bet · GH01NU17 · 1994-04-28 00:00:00 — Varje oppositionsparti stod för enegen reservation mot näringsutskottets förslag beträffandekärnkraftsavvecklingens inledning.De nu gällande riktlinjerna för den långsiktigaenergipolitiken antogs av (prop.1990/91:88, bet. Riktlinjerna var grundade på enöverenskommelse -- den s.k. energiöverenskommelsen -- mellanföreträdare för Socialdemokraterna, liberalerna ochCenterpartiet. anförde den nytillträdanderegeringen att energiöverenskommelsen ligger fast (RD1991/92:6).Riktlinjerna innebär bl.a. följande. Energipolitikens mål äratt trygga tillgången på energi på villkorsom är konkurrenskraftiga med dem som gäller i omvärlden.Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som istörsta möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt genom en effektivenergihushållning.Beslutet innebar vidare att de tidigare riktlinjerna förkärnkraftsavvecklingens inledning upphävdes. Enligt de nugällande riktlinjerna måste omställningen av energisystemet skemed hänsyn till, förutom säkerhetskraven, behovet av elektriskkraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kangenomföras avgörs av resultaten av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser. Frågan om när kärnkraften skall vara avvecklad --enligt uttalande -- blev inteföremål för förnyad prövning eller nytt ställningstagande underöverläggningarna som föregick överenskommelsen.Riksdagens beslut innefattade också olika stöd tillomställningen och utvecklingen av energisystemet. De har bl.a.gällt stöd till investeringar i kraftvärmeproduktion medbiobränslen samt investeringar i vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar. Vidare beslutades om ett program föreffektivare användning av energi. Det förutsätts att regeringenårligen för redovisar de resultat som har uppnåttsgenom de energipolitiska programmen.EnergibeskattningenBeskattningen av energi har förändrats vidflera tillfällen. I samband med skattereformen infördes år 1990mervärdesskatt på all energi utom fjärrvärme (prop. 1989/90:50,bet. reducerades den allmänna energiskatten påel. Genom skattereformens andra steg (prop. 1989/90:111, bet.SkU31) infördes en koldioxidskatt och ensvavelskatt som den allmänna energiskatten på fossilabränslen sänktes med hälften. Mervärdesskatt infördes även påfjärrvärme. Dessutom introducerades, med verkan , enavgift på utsläpp av kväveoxider från störreenergiproduktionsanläggningar (prop. 1989/90:141, bet. JoU24).Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet.SkU26) infördes särskilda regler för beskattningav kraftvärme i syfte att stärka kraftvärmeteknikenskonkurrenskraft i förhållande till kondenskraft ochvärmeproduktion. Beslutet innebar att kraftvärmeverken befriadesfrån den allmänna energiskatten på den del av bränslet somanvänds för värmeproduktion.Med verkan från förändrades industrins ochväxthusnäringens energibeskattning på så sätt att dessabranscher i princip endast omfattas av en reduceradkoldioxidskatt på sin bränsleförbrukning (prop. 1991/92:150,bet. höjdes koldioxidskatten för övrigaförbrukare. Särskilda övergångsbestämmelser gäller för industrinoch växthusnäringen fram t.o.m. år 1994.Efter beslut av regeringen har en särskildutredare (1992:15) tillsatts med uppgift (dir. 1992:80) attgöra en teknisk översyn av energibeskattningen. Resultatet avarbetet skall redovisas under våren 1994.I mars 1994 beslutade regeringen att en kommitté medparlamentarisk sammansättning skall tillkallas för att (dir.1994:11) utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv analysera demiljöstyrande inslagen i nuvarande skattelagstiftning och motbakgrund av denna analys undersöka förutsättningarna för ökadmiljörelatering av det svenska skattesystemet.I det krispaket som regeringen lade fram isyfte att stabilisera den svenska ekonomin (prop. 1992/93:50)föreslogs bl.a. att kraftvärmeverkens skattebefrielse skulleavskaffas i två etapper med början . Vidriksdagsbehandlingen (bet. 