bet · GH01SoU29 · 1994-04-26 00:00:00 — är förskolelärare, fritidspedagoger, barnskötare, har annanbarnutbildning och saknar barnutbildning.Personalen i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorg är denviktigaste kvalitetsfaktorn för verksamheten. Personalen skallha sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorgoch en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses.I betänkandet 1993/94:SoU11 behandlade utskottetpropositionen och ett motionsyrkande om utbildning av personal.Utskottet konstaterade att i förslaget till ny 13 b § isocialtjänstlagen införs bestämmelser som dels preciserarförskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens uppgifter samt dekvalitetskrav som skall gälla för verksamheten, dels angerkraven på förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen för barnmed behov av särskilt stöd. Utskottet ansåg att motionsyrkandetvar åtminstone delvis tillgodosett och avstyrktes. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1993/94:117).Riksdagen har beslutat att förlänga den barn- ochungdomspedagogiska högskoleutbildningen till 120 poäng (prop.1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Detanförs i propositionen att det är en strävan att genom bl.a.vidareutbildning successivt öka andelen högskoleutbildadpersonal och att få en mer enhetlig personalstyrka inombarnomsorgen.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen att personalen iförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är den viktigastekvalitetsfaktorn för verksamheten. De åtgärder som regeringenföreslagit tillgodoser dessa syften. Utskottet avstyrker motionSo605 (v) yrkande 10.Även motion Sf622 (v) yrkande 41 avstyrks.Avgifter för barnomsorg m.m.MotionernaI motion So46 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av landetsbarnomsorgstaxor enligt vad i motionen anförts om effekterna avett eventuellt vårdnadsbidrag och för ett rättvisareavgiftssystem (yrkande 3). Motionärerna anför attVänsterpartiet har krävt en översyn avbarnomsorgstaxorna, då det finns en oacceptabeltstor variation mellan olika kommunerns daghemstaxor. Regeringensförslag om vårdnadsbidrag och en övergång till privat barnomsorgkommer att öka orättvisorna. Motionärerna vill därför ha enöversyn av barnomsorgstaxorna, inkl. skolbarnsomsorgen, i syfteatt få rättvisa avgifter i landet.I motion So603 av m.fl. (s) hemställs omett tillkännagivande till regeringen om avgifter i enskildbarnomsorg. Kommunerna, anför motionärerna, tillämpar normalt enavgiftssättning som tar hänsyn till den enskilda barnfamiljensekonomi. En stor andel av de enskilda daghemmen tillämpardäremot enhetstaxor. Taxorna blir därmed relativt låga förhöginkomsttagare men kan vara ett hinder för låginkomsttagare.Taxesättningen bidrar därmed till ökad segregation. Enligtmotionärerna vore det naturligt att samhället som villkor förbidrag till enskilda daghem kräver att avgifterna för en enskildinkomstgrupp inte får överstiga kommunens avgifter och att deenskilda daghemmen och fritidshemmen liksom de kommunala har atttillämpa ett avgiftssystem som knyter an till principerna föravgiftssättning i respektive kommun.I motion So605 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om förbud mot differentieradeavgifter mellan en kommuns skol- och förskoleverksamhet(yrkande 4) samt att hos regeringen begär enöversyn av landets barnomsorgstaxor enligt vad i motionenanförts om ett rättvisare avgiftssystem (yrkande 5).Motionärerna anser att det kan bli förödande för barnfamiljermed låga inkomster om kommunerna får en privatiseringsvåg ochdär den som inte kan betala avgiften till det privata daghemmetkommer att förlora sin valfrihet. Det borde finnas ettuttryckligt förbud mot differentierade avgifter mellan daghem isamma kommun. Däremot kan enligt motionärerna givetvis olikheteri föräldrarnas inkomster ge olika avgifter. finns enoacceptabelt stor variation mellan olika kommuners daghemstaxor.En övergång till privat barnomsorg kommer att öka