bet · GH01NU27 · 1994-05-26 00:00:00 — 1993/94NU27ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:216 om ombildning avLandshypotek,dels en motion från allmänna motionstiden ,dels en motion som väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ombildning avlandshypoteksinstitutionen. Innebörden härav är att det bildasen ekonomisk förening med uppgift att bl.a. äga ett nybildatkreditmarknadsbolag, , som övertar de nuvarandeföreningarnas finansieringsverksamhet. Om såbeslutar och bolaget uppfyller vissa kapitalkrav skallverksamheten kunna drivas inom ramen för enekonomisk förening.I en reservation (nyd) förordas att verksamheten även framgentskall drivas i bolagsform och att de nuvarande tiolandshypoteksföreningarna skall vara kvar och äga det nämndabolaget. I proposition 1993/94:216 föreslås att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ombildning avlandshypoteksinstitutionen,2. antar regeringens förslag till lag om allmännahypoteksbank,3. antar regeringens förslag till lag om inkomstskattereglervid ombildning av landshypoteksinstitutionen,4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt,5. antar regeringens förslag [till lag] om ändring i lagen(1993:1538) om periodiseringsfonder,6. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen(1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag tillhypoteksförening m.m.,7. godkänner vad regeringen föreslår om förutsättningarna fören fusion mellan den ekonomiska föreningen ochkreditmarknadsbolaget för att driva finansieringsverksamheten iekonomisk förening (avsnitt 5.2).Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, återges i bilaga. Den motion från allmänna motionstiden sombehandlas här är1992/93:N312 av Bo G Jenevall m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen1. antar i bilaga framlagt förslag till lag om ombildning avlandshypoteksinstitutionen,2. antar i bilaga framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1970:65) om allmänna hypoteksbank och omlandshypoteksföreningar,3. antar i bilaga framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissaomstruktureringar inom den finansiella sektorn m.m.,4. antar i bilaga framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt,5. antar i bilaga framlagt förslag till lag om [upphävande av]lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag tillhypoteksförening m.m.,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt föreslås om ombildning av landshypoteksinstitutionen.Den motion som väckts med anledning av proposition1993/94:216 är1993/94:N41 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1993/94:216. BakgrundDen första landshypoteksföreningen bildades ochSveriges allmänna hypoteksbank . Banken lånar upp medelmot obligationer och lånar ut dessa till de numera tioföreningarna, som ger krediter till jordbruket, skogsbruket ochträdgårdsnäringen. Kreditgivningen är långfristig. Lånenslöptider är i regel 30--. Låntagarna blir automatisktmedlemmar/delägare i hypoteksföreningen. Antalet medlemmaruppgår till ca 70 000. Staten har ställt garanti,grundfond, som särskild säkerhet för institutionensförbindelser. Grundfonden uppgår till 2,3 miljarder kronor.Banken får inte låna upp mer än 10 gånger summan av grundfondenoch reservfonden. Vid utgången av hade banken enupplåningsrätt på . Av detta hade 20,6miljarder kronor utnyttjats. Kapitaltäckningsgraden uppgick vidsamma tidpunkt till jämfört tidigare.Hypoteksbanken har en styrelse med sex ledamöter. Regeringenutser ordförande och vice ordförande. Delägarna,landshypoteksföreningarna, utser vid en delägarsammankomst treledamöter. De nämnda fem ledamöterna utser gemensamt enverkställande direktör som också ingår i styrelsen. När ettärende av större vikt skall avgöras kan styrelsen bestämma attden skall förstärkas med en representant från varje förening,s.k. För föreningarna finns föreskrifter iett av regeringen fastställt reglemente.Landshypotek har varit föremål för olika utredningar sedanhösten 