1992/93:FiU1) konstaterades att ettställningstagande till förslaget krävde ytterligare underlag.Ikraftträdandet sköts därför till så attfrågan skulle kunna utredas och resultatet redovisas i god tidföre ikraftträdandet. Regeringen tillsatte eninterdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda frågor ombeskattningen av kraftvärme. Arbetsgruppen avlämnade underhösten 1993 en delrapport där konsekvenserna av en slopadskattebefrielse redovisades. Med hänsyn till att arbetsgruppeninom kort skulle avlämna en slutrapport med förslag tillåtgärder som främjar kraftvärmeproduktion och användning avbiobränslen beslutade efter initiativav skatteutskottet (bet. 1993/94:SkU18) att uppskjutaikraftträdandet av den slopade skattebefrielsen till den 1 juli1994.Arbetsgruppen redovisade resultatet avsitt arbete i rapporten (Ds 1994:28) Förändradkraftvärmebeskattning. I rapporten redovisas två alternativamodeller till förändrad kraftvärmebeskattning. Synpunkterna som därvid framförts har, enligtuppgift, resulterat i att man inom anser attde modeller som arbetsgruppen redovisat inte utan betydandeförändringar kan ligga till grund för ett förslag tillriksdagen. Med anledning härav har skatteutskottet i ettbetänkande (bet. 1993/94:SkU34) om indirekta skatter ånyo tagitupp frågan om befrielsen från allmän energiskatt på bränslen somanvänds i kraftvärmeverk. Enligt skatteutskottets bedömning börden första etappen av den slopade skattebefrielsen träda i kraftden i enlighet med tidigare beslut. Den resterandedelen av den slopade befrielsen bör dock enligt skatteutskottetanstå till dess mer långsiktiga regler om energibeskattningenkan antas. Utskottet menar att ett förslag till om enhållbar lösning för beskattningen av kraftvärmeverken ochfjärrvärmeverken kräver ytterligare överväganden och säger sigutgå från att frågan nu kommer att utredas vidare. I nämndabetänkande har skatteutskottet också med anledning av motioner ifrågan föreslagit införande av en miljöbonus förvindkraftsproducerad el motsvarande skatten på el till hushåll.Avreglering av elmarknadenRegeringen har i proposition 1993/94:162 om handel med el ikonkurrens lagt fram förslag för att avreglera elmarknaden ochtillförsäkra kunderna mer flexibla leveransvillkor. Enligtförslaget skall produktionen och försäljningen av el ske ikonkurrens, medan nätverksamheten även i fortsättningen skallregleras och övervakas på särskilt sätt. Utskottet behandlarpropositionen jämte motioner i betänkande 1993/94:NU22, vilketavlämnas med föreliggande betänkande.ElförsörjningenEnligt preliminära uppgifter uppgick elproduktionen i Sverigeår till ca , varav vattenkraften svarade för ca 73TWh och kärnkraften för ca . I tablån på nästa sidaredovisas den inhemska elproduktionen åren 1970, 1980, 1990 och1993.Den inhemska elproduktionen och nettoimporten av el (TWh)Produktionsslag 1970 1980 1990 1993Vattenkraft 40,9 58,0 71,5 73,3Kärnkraft - 25,3 65,3 58,9Industriellt mottryck 3,1 4,0 3,1 3,8Kraftvärme 2,4 5,6 2,1 4,2Kondenskraft 12,0 0,9 0,3 0,5Gasturbiner 0,7 0,2 0,1 0,1Elproduktion 59,1 94,0 142,2 140,8Nettoimport av el* 4,1 0,5 - 1,8 - 0,6Källa: och VattenfallAB. * = nettoexport.År 1980 svarade kärnkraften för av elproduktionen.Fram t.o.m. ökade andelen successivt -- med undantag förnågra enstaka år -- och uppgick sistnämnda år till (73,). har flera avkärnkraftsreaktorerna -- förutom för sedvanlig översyn -- varitavställda på grund av vissa tekniska problem. Det har gälltbrister i nödkylssystemen, korrosionsskador i inneslutningen ochsprickor i reaktortanklock. är en reaktor(1) avstängd för en omfattande översyn.Vattenkraftsproduktionen kan variera mycket beroende påvariationerna i tillrinningen och mellan åren. Underett s.k. normalår producerar den nu utbyggda vattenkraften ca63,5 TWh.Andelen vindkraft i produktionssystemet är mycket liten. År1993 uppgick produktionen till knappt 0,05 TWh.Sedan mitten av 1980-talet har handeln med el över gränsernaför del resulterat