bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Detmåste anses som angeläget att staten inte åter fråntar fastighetsägarna detlångsiktiga ansvaret för det egna fastighetsbeståndet.Sedan skatteavdraget för arbeten i småhus eller flerbostadshus infördes den15 har över 100 000 småjobb anmälts för skattereduktion. Detinnebär att tusentals personer i byggbranschen har fått arbete. Lägre skatt påarbete leder till flera jobb. Genom ett permanent avdrag kan fler nya jobbskapas och kostnaderna för arbetslösheten minska. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag härom.Finansutskottet delar vad i den avvikande meningen anförts.Vad utskottet här anfört om investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostädermed anledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 51, Fi6 (kds) yrkande 6,Fi10 (c) yrkande 3 och Fi17 (c) anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Detta ställningstagande innebär vidare att utskottetställer sig bakom förslaget i Moderata samlingspartiets partimotion Fi1yrkande35 i här berörd del om att bör avslå regeringens förslag ominvesteringsstöd inom bostadssektorn. Detta innebär även att vad somföreslagits i motion Fi3 (fp) yrkande 16 tillstyrks. Motionerna Fi18 (s) ochFi19 (s) är inte förenliga med vad utskottet anfört och avstyrks således.I detta sammanhang vill utskottet, med anledning av förslaget i motionFi16 (s) om stimulanser avseende nyproduktion av bostäder, framhålla att vadsom här anförts om ROT-åtgärder i ännu högre grad gäller nyproduktionen avbostäder.Beträffande investeringssatsningar i övrigt anförs i den avvikandemeningen (m) till bostadsutskottets yttrande följande.Det finns en lång svensk tradition att med olika korrigerande åtgärderförsöka komma till rätta med konjunkturbetingade variationer påarbetsmarknaden. Inte minst gäller detta inom byggnads- ochanläggningssektorn.Här har stimulanser av olika slag varit ett ofta använt instrument för attmotverka nedgångar i byggandet och därmed också i sysselsättningen. Dehittillsvarande erfarenheterna av dessa insatser är dock mindre uppmuntrande.Iden mån de har haft någon effekt har de oftast kommit fel i tiden. Åtgärdersomvarit avsedda att bryta en nedgång har inte alltför sällan fått full effektnärkonjunkturen redan vänt.Förutom de negativa effekter som följer av att åtgärder inte sätts in vidrätt tidpunkt eller att det är fel åtgärder kan rent principiella invändningarresas mot denna typ av stöd. Exempel på detta är den snedvridande effektstödetkan ha på konkurrensförhållanden liksom på investeringsbeslut.De nu aktuella investeringssatsningarna innebär dessutom att det sker enomfördelning av kostnadsansvaret genom att staten tar på sig kostnader förverksamheter som drivs av andra. Det stöd som föreslås till s.k.miljöinvesteringar har sålunda till stor del karaktären av understöd tillkommunal verksamhet och kommunala bolag. Att på detta sätt frita kommunernafrån det ekonomiska ansvaret gynnar naturligtvis inte det långsiktigamiljöarbetet. Det finns en uppenbar risk att miljöarbetet avstannar i mångakommuner i avvaktan på att staten skall skjuta till ytterligare medel tilldenna typ av verksamhet. Även bidraget till ROT-åtgärder i skolor m.m. innebäratt staten åtar sig ett kostnadsansvar för någonting som tveklöst är enkommunal angelägenhet. När det gäller stödet till icke-statliga kulturlokaleroch samlingslokaler kan liknande invändningar resas. Det är naturligtvis intelämpligt att staten i en situation där många sådana lokaler endast utnyttjas ibegränsad omfattning går in och tar på sig utgifter som ägarna/brukarna självabör stå för.Finansutskottet, som instämmer med vad i den avvikande meningen anförts omvissa investeringssatsningar, avstyrker med hänvisning till det nu anfördaregeringens förslag i här aktuell del. Partimotionen Fi1 (m) yrkande 35tillstyrks sålunda.Inte heller kan utskottet ansluta sig till förslagen i Miljöpartietspartimotion Fi5 yrkande 28 om ytterligare imiljöinvesteringar eller motion Fi2 yrkande 52 om etttillkännagivande till regeringen om betydelsen av miljöinvesteringar.Beträffande det sistnämnda yrkandet torde inga delade meningar råda om behovetav sådana investeringar. Ett tillkännagivande kan därför inte anses tjäna ettreellt syfte.