bet · GH01NU18 · 1994-05-03 00:00:00 — 1993/94NU18ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:100 bilaga 8() littera D (vissa centrala myndigheterm.m.) punkt 8 och littera G (och åtgärder föratt stärka det finansiella systemet),dels regeringens skrivelse 1993/94:238 med redogörelse förvidtagna åtgärder för att stärka det finansiella systemet,dels två motioner från allmänna motionstiden ,dels -- helt eller delvis -- 21 motioner från allmännamotionstiden ,dels en motion som har väckts med anledning av regeringensskrivelse /94:238.Generaldirektör , , har införutskottet lämnat upplysningar i ärendet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det skallanslås till och 14miljoner kronor till för /95.Det formella anslaget på till åtgärder för att stärkadet finansiella systemet tillstyrks också.Utskottet anser att kreditmarknaden inte fungerartillfredsställande, vilket främst visas av de stora skillnadernamellan in- och utlåningsräntorna. Mot denna bakgrund tillstyrkerutskottet motionsyrkanden med krav på att regeringen snarastskall återkomma med förslag till hur konkurrensen inombanksektorn kan förbättras. I en reservation (m, fp, c, kds)anförs att det genom statsmakternas åtgärder nu finns godaförutsättningar för ett ökat konkurrenstryck inom denna sektoroch att det ankommer på och Konkurrensverketatt följa utvecklingen på kreditmarknaden.I betänkandet lämnas en redovisning av de åtgärder som främstFinansinspektionen vidtagit för att förbättra dels tillsynenöver det finansiella systemet, dels den interna kontrollen ikreditinstituten. Med hänvisning härtill avstyrksmotionsyrkanden rörande tillsyns- och revisionsfrågor. Enreservation (nyd) har avgetts till stöd för motionerna.Övriga motioner avseende bank- och försäkringsväsendet ochvärdepappersmarknaden avstyrks av utskottet. Företrädaren för Nydemokrati har avlämnat reservationer angående försäljningen avNordbanken och avgift för bankgarantin. En meningsyttring (v)har avgetts i frågan om jämställdheten vid pensionsförsäkringar. I proposition 1993/94:100 bilaga 8 ()framlägger regeringen förslag om anslag m.m. under sjundehuvudtiteln för /95. Under här angivna rubrikerföreslås följande:D 3. (s. 77)att till för /95anvisar ett ramanslag på 98 147 000 kr.G 1. (s. 151)att riksdagen1. till för /95 anvisar ettramanslag på ,2. bemyndigar regeringen att vid behov meddela nyaföreskrifter för uttag av avgifter för finansiering avBankstödsnämndens verksamhet.G 2. Åtgärder för att stärka det finansiella systemet(s. 153)att till Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet för /95 anvisar ett förslagsanslag på1 000 kr.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1993/94:238 lämnas en redogörelse förvilka åtgärder som har vidtagits för att stärka det finansiellasystemet. De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här är följande:1992/93:N260 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kreditmarknadsbolagslagen bör kompletteras så attden omfattar kreditverksamhet bedriven av ekonomisk förening,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föreningsbankslagen bör bli kvar som en del avden generella banklagstiftningen.1992/93:N303 av och (båda c)vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag till ändring ikreditmarknads[bolags]lagen så att den kompletteras till attäven omfatta kreditverksamhet bedriven av ekonomiska föreningar,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föreningsbankslagen bör vara kvar som en del avden generella banklagstiftningen.De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här är följande:1993/94:Fi412 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandet (1) att sänker av regeringen föreslagetanslag till för /95 med7 och således anvisar 91 108 000 kr.1993/94:N201 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av Finansinspektionenstillsynsverksamhet.1993/94:N204 av och (båda s)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förbättrade regler och arbetsinstruktionerför revisorer,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett utbildningsprogram medkompetensnivåkriterier för revisorer.1993/94:N215 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skyldighet för bankerna att en gång , t.ex. i detårliga deklarationsbeskedet, informera om räntenivån påsparkonton etc.1993/94:N230 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bankrevisorernas roll.1993/94:N231 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etik-kodex för bankväsendet.1993/94:N238 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring iförsäkringsrörelselagen att den s.k. skälighetsprincipen