i en nettoexport. Under åren1990--1993 har nettoexporten uppgått till mellan 0,6 och 2,2 TWhper år.Till följd av den starka kraftbalansen harförsäljningen av el till s.k. avkopplingsbara elpannor varitrelativt omfattande. har försäljningen varieratmellan 5,7 och per år.Medan elproduktionen i har ökat kraftigt sedan år 1970har nivån på den totala energitillförseln varit relativtoförändrad . uppgickenergitillförseln till , att jämföra med 457 och 439 TWhåren 1970 och 1980.Energirapport från NUTEKRegeringen har uppdragit åt Närings- ochteknikutvecklingsverket () att utvärdera programmenför omställning och utveckling av energisystemet samt attredovisa resultatet av utvärderingen för regeringen. Den senasteavrapporteringen gjordes då (1993:6). Rapportens huvudsakligainnehåll har refererats i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 13 s. 89).I rapporten har analyserat stödet tillkraftvärmeproduktion med biobränslen samt stöden till vindkraftoch solvärme. Dessutom har programmet för effektivareenergianvändning utvärderats. Utskottet återkommer i senareavsnitt till i dessa delar.Förutom dessa utvärderingar redovisar också en bedömningav energianvändningen och elproduktionen fram till år 2005enligt två tillväxtalternativ. Elproduktionen beräknas år 2005uppgå till 151 alternativt . Med utgångspunkt i enuppskattad nivå på elanvändningen bedömer att produktioneninte täcker efterfrågan. Differensen beräknas till ialternativet med en lägre ekonomisk tillväxt och ialternativet med en högre ekonomisk tillväxt. I bådaalternativen har inte förutsatt någon avveckling avkärnkraften.Regeringens bedömning av elförsörjningens utvecklingRegeringen erinrar i budgetpropositionen (bil. 13 s. 100) omatt läget inom elförsörjningen har präglats av deninternationella lågkonjunkturen och den ekonomiska situationen iSverige. Det konstateras att den nuvarande kraftbalansen ärstark och att det medför små incitament förkapacitetsutbyggnader. Denna situation väntas också bestå underde närmaste åren.Med hänvisning till de avställda kärnkraftsreaktorernaframhålls att inneburit avbrott iutvecklingen mot en kontinuerligt förbättrad tillgänglighet hosde svenska kärnkraftverken. Regeringen anser att det ännu är förtidigt att ge ett definitivt svar på frågan om detta är etttrendbrott eller en tillfällighet. Det råder därför, påpekasdet, osäkerhet om kärnkraftsproduktionens storlek underprognosperioden.Vidare sägs att elförsörjningen framöver kommer att tryggasinte enbart med nationella produktionsanläggningar. En ökadinternationell handel med el kan väntas och bör uppmuntras,anser regeringen.MotionernaUnder årets allmänna motionstid har det väckts ett flertalmotioner om inriktningen av energipolitiken. Huvuddelen av dessatar sikte på avvecklingen av kärnkraften. Utskottet behandlarhär i ett sammanhang yrkanden i tio motioner.Socialdemokraterna framför i de två partimotionerna1993/94:N305 och 1993/94:Jo694 krav på att en parlamentarisktsammansatt beredning skall tillsättas med uppgift att lägga framförslag till hur energiöverenskommelsen skallfullföljas. Besluten om avveckling av kärnkraften och minskningav koldioxidutsläppen ligger fast, sägs det i den förstnämndamotionen. Det bästa sättet att garantera detta är genom enfortsatt bred enighet om energipolitiken, framhålls det. Enligtmotionärerna skall den föreslagna parlamentariska beredningendels följa upp och utvärdera de åtgärder som har vidtagits sedanenergiöverenskommelsen, dels analysera de energipolitiskakonsekvenserna av de föreslagna nya reglerna för elmarknaden.Också i motion 1993/94:N423 (kds) krävs att en parlamentarisktsammansatt kommitté -- alternativt en bredare -- skall tillsättas. Kommittén skulle ges i uppdrag att följaupp energiöverenskommelsen och lägga fram förslag som innebärett fullföljande av kärnkraftsavvecklingen. har ettstort ansvar för att aktiva åtgärder vidtas som syftar till attden fastlagda energipolitiska målsättningen förverkligas,påpekar