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogramatt med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkande 35 och medanledning av motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 51, 1994/95:Fi3 yrkande 16,1994/95:Fi6 yrkande 6, 1994/95:Fi10 yrkande 3 och 1994/95:Fi17 samt medavslag på proposition 1994/95:25 avsnitt 10 yrkande 3 och motionerna1994/95:Fi2 yrkande 52, 1994/95:Fi5 yrkande 28, 1994/95:Fi16, 1994/95:Fi18 och1994/95:Fi19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omROT-åtgärder inom beskattningen,12. Arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenArbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram börjar med "Finansutskottetinstämmer i" och slutar med "samt Fi19 (s) bör avslås" bort ha följandelydelse:Inledningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt förslaget i propositionenoch i motioner om ROT-åtgärder i bostäder.Som framgått av utskottets redovisning föreslår regeringen att för sådanaåtgärder en extra subvention om skall lämnas. Mot detta ställs förslag ibl.a. motioner från om att nuvarande ROT-åtgärder inombeskattningen skall behållas eller utvidgas.Utskottet vill vad gäller de förslag som regeringen i propositionen läggerfram på bostadsområdet framhålla att stor oklarhet finns om inriktningen,omfattningen och varaktigheten av stöden. Detta gäller särskilt den extrasubventionen för i bostäder om . Det kan inte anses rimligt attriksdagen skall ta ställning till en föreslagen ny stödform till en kostnad om1,på det bristfälliga underlag som presenterats ipropositionen.Det måste också anses vara omotiverat att regeringen föreslår införandet aven ny generell stödform till i bostäder. Som anförs i Centerpartietspartimotion Fi2 bör i stället giltighetstiden för skattereduktionen förbyggnadsarbete på bostadshus förlängas. Skattereduktionen, som infördes genom1993 års ROT-program, har visat sig vara en mycket verkningsfull stödform.Avdragsmöjligheten för ROT-åtgärder har i stor utsträckning stimulerat tillförbättringsåtgärder i såväl flerbostadshus som småhus. Vidare bedöms stödethahaft en starkt återhållande effekt på de s.k. svartjobben. En motsvarandeeffekt skulle knappast erhållas genom regeringens föreslagna extra subvention.För åtminstone egnahemmen innebär regeringens förslag att stödet skullehalveras i förhållande till den nuvarande skattereduktionen.Finansutskottet avstyrker således regeringens förslag om en extra subventiontill ROT-åtgärder i bostäder om . I stället anser utskottet attriksdagen bör bifalla förslagen i partimotion Fi2 yrkande 51samt i motionerna Fi6 (kds) yrkande 6 och Fi10 (c) yrkande 3 om attmöjligheten till skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus skallförlängas till att gälla även . Vad gäller förslaget i motionFi17 (c) om att ändra reglerna för beräkningen av underlaget förskattereduktion anser utskottet att denna fråga får övervägas mot bakgrund avde ekonomiska ramarna för stödverksamheten. Det får förutsättas att regeringenåterkommer med förslag i detta avseende om en regeländring bedöms vara möjlig.Detta ställningstagande innebär även att vad som såvitt nu är i frågaföreslagits i motionerna Fi1 (m) yrkande 35 och Fi3 (fp) yrkande 16 blirtillgodosett. Motionerna Fi18 (s) och Fi19 (s) avstyrks.I detta avsnitt återstår att behandla förslagen i partimotionFi2 yrkande 52 och i partimotion Fi5 yrkande 28. I detförstnämnda yrkandet föreslås göra ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om betydelsen av investeringar inommiljöområdet för en långsiktig och hållbar tillväxt och en ökadsysselsättning.I miljöpartimotionen föreslås begära förslag från regeringen omsärskilda miljöinvesteringar för /96 om 2 miljarder kronorutöver regeringens förslag.Liksom motionärerna i partimotion finner utskottet det djuptoroande att regeringen och dess stödparti, , inte har insett dencentrala roll som investeringar inom miljöområdet spelar för att