orättvisorna.Motionärerna vill ha en översyn av barnomsorgstaxorna, inklusiveskolomsorgen, i syfte att få rättvisare avgifter i landet.Tidigare behandling m.m.I betänkandet 1993/94:SoU11 behandlade utskottet förutomproposition /94:11 också en motion om daghemsavgifter.Enligt utskottets mening fanns det anledning att noga följadaghemsavgifternas utveckling. En kartläggning borde enligtutskottets mening ske av hur avgifterna inom barnomsorgenutvecklas. Kartläggningen borde vara slutförd senast den 30 juni1994 vilket borde ges regeringen till känna. Vad utskottetanfört gav regeringen till känna (rskr. 1993/94:117).Regeringen beslutade att uppdra åtSocialstyrelsen att dels utarbeta de närmareriktlinjer som erfordras för tillämpningen av den utvidgadelagregleringen på barnomsorgsområdet, dels genomföra denkartläggning av barnomsorgsavgifternas utveckling som riksdagenbegärt.Utskottets bedömningUtskottet anser att redovisning av uppdragetatt kartlägga barnomsorgsavgifternas utveckling bör avvaktas ochavstyrker därför motionerna So46 (v) yrkande 3, So603 (s) ochSo605 (v) yrkandena 4 och 5.Sanktioner mot kommunerMotionenI en motion yrkas sanktioner för kommuner som inte följerbestämmelserna om alla barns rätt till barnomsorg.I motion So605 av m.fl. (v) begärs förslagtill sanktionsmöjligheter för kommuner som inte följer lagregelnom alla barns rätt till barnomsorg (yrkande 6). finnsdet enligt motionärerna kommuner som sätter sig över lagar. Debryr sig inte om att fullfölja sina skyldigheter gentemotmedborgarna. Motionärerna kräver att det utarbetas ett system avkraftiga böter för kommuner som trilskas och inte uppfyllerlagstiftarnas intentioner om alla barns rätt till barnomsorg.Tidigare behandlingFrågan om sanktionssystem för att förmå kommuner attverkställa beslut av förvaltningsdomstol behandlades avutskottet senast i betänkandet 1993/94:SoU11. Utskottetkonstaterade då att avlämnat ettdelbetänkande om de förtroendevaldas ansvar vid domstolstrotsoch lagtrots. Utskottet ansåg att beredningen av frågan inomregeringskansliet borde avvaktas och avstyrkte den aktuellamotionen.Lokaldemokratikommitténs delbetänkande Förtroendevaldasansvar vid domstolstrots och lagtrots (SOU 1993:109)remissbehandlas för närvarande.Utskottets bedömningFrågan om sanktioner mot kommuner bereds inomregeringskansliet. Utskottet vidhåller sin tidigare inställningoch avstyrker motion So605 (v) yrkande 6.BarnvårdareMotionenI motion So610 av m.fl. (v) hemställs attregeringen ger i uppdrag att upprätta en planför återuppbyggnad av barnvårdarorganisationen (yrkande 6).Motionärerna anför bl.a. att antalet dagbarnvårdartjänster harminskat i kommunerna. Barnvårdare kommer hem till barn när deblivit sjuka och inte kan vistas i den ordinarie barnomsorgen.Det behövs en ökad beredskap i kommunerna för att ställa upp förensamföräldrar, föräldrar med bristande socialt nätverk ellerfamiljer som drabbas av sjukdom eller av andra skäl råkar in ien krissituation. Uppbyggnaden av barnvårdarsystemet är enviktig fråga. Motionärerna önskar en plan för denna verksamhetsåteruppbyggnad.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat likalydande yrkanden, senasti betänkandet 1993/94:SoU11. Utskottet vidhöll då sintidigare uppfattning att barnvårdarverksamheten är ettnödvändigt komplement till barnomsorgen, men att det bör ankommapå den enskilda kommunen att avgöra vilken omfattningbarnvårdarverksamheten skall ha. Utskottet avstyrkte denaktuella motionen. följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkermotion So610 (v) yrkande 6.HemspråksundervisningMotionenI motion So264 av och (nyd)begärs ett tillkännagivande till regeringen om atthemspråksstödet skall upphöra (yrkande 11). Enligtmotionärerna skall hemspråksstödet i förskolan upphöra inuvarande form och utföras genom frivilliga insatser.BakgrundGenom förordning (1991:708) om statsbidrag till invandrar- ochflyktingbarn i förskolan kunde kommunerna få "öronmärkta" bidragtill hemspråksstöd för förskolebarn. Förordningen