1988. Förslag till ombildning har presenterats dels ibetänkandet (SOU 1989:103) Hypoteksinstituten (utredare: direktör ), dels i en promemoria från den20 (av ambassadör ). lämnadeen förstärkt styrelse för Hypoteksbanken in ettombildningsförslag till . Styrelsen var inteenig, varför även reservanterna redovisade ett förslag.Oenigheten har främst gällt om verksamheten skall bedrivas iaktiebolagsform eller inom ramen för en ekonomisk förening.Vid en delägarsammankomst med ombud från de olika föreningarnaden beslutade delägarna att med kraft verka för "attall verksamhet i landshypoteksföreningarna och AllmännaHypoteksbank samlas i en nybildad ekonomisk förening, medlåntagarna som direkta delägare och med kreditbedömning ochvärdering av låneobjekt delegerad till en regional organisationbaserad på nuvarande hypoteksföreningar". Samtligahypoteksföreningar biträdde därvid förslaget om enföreningslösning.Regeringens förslagAnledningen till att landshypoteksinstitutionens framtidutretts och att regeringen nu lägger fram ett förslag tillombildning är, framhålls det i proposition 1993/94:216, bl.a.att det med en avreglerad kreditmarknad inte längre finns skälför staten att ställa garantier till säkerhet för institut inomvissa sektorer av kreditmarknaden och därigenom ge dessainstitut och sektorer en prioriterad ställning. Det sägs vidareatt medvetenheten har ökat om de negativa effekter somstödåtgärder ofta för med sig och att strävan efterkonkurrensneutralitet har kommit i förgrunden. Statens uppgiftär att fastställa generella spelregler, anför regeringen. Detnämns också att de internationellt fastställdakapitaltäckningsreglerna innebär att statens garanti inte längrefår räknas in i kapitalbasen. Som ytterligare ett skäl förförslaget anförs att landshypoteksorganisationen har en egenförhållandevis omfattande lagstiftning. års strävan harvarit att denna typ av specialregleringar skall avvecklas.Regeringen bedömer dessutom att statens stöd till Hypoteksbankengenom grundfonden är oförenligt med regler om stödtill företag.Hypoteksbankens kreditvärdighet nedgraderades i början av år1994. Prognosen är negativ till följd av dels en försvagning ibankens tillgångar, dels regeringens dröjsmål med förslag omombildning. Om osäkerheten kvarstår kommer det sannolikt attleda till försämrade upplåningsvillkor, understryker regeringen.Mot den angivna bakgrunden framlägger regeringen ett förslagsom innebär följande: Landshypoteksföreningarna ombildas till en ekonomiskförening. Denna förening överför sin rörelse till ett nybildatkreditmarknadsbolag, , som helt skall ägas avföreningen. Hypoteksbanken överlåter sin rörelse, utom obligationsskuldenoch övrig upplåning, till . Grundfonden ställs till bankens förfogande för ny upplåning iytterligare . Grundfonden avvecklas i en sådan takt att bankenskreditvärdighet inte försämras. Banken likvideras när det sista obligationslånet äravvecklat, vilket kommer att ske . kommer att svara för denfinansieringsverksamhet som varit föreningarnasuppgift. Regeringen kommer att aktivt verka för att frånden kan driva verksamheten i ekonomisk förening.Avsikten är att bolaget och den tidigare nämnda föreningendärvid skall fusioneras. En förutsättning är dock att vissakapitalkrav är uppfyllda vid den nämnda tidpunkten. Låntagarna blir medlemmar i den ekonomiska föreningen och kanvia denna få ekonomisk rådgivning och kreditbedömningar.Propositionen innehåller även förslag till skatteregler föratt underlätta ombildningen. Enligt regeringens meningföreligger särskilda skäl mot uttagsbeskattning vid deöverlåtelser som föranleds av ombildningen. Vidare föreslås attreservfonden -- till den del den byggts upp med obeskattademedel -- skall återföras till beskattning. Detta sker efterförebild från vad som föreskrevs vid ombildningarna avstadshypoteksinstitutionen och (). Slutligen läggs fram förslag till regler som innebär attmedlemmarna inte skall drabbas ekonomiskt av ombildningen.MotionernaI motion 1992/93:N312 (nyd), som väcktes , presenteras ett i stort sett komplettförslag till lagreglering av ombildningen avlandshypoteksinstitutionen. I motionen föreslås att Landshypotekskall få en ny struktur och därigenom anpassas till de modernareverksamhetsformer som utmärker dagens kreditinstitut. För enombildning talar också att de kreditinstitut som konkurrerar medLandshypotek är aktiebolag, framhålls det i motionen. Detpåpekas vidare att har fått försämradeupplåningsvillkor.Motionärernas förslag innebär i korthet följande: bärande affärsidé, nämligen lån till lantbruketoch dess binäringar till fördelaktigast möjliga villkor,bibehålls. Hypoteksbankens och föreningarnas kreditrörelse överförs tillett nybildat kreditmarknadsbolag. Den kooperativa karaktären bevaras genom att föreningarnablir ägare till detta bolag. Genom konsortialavtal och hembudsskyldighet säkerställs attföreningarna även blir majoritetsägare i bolaget. Föreningarna ges rätt att emittera s.k. landshypoteksbevis(en form av skuldebrev) till låntagarna/medlemmarna, somdärigenom får möjlighet att delta i kapitalförsörjningen.Föreningarna skall vidarebefordra en del av dessa medel tillbolaget som aktiekapital. Genom bolagsformen får också tillgång tillriskkapitalmarknaden. Hypoteksbanken kvarstår med huvudsaklig uppgift att förvaltautestående obligationslån. Det sista förfaller till inlösen år2014. Grundfonden finns kvar . föreslås ha oförändrat antalledamöter, dvs. Regeringen skall utse treledamöter, inkl. ordförande och vice ordförande. Två ledamöterutses av stämman. De nämnda fem ledamöterna utser enverkställande direktör, som också skall ingå i styrelsen. I det nybildade kreditmarknadsbolaget föreslås att statenutser ordförande och att övriga ledamöter godkänns avHypoteksbanken. Det nya bolaget föreslås få namnet Hypoteksbanken . (I dentidigare redogörelsen för motionen har med "Hypoteksbanken"avsetts allmänna hypoteksbank. )I motion 1993/94:N41 (s) föreslås att skall avslåpropositionen. Motionären anför att hanteringen av ombildningenav visar på att stor oenighet förelegat inomregeringen. Det verkar som om företrädarna för den s.k.föreningslösningen har vunnit, sägs det i motionen.Propositionen präglas av frågans hantering; det slutresultat sompresenteras har karaktären av ett hastverk, anser motionären.Han föreslår därför att frågan skall beredas ytterligare.Utskottets ställningstagandeEn ombildning av har utretts . Denosäkerhet som detta inneburit har varit till nackdel förinstitutionen. Det är därför angeläget att ett beslut kan fattasutan ytterligare dröjsmål. Mot denna bakgrund hälsar utskottetmed stor tillfredsställelse att regeringen nu lägger fram ettförslag till ombildning som tillgodoser såväl statens intresseav att avveckla grundfonden under oförändrat risktagande somlandshypoteksorganisationens önskemål om att efter ettövergångsskede kunna välja den associationsform man själv finnervara lämpligast.Ett genomförande av ombildningen förutsätter att den valdalösningen har en bred förankring i organisationen och attmedlemmarna ges betydande inflytande över den framtidaverksamheten. Detta är inte fallet med det alternativ sompresenteras i motion 1992/93:N312 (nyd).Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet deberörda motionerna och tillstyrker regeringens förslag tilllagstiftning för ombildningen av landshypoteksinstitutionen.Företrädarna för landshypoteksorganisationen har, som nämnts,förordat att finansieringsverksamheten skall bedrivas inomramen för en ekonomisk förening. Regeringens förslag innebäremellertid att rörelse fram till dess attgrundfonden inte längre får användas för nyupplåning och en tidnärmast därefter skall drivas i aktiebolagsform, eftersom denformen bedöms ge störst möjligheter att erhålla tillräckligakapitaltillskott. Därefter, dock tidigast fr.o.m. den 1 januari1998, skall -- om institutet så beslutar -- kunnadriva verksamheten i ekonomisk förening. Detta förutsätter attinstitutet har en stabil finansiell ställning; generellt gällerför kreditmarknadsbolag, liksom för banker, att de enligt lagskall uppfylla ett kapitalkrav innebärande att de skall ha enkapitalbas som motsvarar av placeringarna. Som ettsärskilt villkor för den aktuella ombildningen anges attkapitalbasen i kreditmarknadsbolaget skall bestå av minst 6 %primärt kapital. Innebörden härav är, enligt utskottets mening,att av det i lag angivna kapitalkravet skall vidfusionstillfället utgöras av primärtkapital.Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet nuanfört då det gäller förutsättningarna för en fusion mellan denekonomiska föreningen och kreditmarknadsbolaget för att drivafinansieringsverksamheten i ekonomisk förening. Utskottet hemställeratt riksdagendels med avslag på motionerna 1992/93:N312 och 1993/94:N41antar de i proposition 1993/94:216 framlagda förslagen tilla) lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen,b) lag om allmänna hypoteksbank,c) lag om inkomstskatteregler vid ombildning avlandshypoteksinstitutionen,d) lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,e) lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder,f) lag om upphävande av lagen (1976:225) om avdrag vidinkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m.,dels med anledning av proposition 1993/94:216 moment 7godkänner vad utskottet anfört om förutsättningarna för enfusion mellan den ekonomiska föreningen ochkreditmarknadsbolaget för att driva finansieringsverksamheten iekonomisk förening.res. (nyd)den 26 maj 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), (), Bo Finnkvist (s), ReynoldhFurustrand (s), (nyd), (), MatsLindberg (s), (), (), SylviaLindgren (s), (), (), BjörnKaaling (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås. 5 med "En ombildning" och slutar på s. 6 med "ekonomiskförening" bort ha följande lydelse:Det övergripande målet för en organisatorisk förändring avLandshypotek bör vara att föra över den nuvarande verksamhetentill en organisationsform som ger institutionen dels tillgångtill kapitalmarknaden, dels möjlighet att verka som enfristående och konkurrensfrämjande långivare. De bästaförutsättningar att klara kapitalanskaffningen utan statliggaranti får om det ombildas till ett aktiebolag.Det finns också skäl att erinra om att Landshypotekskonkurrenter är aktiebolag. För att ge förutsättningar för enkonkurrens på lika villkor förordar därför utskottet enombildning till bolagsformen.Utskottet anser emellertid att det är viktigt attbibehålla de kooperativa inslagen i organisationoch verksamhet. Detta kan ske genom att samtliga tiolandshypoteksföreningar blir kvar som självständiga föreningarmed uppgift att bl.a. äga det nya bolaget och utgöra länkarmellan detta och låntagarna.För att ytterligare förstärka såväl förutsättningarna förkapitalanskaffning som den kooperativa karaktären föreslårutskottet att det införs en möjlighet för föreningarna atterhålla kapital från medlemmarna genom att ge ut enklaskuldebrev, s.k. landshypoteksbevis.De nu nämnda förslagen återfinns i motion 1992/93:N312 (nyd).Enligt utskottets uppfattning bör en ombildning av Landshypotekäven i övrigt grundas på de förslag som presenteras i den nämndamotionen. Eftersom riksdagsbehandlingen av frågan har försenatskan förslaget dock behöva bearbetas i några avseenden. Det börankomma på regeringen att återkomma till med ett nyttförslag i sådan tid att ett beslut om framtid kanfattas under hösten 1994.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:att med bifall till motion 1993/94:N41, medanledning av motion 1992/93:N312 och med avslag på proposition1993/94:216 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen2 Förslag till lag om allmänna hypoteksbank3 Förslag till lag om inkomstskatteregler vid ombildning avlandshypoteksinstitutionen4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) omperiodiseringsfonder6 Förslag till lag om upphävande av lagen (1976:225) omavdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksföreningm.m.