motionärerna. De riktar kritik mot regeringensredovisning i budgetpropositionen av resultaten av de olikaenergipolitiska programmen och begär en mer komplett informationom måluppfyllelsen och behovet av åtgärder för att nå deuppsatta målen.I flera motioner framställs yrkanden om lagstiftning för attgarantera en avveckling av kärnkraften . Motion1993/94:N418 (c) innehåller detaljerade förslag -- inkl.specialmotiveringar -- till olika ändringar i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet, den s.k. kärntekniklagen. I motionenerinras om uttalanden av ledande företrädare för kraftindustrinav innebörd att man inte kommer att vidta några konkretaåtgärder för kärnkraftens avveckling förrän man tvingas tilldetta genom lagstiftning. Mot bakgrund av bl.a. dessa uttalandenbör nu genom lagstiftning skapa klarhet i och grundför avvecklingen av kärnkraften, anser motionärerna. De föreslårför det första en ny grund enligt 15 § kärntekniklagen föråterkallelse av tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet.Enligt förslaget skulle ett tillstånd kunna återkallas omåterkallelsen är ett led i genomförandet av beslut omriktlinjer för en avveckling av kärnkraften senast år 2010.För fyra av de tolv kärnkraftsreaktorerna (,1 och 2 samt ) gäller nuvarandedriftstillstånd utan tidsbegränsning. För en reaktor (Ringhals2) är gällande tillstånd begränsat till utgången av ,medan tillstånden för de övriga sju reaktorerna gäller tillutgången av . I motionen föreslås nu att nytt tillståndatt bedriva kärnteknisk verksamhet inte får meddelas för den tidsom överstiger från det att reaktorerna togs i kommersielldrift. Denna lagändring tar sikte på , som närnuvarande tillstånd löper ut vid utgången av har varit idrift . Med en sådan lagändring skulle en förlängningav tillståndet kunna meddelas endast för en period av (). I kärntekniklagen skulle det vidare fastläggasatt tillstånden för alla kärnkraftsreaktorer senast år 2010skall vara återkallade. Innehavaren av ett tillstånd somåterkallas skall enligt ytterligare förslag i motionen ges rätttill ersättning av staten. Enligt förslaget skall ersättningdock endast utgå om tillståndet återkallas annat än avsäkerhetsskäl och tidigare än från det att reaktorn togs ikommersiell drift. Utebliven vinst skulle inte ersättas. Om enöverenskommelse inte kan nås skulle tillståndshavaren kunnaväcka talan mot staten vid frånbeslutet om återkallelse.Krav på en lag om avveckling av kärnkraften senast år 2010framställs också i motionerna 1993/94:N427 (fp), 1993/94:N423(kds) och 1993/94:N410 (v). Mot bakgrund av attdriftstillstånden för fyra av kärnkraftsreaktorerna gäller utantidsbegränsning föreslås vidare i den sistnämnda motionen attregeringen skall uppmanas att inleda förhandlingar med berördaägare om en tidsbegränsning av dessa tillstånd. Motionärernaefterlyser även en avvecklingsplan för kärnkraften men också --med anledning av tillbuden -- en planför snabbavveckling av kärnkraften liksom en beredskapsplan ihändelse av ett stort bortfall av el från kärnkraftverk.Även motion 1993/94:N432 (s) innehåller yrkande om att en planför avveckling av kärnkraften skall upprättas. Det är av viktför att den beslutade huvudlinjen rörande kärnkraftennu bekräftas, anför motionärerna.För kvinnor, sägs det i motion 1993/94:A815 (c), är detnaturligt att leva resurssnålt; kvinnor har därmed lättare attsäga nej till kärnkraften med dess oöverskådliga konsekvenser.Den slutsats som motionärerna drar är att två reaktorer börstängas av redan nu.Utskottet behandlar här även förslag i motion 1993/94:N433(c). För att målsättningen med energiomställningen skall kunnauppfyllas krävs, enligt motionärerna, en tydlig och långsiktigenergipolitisk strategi för en övergång från fossila bränslenoch kärnkraft till biobränslen och andra förnyelsebaraenergikällor. föreslås i två yrkanden uttala sig fören sådan strategi.En motsatt uppfattning om kärnkraften kommer, slutligen, tilluttryck i motion 1993/94:N429 (nyd). Där argumenteras för attSverige skall fortsätta att utnyttja kärnkraftverken, attytterligare förbättra säkerheten vid reaktorerna samt attvidareutveckla kärnkraftsteknologin. I ett längre perspektiv ochmed känd teknologi är det kärnkraft och vattenkraft som Sverigeskall satsa på, anför motionärerna. De föreslår vidare en nyfolkomröstning om kärnkraften; tiden är nu mogen att ånyo låtafolket få säga sin mening i frågan, heter det.