upphörde attgälla vid utgången av . får kommunerna inte någraspecialdestinerade bidrag.Socialstyrelsen fick i uppdrag att följautvecklingen av barns villkor i det omfattande omställnings- ochförnyelsearbete som pågår i kommuner och landsting. I uppdragetbeskrivs några prioriterade områden, bl.a. utvecklingen avinvandrar- och flyktingbarnens situation inom barnomsorgen medavseende bl.a. på hemspråksstödets omfattning och inriktning.Socialstyrelsen har redovisat situationen under hösten 1992och gjort bedömningar i en första rapport i förändringstider (1993:2).Socialstyrelsen har som tidigare framförts redovisatuppdraget i Barns villkor i förändringstider, slutrapport(1994:4).Av slutrapporten framgår bl.a. följande (s. 74). Andeleninvandrarbarn som får hemspråksstöd har sjunkit under de senasteåren och fortsätter att sjunka . fick hemspråksstöd, låg andelen under 30procent. Lägst andel invandrarbarn med hemspråksstöd hösten 1993hade storstäderna . De lokala variationerna ärförhållandevis stora. Det finns exempel på kommuner som dragitin i stort sett allt hemspråksstöd till förskolebarnen. Detfinns också exempel på att tolk- och invänjningsstöd minskarliksom tillgång till samordningspersonal och liknandebefattningshavare.Utskottets bedömningSocialstyrelsen har avlämnat slutrapporten i förändringstider. Utskottet ser med oro påutvecklingen när det gäller hemspråksstöd till invandrarbarn ochförutsätter att regeringen återkommer till medförslag. Motion So264 (nyd) yrkande 11 avstyrks.FöräldrautbildningMotionernaI två motioner tas frågor om föräldrautbildning upp.I motion So604 av (-) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en utökad föräldrautbildning (yrkande 1) samtatt hos regeringen begär en utredning om förstärktföräldrautbildning (yrkande 2). Separationsfrekvensen harökat för familjer med barn i förskoleåldern. berorseparationer enligt motionären på att föräldrarna var dåligtförberedda på det ansvar och den belastning de skulle klara ochblev överrumplade av oväntade problem och konflikter. Resursermåste sättas in i förebyggande syfte redan under graviditeten,då föräldrarna regelbundet besöker mödravårdscentralen och iregel går igenom en enklare förberedande utbildning. Motbakgrund av skilsmässostatistiken bör en utredning omförstärkning av föräldrautbildningen vid mödravårds- ochbarnavårdscentraler göras.I motion So610 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om behovet av ökadföräldrautbildning (yrkande 5). Motionärerna anser att detfortfarande saknas föräldrautbildning i tillräcklig omfattning.Studieförbund som satsar på föräldrautbildning skall enligtVänsterpartiet ges extra stöd till denna verksamhet.Tidigare behandling m.m.Förslag om en utbyggd föräldrautbildning har flera gångertidigare behandlats av utskottet med anledning av motionerliknande de nu aktuella.I betänkandet 1990/91:SoU2 anförde utskottet följande.Utskottet, som vid upprepade tillfällen påtalat vikten avinsatser när det gäller föräldrautbildningen, konstaterar attregeringen ännu inte tagit något initiativ i saken. Utskottetvidhåller emellertid sin inställning att det måste skapasförutsättningar för en föräldrautbildning för föräldrar tillbarn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildningskall vara frivillig för föräldrarna, men genomföras så att allaföräldrar får praktiska möjligheter att delta. Utbildningen börbedrivas via barnhälsovård, barnomsorg och skola ochkompletteras med insatser från frivilligorganisationer, såsombarn- och ungdomsorganisationer och studieförbund.Föräldrautbildningens syfte bör vara dels att ge ökade kunskaperom barns utveckling, dels att skapa möjlighet till kontakt ochgemenskap med andra föräldrar och med barnomsorgs- ochskolpersonal. Regeringen bör med utgångspunkt dels i vadutskottet här skisserat, dels i resultaten från det bedrivnaförnyelsearbetet om föräldrautbildning lägga fram förslag tillhur en föräldrautbildning under förskole- och skolår kanutvecklas och stimuleras.Vad