enlångsiktigthållbar tillväxt och en ökad sysselsättning skall uppnås. Det krävs omfattandeinsatser för att komma till rätta med den miljöskuld som och andraländer dragit på sig genom en felaktig och misshushållande ekonomi. En välfungerande marknadsekonomi förutsätter ett kretsloppsanpassat samhälle.Utskottet föreslår därför att hos regeringen begär förslag om ettprogram för åtgärder som främjarett kretsloppsanpassat samhälle.Ett sådant åtgärdsprogram måste bl.a. innefatta producentansvar, starkaekonomiska styrmedel vad avser miljöskadliga varor, skatteväxling,förmånligareavskrivningsregler för företagens miljöinvesteringar ochsatsningar på förnybar energi.Utskottet föreslår att med bifall till detta yrkande iCenterpartiets partimotion som sin mening ger regeringen till känna vad nuanförts om miljöinvesteringar. I den mån förslaget i de grönaspartimotion Fi5 yrkande 28 inte kan anses tilgodosett med vad nu anförtsavstyrker utskottet bifall till detta.Förslaget i partimotion om investeringar för ettkretsloppsanpassat samhälle behandlar utskottet i ett annat avsnitt avbetänkandet.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogramatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi2 yrkandena 51 och 52,1994/95:Fi6 yrkande 6, 1994/95:Fi10 yrkande 3, med anledning av proposition1994/95:25 avsnitt 10 yrkande 3 och motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 35,1994/95:Fi3 yrkande 16 och 1994/95:Fi17 samt med avslag på motionerna1994/95:Fi5 yrkande 28, 1994/95:Fi16, 1994/95:Fi18 och 1994/95:Fi19 godkännervad regeringen föreslagit om statsbidrag för investeringssatsningar utomsåvittavser ROT-åtgärder för bostäder, samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört omROT-åtgärder inom beskattningen och miljöinvesteringar.13. Arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenArbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram börjar med"tillstyrker i" och slutar med "och bostadsrättshusen ipraktiken inte väljas" bort ha följande lydelse:dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"behandlar i" och slutar med "avstyrks avskatteutskottet" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"instämmer i" och slutar med "samt Fi19 (s)" bortutgå,Som anförs i den avvikande meningen (fp) till bostadsutskottets yttrande1994/95:BoU1y finns i och för sig behov av åtgärder för att minskaarbetslösheten för byggnadsarbetare. Utskottet delar uppfattningen iFolkpartiets partimotion Fi3 om att regeringens förslag avseendeinvesteringsprogrammet utom såvitt avser ROT-åtgärder i bostäder börgenomföras. Det innebär stimulanser till en rad åtgärder inom bl.a. miljö- ochkulturområdet.Utskottet kan emellertid inte tillstyrka förslaget om en extra subvention föråtgärder avseende bostäder på . Regeringen har beräknat att denna åtgärdskall kosta statskassan . Det är att märka att kostnadernaför dessa åtgärder inte rambegränsats. De kan alltså komma att kosta betydligtmera än vad som framgår av propositionen.Med det anförda tillstyrker utskottet partimotion Fi3yrkande 16. Regeringens förslag om ett arbetsmarknadspolitisktinvesteringsprogram liksom de övriga motioner som behandlas i detta avsnittavstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad nu anförts.dels att i utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogramatt med bifall till motion 1994/95:Fi3 yrkande 16, med anledning avproposition 1994/95:25 avsnitt 10 yrkande 3 samt med avslag på motionerna1994/95:Fi1 yrkande 35, 1994/95:Fi2 yrkandena 51 och 52, 1994/95:Fi5yrkande 28, 1994/95:Fi6 yrkande 6, 1994/95:Fi10 yrkande 3, 1994/95:Fi16,1994/95:Fi17, 1994/95:Fi18 och 1994/95:Fi19 godkänner vad regeringenföreslagitom statsbidrag för investeringssatsningar utom såvitt avser ROT-åtgärder förbostäder samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenArbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram börjar med "Finansutskottetinstämmer i" och slutar med "eller tidigarelagda, investeringar" bort haföljande lydelse:Finansutskottet instämmer i uppfattningen i propositionen att det, trots atttecken till ökad investeringsbenägenhet nu föreligger främst inomexportindustrin, är angeläget att skapa tillfälliga stimulanser tillytterligare, nya eller tidigarelagda, investeringar. Till frågan omomfattningen av miljöinvesteringarna återkommer utskottet nedan.