott genom en effektivareadministration. En bättre bevakning av kraven borde enligt utskottet leda tillatt betalningsnivån, som sjunkit , åter höjdes, varigenom statenskostnader skulle minska. Utskottet vidhåller denna uppfattning och delar därmedinställningen i motion Fi4 (v) yrkande 12 att indrivningen avbidragsförskottsskulder bör effektiviseras. Motionen bör avstyrkas.I propositionen redovisas att regeringen har för avsikt att se överfamiljepolitiken med inriktning att minska nettoutgifterna för det direktastödet till barnfamiljerna. Utskottet anser det angeläget att en ordentliganalys görs av det ekonomiska familjestödet, så att nödvändiga besparingar fåren så god fördelningspolitisk profil som möjligt. Motionerna Fi2 (c) yrkande 9och Fi6 (kds) yrkande 3, delvis, bör enligt utskottet avstyrkas. Med anledningav motion Fi4 (v) yrkande 10 vill utskottet framhålla att utredningen även börfölja upp effekterna av de föreslagna ändringarna beträffandeflerbarnstilläggen. Motionen bör avstyrkas.Stockholm den 1 december 1994På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), IngridAndersson (s), (), (), (), HansKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningarVissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.1. , , och (alla m)anser att den del av utskottets bedömning som börjar med "Utskottet ansersålunda" och slutar med "yrkande 7 därför avstyrkas." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den borgerliga regeringens familjepolitik skall sesutifrån en helhet, där vårdnadsbidraget, avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader upp till viss nivå, lagligt reglerad etableringsrätt föralternativa daghem och barnomsorgslagen skall ingå. Barnomsorgslagensutformning förutsätter ett vårdnadsbidrag för att vidga familjernas valfrihet.Faller vissa delar bort såsom t.ex. vårdnadsbidraget så påverkas ävenbarnomsorgslagens krav på kommunerna. Kostnaderna för den kommunalabarnomsorgen ökar i takt med att valfriheten för familjerna minskar. Med denutbyggda valfrihet och flexibilitet som kännetecknar den borgerligafamiljepolitiken blir de enskilda familjernas situation bättre jämfört med dennuvarande regeringens familjepolitik även i skeden då besparingar, avstatsfinansiella skäl, måste göras. Utskottet är inte nu berett att tillstyrkamotionerna Fi2 (c) yrkande 13, Fi13 (fp) yrkande 10 och Fi6 (kds) yrkande 3(delvis). Utskottet tillstyrker därmed propositionen i denna del och avstyrkermotionerna.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag i fråga ombidragsförskottet och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Utskottetanser sålunda att propositionen även i denna del bör tillstyrkas.Utskottet anser att förslagen i (1992:53)bör genomföras. Det finns ingen anledning att avvakta ytterligareutredningar i frågan. Utgångspunkten för förändring bör vara följande:Föräldraansvaret bör tydliggöras oavsett om barnet lever tillsammans med sinaföräldrar eller i splittrad familj. Kostnaderna för bidragsförskotten skallminskas. Försäkringskassorna bör överta fastställandet av bidragsförskotten föratt därigenom bl.a. ha full kontroll över bidragsgivningen. Försäkringskassornabör fungera som "statens ombud" vid domstolar i vårdnadstvister. Denautomatiska kopplingen mellan underhållsbidrag och bidragsförskott bör upphöra.Med anledning av motion Fi1 (m) yrkande 7 bör enligt utskottet geregeringen till känna vad nu anförts.2. () anserdels att den del av utskottets bedömning som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "(delvis) avstyrkas. " bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som börjar med "I propositionen"och slutar med "därför avstyrkas." bort utgå,dels att utskottet bort anföra följande:Utskottet anser att statsfinanserna måste saneras. Regeringens förslag tillbesparingar på det familjepolitiska området slår dock mycket hårt mot defamiljer som har lägst disponibel inkomst. Att både göra kraftiga besparingar iflerbarnstilläggen och ta bort vårdnadsbidraget minskar drastiskt detekonomiska utrymmet för många barnfamiljer. Borttagandet av vårdnadsbidragetinnebär en kortsiktig besparing på statsbudgeten, men ökar kraftigtkommunernas kostnader för barnomsorgen. För samhällsekonomin ökar därmedkostnaderna. Minskningen av flerbarnstilläggen slår hårt mot de litet störrefamiljernas ekonomi, vars ekonomiska standard redan är lägre än många andras.Med anledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 13, Fi3 (fp) yrkande 