blirkönsneutral.1993/94:N239 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försäkringsbolags aktieinnehav.1993/94:N241 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återupprätta provinsbankstanken inomramen för statliga Nordbanken//94:N242 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att de banker och kreditinstitut som omfattas av den statligabankgarantin skall erlägga en särskild avgift härför.1993/94:N258 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge uppdraget attundersöka oligopolsituationen på den svenska kreditmarknaden ochåterkomma med förslag till åtgärder.1993/94:N259 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andelsägarinflytande i s.k. värdepappersfonder ochfondbolag,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kopplingen mellan banker, fondbolag ochvärdepappersfonder.1993/94:N262 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglering av sparkassor,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en tillåtlighetsbestämmelse införs ibankrörelselag och kreditmarknadsbolagslag med avseende på spar-och låneföreningar med hänvisning till lagen om ekonomiskaföreningar,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att spar- och låneföreningar bör anmälas till EU somunderlag till EU:s kreditinstitutdirektiv genom tillägg iEES-avtalet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föreningsbankslagen bibehålls och moderniserassamt att kapitaltäckningskravet för kooperativa banker jämställsmed sparbanker,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bankgarantin bör utsträckas till att omfattainlåningsmedel i sparkassor och spar- och låneföreningar,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig tillsyn,7. -- vid avslag på yrkande 6 -- som sin mening ger regeringentill känna att om offentlig tillsyn ändock bedöms erforderlig,t.ex. till följd av bankgarantin, bör tillsynen i första handutövas av registreringsmyndigheten (PRV) ellergranskningsmyndigheten ().1993/94:N266 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar iförsäkringslagstiftningen i syfte att undanröja regler, sominnebär att kvinnor diskrimineras i privatapensionsförsäkringar.1993/94:N270 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom försäkringsmäklares ansvarsförsäkringar.1993/94:N273 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombankernas informationsskyldighet när det gäller amorteringslån.1993/94:N281 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (10 delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kapitalförsörjningen.1993/94:N300 av () och ()såvitt gäller yrkandet (2) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att lagen omkreditmarknadsbolag bör kompletteras så att den även omfattarkreditverksamhet bedriven av ekonomisk förening.1993/94:N305 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (7) att begär att regeringen ikompletteringspropositionen återkommer med förslag till hurkonkurrenssituationen inom banksystemet kan förbättras.1993/94:N307 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(6) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att såväl Skaraborgsbankens som den gamlaGötabankens roll som provinsbanker bör återupprättas.1993/94:A450 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (15) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bankernas utlåningspolitik.Den motion som väckts med anledning av skrivelse1993/94:238 är1993/94:N34 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägga fram ett förslag på hurFinansinspektionen bättre skall kunna utföra en effektivarekontroll av det finansiella systemet,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med ändring av tidigare beslut behålla fullgarantiavgift för de garantier som staten har lämnat tillenskilda banker,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning av Nordbanken. Kreditmarknadens utvecklingInledningI skrivelse 1993/94:238 lämnar regeringen en redogörelse förfinanskrisens bakgrund och förlopp samt för hur olika bankerpåverkats av krisen. Vidare beskrivs de statliga stödinsatserna.En översikt ges också över kreditmarknadens utveckling undersenare år. De ackumulerade kreditförlusterna under perioden1990--1993 beräknas till över 180 miljarder kronor.Kreditförlusternas storlek förutses emellertid nu ha kulminerat.Det konstateras vidare att bankernas intjäningsförmåga harförbättrats till följd av en ökning av skillnaden mellan ut- ochinlåningsräntor, en nedgång av den allmänna räntenivån och enökning av provisionsintäkter. Härutöver har omfattanderationaliseringar vidtagits i bankerna. De nämnda faktorernatillsammans