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först i ett sammanhang motionsyrkanden omomställningen av energisystemet och därefter kraven pålagstiftning om kärnkraftsavveckling . I detsenare avsnittet tas också upp yrkandet i motion 1993/94:N429(nyd) om en ny folkomröstning i kärnkraftsfrågan.Omställningen av energisystemetDe riktlinjer för energipolitiken som beslutade omvåren 1991 i anslutning till energiöverenskommelsen innebär, somtidigare beskrivits, att energipolitiken skall utgå från vadnatur och miljö kan bära. Landets elförsörjning skall tryggasgenom ett energisystem som i största möjliga utsträckninggrundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällorsamt genom en effektiv energihushållning. Omställningen avenergisystemet måste ske med hänsyn till, förutomsäkerhetskraven, behovet av elektrisk kraft för upprätthållandeav sysselsättning och välfärd. När kärnkraftsavvecklingen kaninledas och i vilken takt den kan genomföras avgörs avresultaten av hushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna att bibehållainternationellt konkurrenskraftiga elpriser. De nämndariktlinjerna utgör basen för ett brett parlamentarisktsamförstånd i energipolitiken.Enligt utskottets uppfattning finns det nu -- --anledning att granska resultaten av de olika åtgärder somvidtogs i samband med det energipolitiska beslutet. En sådangranskning är också motiverad med hänsyn till att det skettbetydelsefulla förändringar i vår omvärld av betydelse förenergipolitiken. Bland dessa kan nämnas undertecknandet avklimatkonventionen inom ramen för konferensom miljö och utveckling i , ikraftträdandet den1 av avtalet om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) samt de avslutade förhandlingarna omett svenskt medlemskap i . Därtill kommer de betydelsefullaförändringarna i Central- och Östeuropa.Mot denna bakgrund anser utskottet att en kommission medparlamentarisk sammansättning bör tillkallas för att granska depågående energipolitiska programmen för omställning ochutveckling av energisystemet och analysera behovet avförändringar och ytterligare åtgärder. Kommissionen bör ocksålägga fram förslag om program med tidsangivelser föromställningen av energisystemet. En utgångspunkt förkommissionens arbete bör vara att omställningen och utvecklingenav energisystemet -- i enlighet med energipolitiskaöverenskommelse -- kan grundas på långsiktigt hållbara politiskabeslut.Kommissionen bör alltså göra en fördjupad analys av deresultat som nåtts inom ramen för den energipolitiskaöverenskommelsen. Här ingår en granskning dels av stöden tillinvesteringar i olika anläggningar, dels av åtgärderna förenergieffektivisering och energihushållning. Kommissionen böräven göra en samordnad översyn av de energipolitiska styrmedlen;dessa måste utformas så att omställningen och utvecklingen avenergisystemet kan ske på samhällsekonomiskt riktiga grunder. Ikommissionens uppgifter bör också ingå att studera resultaten avprogrammen för forskning och utveckling inom energiområdet.Internationaliseringens ökade betydelse bör särskiltuppmärksammas av kommissionen. Bl.a. bör granskas i vilkenutsträckning som de senaste årens omvärldsförändringar harpåverkat förutsättningarna för omställningen av energisystemet.Effekter på och möjligheterna för den svenskaenergiförsörjningen av den pågående utvecklingen mot en ökadintegration av de europeiska energimarknaderna bör studeras.En viktig uppgift för kommissionen bör vara att följautvecklingen på den svenska elmarknaden. En