10 och Fi6(kds) yrkande 3 (delvis) anser utskottet att förslaget om ändring avflerbarnstillägget bör avstyrkas. Motiven för motion Fi4 (v) yrkande 10 fallerdärmed, varför motionen bör avstyrkas.Utskottet anser det angeläget att en ordentlig analys görs av det ekonomiskafamiljestödet och förutsätter att den av regeringen aviserade utredningen blirparlamentariskt sammansatt. Enligt utskottets mening bör familjestödetreformeras. Den modell som presenterats av om s.k. barnkonton börhärvid belysas. Förslaget innebär att föräldraförsäkringen, barnbidraget föråldersgruppen 0--och vårdnadsbidraget läggs samman till ett familjestöd --ett beskattat barnkonto. Föräldrarnas uttag på barnkontot skall enligtförslaget ske med ett lägsta belopp . Dendel av barnkontot som överstiger lägsta månadsuttag skall disponeras frittunder de sex åren. Förslaget innebär lika stöd till varje barn. Detta möjliggörett förstärkt stöd till familjer som lever under knappa ekonomiskaomständigheter med en utgiftsminskning för staten. Stödet ökar ocksåfamiljernas valfrihet och ger dem möjlighet att efter egna önskemål planera sinsituation.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 9 och Fi6(kds) yrkande 3 (delvis) bör enligt utskottets mening ges regeringen tillkänna.3. () anser att den del av utskottets bedömning sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 7 därför avstyrkas." bortha följande lydelse:Utskottet anser att statsfinanserna måste saneras. Den fördelningspolitiskaprofilen i de av regeringen i denna del föreslagna åtgärderna uppfyller dockinte kraven på rättvisa. Barnfamiljerna drabbas alltför hårt av regeringensförslag, särskilt familjer med många barn och ensamstående föräldrar. Medanledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 13, Fi3 (fp) yrkande 10 och Fi6 yrkande3 (delvis) bör regeringens förslag till ändring i lagen om allmänna barnbidragavstyrkas.Utskottet avvisar också regeringens förslag om en nominell låsning avbidragsförskottet och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Förslagenom ändring i lagen om bidragsförskott och lagen om särskilt bidrag till vissaadpotivbarn bör därmed avstyrkas. Utskottet förutsätter att den pågåendeöversynen av underhållsbidrag och bidragsförskott leder till den av regeringennu föreslagna besparingen. Motion Fi1 (m) yrkande 7 bör enligt utskottetavstyrkas.4. () anserdels att den del av utskottets bedömning som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "(delvis) avstyrkas." bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som börjar med "I propositionen"och slutar med "därför avstyrkas." bort utgå,dels att utskottet bort anföra följande:Utskottet anser att statsfinanserna måste saneras. Regeringens förslag tillbesparingar på det familjepolitiska området slår dock mycket hårt mot defamiljer som har lägst disponibel inkomst. Att både göra kraftiga besparingar iflerbarnstilläggen och ta bort vårdnadsbidraget minskar drastiskt detekonomiska utrymmet för många barnfamiljer. Borttagandet av vårdnadsbidragetinnebär en kortsiktig besparing på statsbudgeten, men ökar kraftigtkommunernas kostnader för barnomsorgen. För samhällsekonomin ökar därmedkostnaderna. Minskningen av flerbarnstilläggen slår hårt mot de litet störrefamiljernas ekonomi, vars ekonomiska standard redan är lägre än många andras.Med anledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 13, Fi3 (fp) yrkande 10 och Fi6(kds) yrkande 3 (delvis) anser utskottet att förslaget om ändring iflerbarnstillägget bör avstyrkas. Motiven för motion Fi4 (v) yrkande 10 fallerdärmed, varför motionen bör avstyrkas.Utskottet är positivt till att en samlad översyn görs av det familjepolitiskastödet och dess fördelningspolitiska effekter. Utskottet anser emellertid attbesparingsmålet bör sättas till 1998 inklusive besparingarnai bidragsförskottet. En stor del av besparingen kan sannolikt uppnås genom attvårdnadsbidraget leder till lägre efterfrågan på kommunalt finansieradbarnomsorg och att kommunerna därigenom kan göra stora besparingar.Utskottet vill framhålla att utredningen, som bör vara parlamentarisktsammansatt, bör göra en noggrann genomlysning av familjepolitiken i dess helhetoch förutsättningslöst pröva vilka typer av besparingar som får minst negativaeffekter ur fördelningssynpunkt. Utredningen bör härvid också överväga om enreformering av hela familjestödet kan ge bättre fördelningspolitiska effekter.