med det förhållandet att några banker genomnyemissioner har fått in riskkapital medförde attkapitaltäckningsgraden ökade från tilldrygt för bankerna sammantaget.Av skrivelsen framgår också att utlåningsstocken under år 1993minskade , vilket motsvarar närmare 100 miljarder kronor.Det bedöms att bankerna har ett betydande utrymmeför utlåning inom ramen för den lagstadgade miniminivån förkapitaltäckningen. Det heter vidare i skrivelsen att skillnadenmellan ut- och inlåningsräntor kan förklaras av att samtligasvenska kreditinstitut på grund av kreditförlusterna har haftbehov av att öka intjäningsförmågan somlåneefterfrågan har varit extremt svag och konkurrensen av litenomfattning. I och med att den finansiella situationen nu medgeren mer aktiv kreditverksamhet bör också räntemarginalen minska,sägs det.Konkurrensförhållandena på bankmarknadenBankerna -- såväl i som i vår omvärld -- står inför enrad utmaningar av strukturell karaktär vad gäller nyafinansieringsformer och nya konkurrenter, anförs det iskrivelsen. Det konstateras att vårt banksystem är avoligopolkaraktär. Regeringen menar vidare att det inte ärsjälvklart vilken uppgift som staten skall ha när det gäller attutforma en lämplig struktur på de finansiella marknaderna.Stabilitet och konsumentskydd är centrala element, och en sundkonkurrens är nödvändig, sägs det. Förutsättningen för attkonkurrenstrycket skall upprätthållas är att etableringshinderundanröjs och att tjänsteutbudet inte i onödan segmenteras. Pådessa områden har det skett stora förändringar, såsom attutländska banker kan konkurrera genom filialer och att inhemskabanker kan bildas för smalare områden. De nya bankerna bör kunnabidra till ökad konkurrens och förnyelse, påpekar regeringen.I motion 1993/94:N305 (s) begärs att regeringen skallåterkomma med förslag till hur konkurrenssituationen inombanksystemet kan förbättras. Motionärerna framhåller att statenhar ett generellt ansvar för att kapitalförsörjningen fungerar.Detta har varit motivet till insatserna inom banksektorn.Bankerna måste , heter det, svara upp mot dessa insatser genomatt sänka de stora räntemarginalerna, som slår hårt mot framförallt småföretagen. Konkurrensen inom banksektorn fungerar inte,och därför borde regeringen lägga framförslag till åtgärder som kan förbättra situationen.Även i motion 1993/94:N258 (nyd) hävdas att konkurrensen intefungerar inom bankväsendet. Motionärerna anser attskattebetalarna drabbas inte bara av de direkta kostnaderna förbankstödet utan även av att bankerna tar ut alldeles för högaräntemarginaler. I bankkrisens spår har små och medelstoraföretag svårt att få krediter till rimlig ränta, sägs det vidarei motionen. Detta är utomordentligt allvarligt när Sverigebehöver tillväxt som kan ge nya jobb. Utlåningen till små ochmedelstora företag har minskat --1993. Dennormala tillgångs- och efterfrågemekanismen och den friakonkurrensen tycks enligt motionärerna inte fungera. Detta visasav att återhämtningen inom banksektorn inte har lett tillsänkning av räntemarginalen. bör därför ges iuppdrag att utreda oligopolsituationen och föreslå åtgärder,anförs det i motionen.Bankerna är överdrivet försiktiga med utlåningen, påpekas deti motion 1993/94:N281 (v). Kreditsystemet måste börja fungeraigen. Staten bör därför direkt som bankägare och indirekt viaBankstödsnämnden kräva att bankerna bedriver normal utlåningtill företagen och att de inte genom stora ränteskillnader låterkunderna betala för bankkrisen, anser motionärerna och föreslårett uttalande av i frågan.I sitt trevande efter en ny policy för utlåning blockerarbankerna ofta önskvärda investeringar, sägs det i motion1993/94:A450 (s). Regeringen måste sätta press på bankerna föratt få en bättre tingens ordning, anför motionärerna och begärett initiativ av riksdagen.Utskottet har behandlat förhållandena på kreditmarknaden vidflera tillfällen. Vid behandlingen av bankstödsfrågorna våren1993 (bet. 1992/93:NU24) uppmärksammades bl.a.konkurrensförhållandena och räntemarginalerna. Utskottetbetonade (s. 13) det angelägna i att konkurrensen påkreditmarknaden ökar och utgick från att ochKonkurrensverket löpande följer utvecklingen på området.Utskottet förutsatte också att den s.k. (Fi1993:02; utredare: docent ) noggrant analyserarkonkurrensförutsättningarna och lämnar erforderliga förslag somkan bidra till mångfald och konkurrens på lång sikt.I fråga om kreditgivningen underströk utskottet (s. 19) attlivskraftiga företag kan drabbas om bankerna är alltförförsiktiga med sin utlåning. noterades attkreditförlusterna och bestämmelserna om kapitaltäckning kundeförklara den neddragning av