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med "Finansutskottetär" och slutar med "samt Fi19 (s) bör avslås" bort ha följande lydelse:De i propositionen föreslagna miljöinvesteringarna är bra, men intetillräckliga. Regeringens förslag omfattar . Som utskottetser det borde emellertid 2 miljarder utöver regeringens förslag anslås förnästa budgetår. Finansieringen bör ske genom bl.a. ökad miljöbeskattning ochminskade investeringar i motorvägsbyggen m.m. Utskottet föreslår attregeringenåterkommer till med ett förslag som först remitterats till bl.a.Naturvårdsverket och större miljöorganisationer. Förslaget skall föreläggasriksdagen så att genomförandet kan påbörjas den 1 juli 1995.Förslaget bör omfatta följande insatser:Övergången till rena biobränslen i trafiken är en av vår tids nyckelfrågor påmiljöområdet. Investeringsbidrag om till investeringar i tillverkning ochdistribution av rena biobränslen för fordonsdrift bör införas. Blandadebränslen skall inte vara bidragsberättigade. Bidragen skall utgå underperiodenden --den 1 juli 1996.Miljöarbetet är centralt för att långsiktigt förbättrasamhällsekonomin. På kortare sikt ger det både arbetstillfällen och högrelivskvalitet. Arbetet med i kommunerna har en viktig roll. Dettaborde stimuleras.Behovet att skydda de mycket små resterna av ur- och naturskog i landet ärmycket stort med hänsyn till den fortgående biologiska utarmningen. av de ursprungliga skogarna finns kvar. Anslagen till inköpavskogsmark till naturreservat och nationalparker måste höjas.Vad utskottet nu anfört om omfattningen och inriktningen av ett miljöprogrambör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogramatt med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkande 28, med anledningav proposition 1994/95:25 avsnitt 10 yrkande 3 och motion 1994/95:F2 yrkande52 samt med avslag på motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 35, 1994/95:Fi2yrkande 51, 1994/95:Fi3 yrkande 16, 1994/95:Fi6 yrkande 6, 1994/95:Fi10yrkande 3, 1994/95:Fi16, 1994/95:Fi17, 1994/95:Fi18 och 1994/95:Fi19godkänner vad regeringen föreslagit om statsbidrag för investeringssatsningar,utom såvitt avser ROT-åtgärder avseende särskilda miljösatsningar, och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om omfattningen ochinriktningen av särskilda miljösatsningar,15. Arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenArbetsmarknadspolitiskt investeringsprogram börjar med"tillstyrker i" och slutar med "samt Fi19 (s) bör avslås"bort ha följande lydelse:I en avvikande mening (kds) till bostadsutskottets yttrande 1994/95:BoU1yanförs följande om investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäder.Det uttalade syftet med regeringens förslag är att genom olika åtgärderförbättra sysselsättningen i allmänhet och den på byggarbetsmarknaden isynnerhet. I propositionen redovisas också effekten på sysselsättningen, dockutan att närmare uppgifter lämnas om hur den har räknats fram eller hur denfördelar sig på de olika åtgärderna. I förhållande till de löften om nya jobbsom Socialdemokraterna ställt ut i opposition ligger dock denangivna sysselsättningsökningen på en betydligt lägre nivå.Förutom att det är svårt att bedöma effekten på sysselsättningen av deföreslagna åtgärderna är uppgifterna om den närmare utformningen minst sagtbristfälliga, för att inte säga obefintliga. Även detta förhållande gör detnaturligtvis svårt att i sak ta ställning till det lämpliga i att vidta envissåtgärd. Enligt utskottets mening kan dessutom lämpligheten i den förordadefinansieringen av sysselsättningspaketet ifrågasättas. Också i detta avseendesaknas i viktiga delar preciseringar av hur stödet skall finansieras.Sammantaget leder det ovan anförda utskottet till slutsatsen att de ipropositionen föreslagna investeringssatsningarna inte bör genomföras. Medbifall till vad i partimotionerna Fi6 (kds) och Fi1 (m) i nu aktuella delarförordats, avstyrks regeringens förslag. Vad i partimotionerna Fi2 (c) ochFi3 (fp) förordats, beträffande den extra subventionen till ROT-åtgärder, ärdärmed tillgodosett.