utskottet anfört om föräldrautbildning gav riksdagenregeringen till känna (rskr. 1990/91:5).I betänkandet 1991/92:SoU12 anförde utskottet att detutgick från att regeringen, så snart redovisatsitt uppdrag om barnhälsovården och den del avföräldrautbildningen som är kopplad till denna, återkommer tillriksdagen med ett förslag om föräldrautbildning i enlighet medutskottets tidigare tillkännagivande. Utskottet avstyrkte de dåaktuella motionerna.UtredningarDen förra regeringen gav i uppdragatt kartlägga och beskriva de förändringar som har skett inombarnhälsovården . I uppdraget ingick också att ifråga om utveckling, omfattning och innehåll redovisa den del avföräldrautbildningen som är kopplad till barnhälsovården.Socialstyrelsen har redovisat sitt uppdragatt kartlägga barnhälsovården i rapporten . Enligt rapporten är föräldrautbildningen ojämtoch olikvärdigt utbyggd i landet. Omkring hälften av föräldrarnamed barn 6--har erbjudits gruppverksamhet. Avdessa har deltagit och redovisar övervägande positivaerfarenheter. Barnavårdscentralerna spelar en klart mindre rollför föräldraskapet när barnet är i lekåldern jämfört med förstaoch andra levnadsåret. Föräldrarna i storstadsområden har haftmest nytta av BVC. Minst nytta redovisas från glesbygds- ochlandsbygdsområden. Skillnaderna speglar enligt rapportensannolikt olikheter både i resurser och organisation och behovhos föräldrarna.Rapporten har remissbehandlats och bereds, såvitt gällerföräldrautbildning inom ramen för mödra- och barnhälsovården,fortfarande inom regeringskansliet.Utskottets bedömningSocialstyrelsen redovisade sitt uppdrag attkartlägga barnhälsovården och den del av föräldrautbildningensom är kopplad till den. Utskottet utgår från att regeringenåterkommer till med förslag om hur enföräldrautbildning kan utvecklas och stimuleras. Motionerna1993/94:So604 (-) och 1993/94:So610 (v) yrkande 5 avstyrks.Familjestabilitet m.m.MotionenI motion So606 av () hemställs om etttillkännagivande till regeringen om behovet av ett långsiktigtprogram för familjestabilitet. Enligt motionären har familjeninte bara praktiska och ekonomiska funktioner. I den lillagemenskapen möter medlemmarna kärlek, omtanke, förståelse,tålamod och ansvar. En positiv hemmiljö ger enligt motionären debästa förutsättningarna för en harmonisk utveckling. Det bordevara naturligt för de offentliga myndigheterna, främstlagstiftaren, att klargöra att stabila familjerelationer börvara ett viktigt mål i politiken och genomsyra samlevnads-,social- och skattepolitiken. Även om det inte går att bevisastatistiskt att äktenskapet som sådant verkarfamiljestabiliserande, anser motionären att det finns skäl atttro på vissa sådana samband. Regeringen bör ges i uppdrag att tafram ett långsiktigt program för familjestabilitet.BakgrundEnligt 1 § socialtjänstlagen skall bl.a. samhälletssocialtjänst på demokratins och solidaritetens grund främjamänniskornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet ilevnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet.Socialtjänsten skall under hänsynstagande till människans ansvarför sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra ochutveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamhetenskall bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt ochintegritet.I årets budgetproposition 1993/94:100 bilaga 14 (s. 3 f.)uttalar regeringen bl.a. Det är angeläget att arbeta för ettmjukt samhälle, där varje människa får utvecklas till en individmed personlig värdighet i gemenskap med andra människor. Enviktig del av den utvecklingen sker i små naturliga gemenskapervarav familjen är den viktigaste. Insikten om att varje människaär ansvarig för sina handlingar inför medmänniskor och kommandegenerationer är den bästa utgångspunkten för ett hållbartsamhällsbygge. Regeringens politik har som målsättning att allabarn och ungdomar skall få växa upp under trygga förhållandenoch med god omsorg. Huvudansvaret för vård och fostran ligger påfamiljen medan statens och