säker och rationelltfungerande elförsörjning är en förutsättning för en utveckladindustrination som . Utifrån sin analys bör kommissionenbedöma bl.a. det framtida behovet av ny kraftproduktion ochförutsättningarna därför.Som tidigare nämnts har regeringen i proposition 1993/94:162om handel med el i konkurrens lagt fram förslag om enavreglering av elmarknaden. I kommissionens uppgifter bör ocksåingå att analysera frågor med anknytning till detta förslag.Utskottet utvecklar dessa frågor närmare i betänkande1993/94:NU22, där propositionen jämte motioner behandlas.Enligt utskottets mening bör regeringen tillkalla enparlamentariskt sammansatt kommission i enlighet med vad som häranförts. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med ett sådant uttalande av blir motionerna1993/94:N305 (s), 1993/94:Jo694 (s) och 1993/94:N423 (kds)väsentligen tillgodosedda i nu aktuella delar. Övriga härberörda yrkanden i motionerna 1993/94:N432 (s), 1993/94:N433(c), 1993/94:A815 (c), 1993/94:N423 (kds), 1993/94:N429 (nyd)och 1993/94:N410 (v) avstyrks med hänvisning till det sagda.Lagstiftning om kärnkraftsavveckling senast år 2010Utskottet övergår så till att behandla motioner med begäran omlagstiftning om kärnkraftsavveckling senast år 2010.Enligt beslut skall kärnkraften vara avveckladsenast . När kärnkraftsavvecklingen kan inledas och ivilken takt den kan ske avgörs av resultaten av hushållningenmed el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktionoch möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Vidare gäller enligtkärntekniklagen förbud mot att meddela tillstånd att uppföra enny kärnkraftsreaktor.Mot bakgrund av det sagda och med hänvisning till denenergipolitiska kommission som utskottet i det föregående harpåkallat avvisar utskottet förslagen om införande av ettlagstadgat förbud mot kärnkraft . Utskottetavstyrker därför de aktuella yrkandena härom i motionerna1993/94:N427 (fp), 1993/94:N418 (c), 1993/94:N423 (kds) och1993/94:N410 (v). Med det anförda avstyrks också kravet i motion1993/94:N429 (nyd) på en ny folkomröstning i frågan och yrkandeti motion 1993/94:N410 (v) om tidsbegränsning av berördadriftstillstånd.Övriga kärnkraftsfrågorVissa enskilda kärnkraftsreaktorerI två motioner begärs omedelbara beslut om att vissa angivnakärnkraftsreaktorer skall stängas av slutgiltigt. är det25 år sedan den äldsta svenska reaktorn, 1, togs idrift, påpekas det i motion 1993/94:N418 (c). Med hänvisningtill motionärernas i det föregående nämnda förslag till ändringi kärntekniklagen -- innebärande rätt för regeringen attåterkalla driftstillstånd som ett led i avvecklingen avkärnkraften -- föreslås att regeringen med stöd härav permanentskall återkalla driftstillståndet för 1. Påmotsvarande sätt begärs i motion 1993/94:N410 (v) att dennareaktor skall förbli avställd. Där krävs vidare att de tvåkärnkraftsreaktorerna i skall stängas av. harför närvarande ett överskott i elproduktionskapaciteten som vidaöverstiger kapaciteten hos en eller två kärnkraftsreaktorer,anför motionärerna. De menar att beslut om avstängning av enreaktor skulle innebära en entydig signal om att kärnkraftenskall avvecklas senast år 2010.Som tidigare redovisats har flera kärnkraftsreaktorer varitavställda under vissa perioder . Under hösten1992 stängdes bl.a. samt 1 av tillföljd av brister i nödkylssystemet. vidtogstemporära åtgärder och reaktorerna i gavs i januari1993 tillstånd till återstart. De uppdagade bristerna åtgärdadespermanent . Vid täthetsprovningar underhösten 1993 noterades ett otillåtet stort läckage hosinneslutningen i . Undersökningar visade attinneslutningens tätplåt innehöll korrosionsskador. Eftervidtagna reparationsåtgärder och genomförda kontroller meddeladeStatens kärnkraftinspektion (SKI) tillstånd tillåterstart för . I samband med reparationerna avnödkylssystemet i 1 upptäcktes vissa rörsprickor. Detbeslutades därför om ett omfattande provnings- ochrenoveringsprogram för hela reaktortanken.