kreditgivningen som då hade skett.Beträffande räntemarginalerna hänvisade utskottet (s. 20)till utredningar av och Svenska Bankföreningen.Utskottet framhöll att det är angeläget att sänkningen av detallmänna ränteläget får ett genomslag i kreditinstitutensräntesättning. Utskottet utgick från att bankerna tar intryck avde synpunkter som framförts rörande räntesättningen och efterhand justerar ner ränteskillnaderna.I mars 1994 presenterade en rapport om in- ochutlåningsräntorna per . Skillnaden mellande genomsnittliga ut- och inlåningsräntorna i bankerna för lån isvenska kronor var , vilket är en minskningmed . minskade skillnaden med ytterligare 0,2procentenheter. Jämfört med räntan på en sexmånadersstatsskuldväxel var utlåningsräntan högre vidutgången av , medan skillnaden uppgicktill 5,6 procentenheter.I samband med att började gälla vid årsskiftet1993/94 trädde vissa ändringar i den svenska banklagstiftningeni kraft. Dessa rör bl.a. förutsättningarna för att etablerabankrörelse i . Banker som har oktroj att drivabankrörelse i ett land inom EES kan numera med stöd av dennaoktroj starta verksamhet i via en filial utan tillståndav svensk myndighet. Genom tidigare ändringar har det blivitmöjligt att etablera banker som tillhandahåller tjänster endastinom vissa verksamhetsgrenar. Med stöd av de nya reglerna haroktroj beviljats för en ny bank(). Regeringen prövar treytterligare ansökningar om oktroj. Härutöver berederFinansinspektionen två ansökningar om bildande av bank.Inspektionen skall med eget yttrande överlämna dessa tillregeringen som fattar det slutliga beslutet. Det kan vidarenämnas att ett tiotal utländska banker antingen har etableratfilial eller bedriver bankverksamhet i från kontor iutlandet.Den tidigare nämnda tillsattes under våren1993. Kommittén skall göra en kartläggning och beskrivning avutvecklingen på kreditmarknaden samt en analys av orsakerna tillfinanskrisen. En annan del av uppdraget består i attanalysera de effekter som problemen på kreditmarknaden medfördeför övriga delar av ekonomin. Slutligen skall kommittén göra enöversyn av tillsynens innehåll och inriktning. I direktiven(dir. 1992:105) sägs vidare att kommittén är oförhindrad att taupp angränsande frågor i sitt arbete. En slutrapport skallavlämnas före utgången av år 1994.Enligt utskottets mening är det uppenbart attkreditmarknaden inte fungerar tillfredsställande. Detta visasframför allt av de -- historiskt ochinternationellt sett -- höga marginalerna mellan ut- ochinlåningsräntorna. De är ett tydligt tecken på en bristandekonkurrens och medför att räntebördan för hushåll och småföretagblir oacceptabelt stor. Vidare fullgör inte bankerna sin rollsom kreditförmedlare, vilket bekräftas av det förhållandet attbankerna har kapacitet för en betydande utlåningsökningsamtidigt som i synnerhet små och medelstora företag intebeviljas lån till angelägna satsningar.Staten har ett ansvar för att kreditförsörjningen fungerar.Det var ett viktigt motiv för att införa bankstödet. Det ärnödvändigt, anser utskottet, att bankerna nu svarar upp mot destatliga insatserna genom att sänka räntemarginalerna och ökautlåningen och därmed bidra till att få fart på den svenskaekonomin. Härutöver måste det övervägas om det krävs ytterligarestrukturella åtgärder eller lagändringar för att kreditmarknadenpå skall kunna fungera mer tillfredsställande. Detfår ankomma på regeringen att återkomma med förslag tillhur konkurrensen inom banksektorn kan förbättras. Med hänvisningtill vad som här anförts tillstyrker utskottet motion1993/94:N305 (s) i berörd del. Med ett uttalande av ienlighet med vad som sagts blir även de aktuella yrkandena imotionerna 1993/94:A450 (s), 1993/94:N258 (nyd) och 1993/94:N281(v) i huvudsak tillgodosedda.NordbankenDen väsentligaste förändringen av bankstrukturen under år 1993var Nordbankens förvärv av , sägs det i skrivelsen. Inästa steg kommer en privatisering att ske av Nordbanken. Dettaskall förberedas av ett särskilt holdingbolag som avses ta överägandet i Nordbanken, och Retriva AB.För att åstadkomma en riktig konkurrens på bankmarknaden börköpare till Nordbanken sökas i t.ex. eller , anförsdet i motion 1993/94:N34 (nyd). Därmed skulle även dessa ländersföretag bli intresserade av att investera i . En annanlösning som skisseras i motionen är att ge svenska folket aktieri Nordbanken, eftersom de redan äger banken.I motionerna 1993/94:N241 (s) och 1993/94:N307 (s) erinras omatt bl.a. de tidigare utpräglade provinsbankernaSkaraborgsbanken och Wermlandsbanken numera ingår iNordbanken/. Provinsbankerna utgjorde en betydandetillgång för utvecklingen av näringslivet i