kommunernas insatser i första handskall vara stödjande och kompletterande och bygga på ett närasamarbete med föräldrarna. Vi har av olika skäl fått ett alltmergenerationsuppdelat samhälle. För att skapa samhällsgemenskapbehövs åtgärder som underlättar samvaro mellan olikagenerationer liksom åtgärder för att stärka familjen och de småsociala nätverken.Förenta nationerna har utropat till Familjensår. Med anledning av detta har i tillsatts en kommittéför FN:s familjeår. Kommittén är en interdepartemental kommittéunder och har i uppgift att förbereda ochsamordna insatserna i . I uppgifterna ingår att isamverkan med myndigheter och frivilligorganisationer stimuleratill utvecklingsarbete och lokala initiativ, särskiltsamverkansprojekt som syftar till att stärka samhörighetenmellan barn och föräldrar samt förebygga social utslagning.Kommittén har i handlingsplanen för medverkan pekatut vissa särskilt angelägna områden för förebyggande insatseroch stöd till barn och ungdomar. Dessa handlar bl.a. om familjermed osäkra arbetsvillkor, splittrade familjer, ungdomar somsöker vuxenroller, barn och familjer som lever i mångkulturellamiljöer samt familjer där föräldrarna av olika orsaker sviktar iföräldrarollen.Kommittén höll en offentlig utfrågning omskilsmässor och familjesplittring. Vid utfrågningen medverkadeforskare och experter som är verksamma på området samt personersom i sitt dagliga arbete i myndigheter och organisationerkommer in på området. Syftet med utfrågningen var att göra enbred kunskapsinventering och hölls som ett led i arbetet för attutveckla och effektivisera samhällets insatser till stöd förfamiljer som splittrats.Regeringen beslutade att ställa 10 miljonerkronor till Kommitténs för FN:s familjeår förfogande. Pengarnaskall användas för utvecklingsarbete och lokala initiativ medanknytning till den svenska handlingsplanen för FN:s familjeår1994.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att flera insatser görs iregeringskansliet med det syfte som avses i motion So606 (kds).Motionen får i huvudsak anses tillgodosedd och avstyrks därför.Utbetalning av barnbidrag och bidragsförskottMotionenI motion So608 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, v,-) begärs ett tillkännagivande till regeringen om reglerna förutbetalning av barnbidrag och bidragsförskott till barnfamiljersom håller sig gömda. Motionärerna anför bl.a. att enligtreglerna för barnbidrag och bidragsförskott betalas sådant uttill förälder/vårdnadshavare där barnet varaktigt vistas på kändadress i . Detta får till följd att de inte kan betalasut till dem som håller sig gömda och av rädsla inte vågar uppgesin vistelseadress till . I de fallbarnfamiljerna håller sig gömda och vistas i bordebarnbidrag och bidragsförskott kunna betalas ut via tredje man,genom att vårdnadshavaren personligen besöker försäkringskassaneller genom att en trovärdig person hos ,kvinnojouren eller liknande intygar att barnet vistas inomlandet men under konfidentiell adress.BakgrundEnligt 8 § barnbidragsförordningen (1986:386) och 5 §förordning (1984:1102) om bidragsförskott, förlängtbidragsförskott för studerande och särskilt bidrag till vissaadoptivbarn betalas förmånerna ut genom insättningpå bidragsmottagarens postgiro- eller bankkonto eller genompostal utbetalningshandling. får isärskilda fall besluta om utbetalning på annat sätt.Enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) får en personsom av särskilda skäl kan antas bli utsatt för en allvarligeller upprepad brottslighet, förföljelser eller trakasserier påannat sätt, om han flyttat eller avser att flytta, efter ansökanmedges att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten ihögst (kvarskrivning).Om det finns en uppenbar risk att en person som är folkbokfördi landet kan bli utsatt för särskilt allvarlig brottslighet somriktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och om personeninte kan ges tillräckligt skydd på annat sätt, får Stockholmstingsrätt enligt 1 § lagen (1991:483) om