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 9 och Fi6(kds) yrkande 3 (delvis) bör enligt utskottets mening ges regeringen tillkänna.Kulturutskottets yttrande1994/95:KrU4yBilaga 9Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda kulturutskottettillfälle att i de delar som berör kulturutskottets beredningsområde senast den1 avge yttrande över proposition 1994/95:25 Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämte eventuella motioner.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionen i vad avserkapitel 10 verksamhetsområde, m.m., 10.1.1Anslagsfrågor m.m., Akuta insatser mot arbetslöshet under budgetåret1994/95--, avsnitten Investeringssatsningar (s. 109--110) ochFolkbildningen (s. 114--115) samt motionerna 1994/95:Fi1 yrkandena 2, 42 och44, 1994/95:Fi5 yrkande 35, 1994/95:Fi6 yrkande 1 och 1994/95:Fi10 yrkande 6.UtskottetInvesteringssatsningarI propositionen föreslås att skall anvisas för enrad olika insatser mot arbetslöshet. Medlen bör anvisas på tilläggsbudget förinnevarande budgetår över huvudtitel, anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av nämnda belopp föreslås-- inom det område som kulturutskottet bereder -- att skallavsättas för kulturmiljövård och byggnadsvård, vilket beräknas leda tillinvesteringar av den dubbla omfattningen. Vidare föreslås att bidrag med högst30 % för investeringar i lokaler för trossamfund skall få lämnas till ensammanlagd kostnad av (prop. s. 110).I två motioner avstyrks regeringens förslag. I motion Fi1 (m) föreslås attriksdagen skall avslå regeringens förslag att anvisa drygt 3 miljarder förarbetsmarknadspolitiska satsningar (yrkande 44). I motion Fi6 (kds) avvisaspropositionens förslag i sin helhet (yrkande 1).Kulturutskottet tillstyrker regeringens förslag då det gäller investeringar ilokaler för trossamfund.Kulturutskottet konstaterar att viktiga insatser har kunnat göras påkulturmiljövårdsområdet tack vare de satsningar som gjorts vid ett flertaltillfällen av arbetsmarknadsskäl , senast . Enredogörelse för satsningarna lämnas i utskottets betänkande 1994/95:KrU3.Trots de insatser som således gjorts finns det inom kulturmiljöområdetalltjämt ett mycket stort behov av ytterligare satsningar.Riksantikvarieämbetet () har i sin anslagsframställning för tiden den 1 juli1995--angett att det finns beredskap att med kort varselpåbörja vård- och restaureringsinsatser. I en sammanställning som huvudsakligengrundar sig på underlag från länsstyrelserna visar RAÄ att prioriteradeinsatser kan göras på objekt för sammantaget 500 miljoner kronor.Kulturutskottet ser positivt på att regeringen föreslår ytterligare resurserför investeringar på kulturmiljövårdsområdet.Kulturutskottet vill i detta sammanhang erinra om att föremålsvården vid destatligt stödda museerna blivit eftersatt. Kulturutskottetanser därför att det är motiverat att överväga möjligheten att redan nu påbörjaplaneringen av en räddningsaktion för museisamlingarna. En sådan planeringskulle avse i första hand åtgärder för registrering, konservering ochmagasinsförvaring. Vid planeringen av ett sådant vårdprojekt bör det finnasmöjlighet att utvidga projektet till att även gälla angränsande områden, såsomt.ex. arkivalier vid de statligt stödda arkiven. Ett vård- ochkonserveringsprogram av nu nämnt slag torde kunna ge godsysselsättningseffekt på ett flertal orter i landet. anser attdet inom ramen för det av regeringen föreslagna beloppet för insatser inomkulturmiljövårdsområdet bör finnas möjligheter att skapa visst utrymme för attpåbörja planeringen av ett bevarandeprogram.Med hänvisning till det anförda anser kulturutskottet att medanledning av regeringens förslag bör beräkna för byggnads-och annan kulturmiljövård samt för insatser för museernas föremålsvård.Med anledning av det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi1 yrkande 44och Fi6 yrkande 1, båda motionerna i motsvarande del.FolkbildningenI propositionen framhålls att kunskap blir allt viktigare för såvälnäringslivets som de enskilda individernas utveckling och för möjligheternatill sysselsättning. Utbildningssatsningar ses som avgörande för möjligheternaatt nå ett mera jämställt arbetsliv. Folkbildningen erbjuder enligtpropositionen den lämpliga studieformen för många, särskilt för dem som harkort utbildning. Studieförbunden och folkhögskolorna är ett värdefulltkomplement till den allmänna vuxenutbildningen. Regeringen föreslår att 1 200extra utbildningsplatser anordnas inom folkbildningen under det första halvåret1995. Kostnaden beräknas till .