resp. region, anförmotionärerna. De menar att provinsbankerna borde kunnaåterupprättas. Eftersom Nordbanken är i statlig ägo kan riksdagoch regering ta initiativ till detta. Enligt motionärerna bordedet ligga i ägarens/statens intresse att återskapaprovinsbankerna. Detta skulle kunna ske genom att regionalahuvudkontor inrättas och reella beslutsbefogenheter överomfattande krediter delegeras till dessa kontor.I samband med att bankstödet inrättades i december 1992bemyndigades regeringen av att besluta om avvecklingav statligt ägande som kan uppkomma genom stödåtgärderna (prop.1992/93:135, bet. hade tidigare bemyndigatregeringen att sälja aktierna i (prop. 1991/92:153,bet. NU36).Ett motionsyrkande angående bevarande av regionalakaraktär avstyrktes av utskottet (bet. 1993/94:NU7).Utskottet anförde att delegerat till regeringen attbesluta om en avveckling av det statliga ägandet i . Enmeningsyttring (v) avgavs med innebörd att en köpare av GotaBank borde garantera den regionala förankringen. Riksdagenanslöt sig till utskottets förslag och avslog motionen.Statsrådet uppgav i ett frågesvar (RD 1993/94:51 s. 45), dvs. efter det att Nordbanken hadeförvärvat , att denna bank tills vidare skulle drivassom dotterbolag till och att den regionala prägelnskulle bevaras. Firmorna , Wermlandsbanken ochSkaraborgsbanken kommer att behållas, meddelade statsrådet.Enligt uppgift har Nordbanken beslutat att s.k. områdeskontor,som är en särskild nivå över lokalkontoren och där det skallfinnas specialister på olika banktjänster, skall inrättas ibl.a. Dessa kontor skall också kunnabevilja större krediter än lokalkontoren. Nordbanken kommervidare att benämna sina kontor inom de berörda regionerna"Wermlandsbanken" resp. "Skaraborgsbanken". Dessa åtgärder harvidtagits både av kommersiella skäl och för att tillgodose denlokala opinionen.Mot bakgrund av att regeringen bemyndigats att besluta omavveckling av det statliga ägandet i Nordbanken avstyrkerutskottet motion 1993/94:N34 (nyd) i denna del.Även motionerna om Nordbankens regionala förankring avstyrksav utskottet. Det får anses vara en fråga för bankens ledningatt utforma organisationen. Utskottet noterar dock att bankensbeslut, som beskrivits i det föregående, ligger i linje med deönskemål som framförs i motionerna.BankstödetAnslagAv skrivelsen framgår att utgifterna för att förstärka detfinansiella systemet (bankstödet) uppgick till 23,5 miljarderkronor under /93. Den sammantagna belastningpå statsbudgeten av bankstödet är 60,2 miljarderkronor, medan de totala åtagandena uppgår till 90,5 miljarderkronor. Härvid har även statens garantier inräknats. Av destatliga åtagandena avser Nordbanken inkl.Securum och inkl. Retriva.Härutöver har statliga insatser gjorts i förhållande och Föreningsbanken.En betydande del av det statliga stödet kan komma attåtervinnas, sägs det i skrivelsen. Det kan ske genom försäljningav statens aktier i och genom försäljning avtillgångar som och Retriva övertagit och förädlat. Vissåtervinning sker också genom att staten erhåller garantiavgifterenligt avtal med några banker.I budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 8 s. 154)anförs att det inte nu går att bedöma om och i vilken omfattningbankstöd kan erfordras under det kommande budgetåret. Med hänsynhärtill föreslås ett formellt anslag på till åtgärderför att stärka det finansiella systemet.Utskottet tillstyrker nämnda förslag.Avgift för den generella bankgarantinDet statliga budgetunderskottet och den samlade statsskuldeninger oro, anförs det i motion 1993/94:N242 (s). Motionärenhänvisar till beslut om stöd och garantier tillbankerna och konstaterar att dessa har förbättrat sin lönsamhetavsevärt. Hon anför att det därför ter sig skäligt att bankeroch andra kreditinstitut betalar en avgift för att de omfattasav bankgarantin.I skrivelsen berörs frågan om avgift för bankgarantin. Därsägs bl.a. att när statens åtagande tillkom var det intemotiverat att genom pålagor ytterligare urholka institutenssoliditet. Att nu införa en avgift är behäftat med ett antalproblem förutom att det kan ses som konkurrenssnedvridande iolika avseenden, hävdas det i skrivelsen.Vidare erinras i skrivelsen om att de flesta länderna inom EGhar ett inlåningsförsäkringssystem som skyddar kontoinnehavarnasmedel då ett institut inte förmår infria sina förpliktelser.Utarbetande av ett direktivförslag i frågan pågår, och förslagetväntas bli antaget . En anpassning till EG:sregelsystem kommer att kräva att inför ett officiellterkänt försäkringssystem. Som regel finansieras systemen av deanslutna instituten genom årliga bidrag baserade påinlåningsvolymen.