fingeradepersonuppgifter medge personen att använda andrapersonuppgifter om sig själv än de verkliga under högst fem år.Socialutskottet har inhämtat yttrande över motion So608 frånRikspolisstyrelsen, och Riksskatteverket.Rikspolisstyrelsen har anfört bl.a. följande. Lagen(1991:483) om fingerade personuppgifter trädde i kraft den 1juli 1991. Personer med fingerade personuppgifter har oftasvårigheter att på egen hand tillvarata sin rätt bl.a. inomsocialförsäkringsområdet. Det kan härvid vara frågan om rättentill barnbidrag, bidragsförskott, sjukpenning,arbetsskadeersättning m.m. Regeringen har i ett beslut den 9december 1993 uppdragit åt att utvärderalagen och föreslå förbättringar av reglerna. Vid uppdragetsfullgörande skall samråda medRiksförsäkringsverket och övriga myndigheter som berörs avlagstiftningen. Uppdraget skall redovisas före utgången avnovember 1994.Riksförsäkringsverket har anfört bl.a. följande. För attfå en uppfattning om det problem som beskrivs i motionenförekommer eller har förekommit har samtliga försäkringskassortillskrivits. Av de inkomna svaren framgår att endast en kassahar spärrat utbetalning vid några enstaka tillfällen på grund avatt någon av rädsla för förföljelse inte vågat uppge sinvistelseadress till kassan. Samma kassa uppger att den intedragit in någon förmån på grund av dessa omständigheter, vilketmåste innebära att man efter utredning ansett att barnbidragskall utgå och därmed hävt spärren. Några kassor har påtalat attde haft ärenden där bidragsmottagaren velat hemlighålla sinadress. I dessa fall har kassorna försökt hitta en individuelllösning som passat bidragsmottagarna. Bidragsanvisningen har dåt.ex. skickats till bidragsmottagaren under adress kvinnojour,socialbyrå, juridiskt ombud eller arbetsgivare.Att man vill hemlighålla sin adress behöver inte betydaproblem vid utbetalningen. Om man får sin förmån insatt på bank-eller postgirokonto kan man ha tillgång till pengarna i helalandet oavsett var de sätts in, förutsatt att man väljer posteneller en rikstäckande bank. Däremot kan det bli problem vidutsändande av besked om insättning och vid utbetalning viapostanvisning, eftersom det krävs en adress dit man kan skickaanvisningen eller insättningsbeskedet. Detta problem borde i deflesta fall kunna lösas med den möjlighet till kvarskrivning somfinns i folkbokföringslagen.Riksskatteverket har bl.a. anfört följande. RSV anser, medhänsyn till syftet med 16 § folkbokföringslagen, att barnbidragoch bidragsförskott för kvarskrivna personer självklart börkunna utbetalas till förälder/vårdnadshavare utan att barnetsverkliga adress är känd, exempelvis genom vidarebefordran avskattemyndigheten. Utöver de problem som motionen behandlar, kanolägenheter för den enskilde uppstå även beträffande annatutnyttjande av sociala tjänster som är knutna till var en personär folkbokförd som exempelvis erhållande av bostadsbidrag, platspå daghem, sjukhusvård etc. Eftersom den person som beviljatskvarskrivning ofta är i en psykiskt pressande situation bör ävendessa olägenheter uppmärksammas och bli föremål för motsvarandeåtgärder som vid utbetalning av barnbidrag.Utskottets bedömningLagen (1991:483) om fingerade personuppgifter trädde i kraftden . har fått regeringensuppdrag att i samråd med och övrigamyndigheter som berörs av lagstiftningen utvärdera lagen ochföreslå förbättringar av reglerna. Uppdraget skall redovisasföre utgången av . utvärderingbör enligt utskottet inte föregripas. Utskottet avstyrker därförmotion So608 (fp, s, m, c, kds, v, -). beträffande utvecklingen inom barnomsorgen m.m.att avslår motionerna So605 yrkandena 3, 7 och 9samt So607 yrkandena 2--4,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande barnomsorgsplaneratt avslår motion So605 yrkande 2,res. 2 (s) - motiv.men. (v) - delvis3. beträffande utbildning av personalatt avslår motion So605 yrkande 10,res. 3 (s)4. beträffande utbildning för att möta asylsökande barnsbehov att avslår motion Sf622 yrkande 41,men. (v) - delvis5.