Även om regeringsförslaget som sådant inte bör genomföras föreligger detenligt utskottets mening ett fortsatt behov av åtgärder för att förbättrabyggsysselsättningen. I enlighet med förslagen i Kristdemokratiskasamhällspartiets partimotion Fi6 yrkande 6, partimotion Fi2yrkande 51 samt motion Fi10 (c) yrkande 3 bör därför den skattereduktion förROT-åtgärder i bostäder som gäller t.o.m. utgången av förlängas tillatt gälla också . I den mån det visar sig erforderligt bör dessutomövervägas om möjligheten till skattereduktion skall utvidgas ytterligare.Dettakan t.ex. ske genom att giltighetstiden förlängs eller genom att underlagetförreduktionen utökas. Utskottets ställningstagande i denna del bör somsin mening ge regeringen till känna. Motion Fi17 (c) avstyrks av utskottet.Motionerna Fi18 (s) och Fi19 (s) avstyrks.Finansutskottet delar vad i den avvikande meningen anförts.Även vad gäller investeringssatsningar i övrigt finns anledning hänvisatill en avvikande mening avgiven av till bostadsutskottetsyttrande. I denna anförs bl.a. följande.Flera av de förslag som förs fram avseende investeringssatsningar på bl.a.miljöområdet och kulturområdet kan i och för sig anses väl motiverade. Förutomatt de kan motiveras av sysselsättningsskäl avser de i flera fall åtgärder somi sig har ett berättigande. Det gäller t.ex. sanering av gamla industriområdenliksom förbättringar m.m. av föreningslivets och av trossamfundens lokaler.Även stödet för att bl.a. förbättra tillgängligheten i offentliga lokaler harnaturligtvis ett vällovligt syfte. Enligt utskottets mening måste dock dettavägas mot det statsfinansiella läge vi har.En absolut förutsättning för att de av regeringen förordade stödformernaskall kunna införas är att de inte belastar statsbudgeten ytterligare. Deutgifter stöden föranleder måste sålunda fullt ut finansieras. På grundval avden redovisning som regeringen lämnar i detta avseende är det dock intemöjligtatt utläsa huruvida detta är fallet. Till detta kommer den minst sagtknapphändiga information som lämnas om den närmare utformningen av de olikastödformerna. Det är naturligtvis inte rimligt att på så bristfälliggrund beslutar om åtgärder i den storleksordning det här är fråga om.Utskottetkan mot bakgrund härav inte heller ställa sig bakom regeringsförslaget i dennadel.Vad nu anförts anknyter närmast till förslaget i partimotion Fi1 (m)yrkande 35 och till vad motivledes förts fram i Kristdemokratiskasamhällspartiets partimotion Fi6.Med hänvisning till vad nu anförts avstyrks regeringens förslag i aktuelldel.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknadspolitiskt investeringsprogramatt med bifall till motion 1994/95:Fi6 yrkande 6 och med anledningav motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 51, 1994/95:Fi1 yrkande 35, 1994/95:Fi3yrkande 16, 1994/95:Fi10 yrkande 3 samt 1994/95:Fi17 avslår proposition1994/95:25 avsnitt 10 yrkande 3 och motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 52,1994/95:Fi5 yrkande 28, 1994/95:Fi16, 1994/95:Fi18 och 1994/95:Fi19 samt somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ROT-åtgärder inombeskattningen,16. Ungdomsintroduktion och ungdomspraktik (mom. 7)(), (), (), LennartHedquist (m), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenUngdomsintroduktion och ungdomspraktik börjar med "Finansutskottetinstämmer i" och slutar med "samt Fi11 (s)" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning är det i nuvarande uppåtgående konjunkturfelaktigt att inrätta en ny typ av ungdomsåtgärd, när ungdomspraktiken finnsetablerad och utgör en beprövad och kostnadseffektiv åtgärd. Utskottet avvisardärför den nya åtgärden, benämnd ungdomsintroduktion för ungdomar.Enligt nu gällande regler skall ungdomspraktiken finnas kvar under det . Utskottet anser att befintliga regler bör ligga fast och -- imån av behov -- att frågan om förlängning av ungdomspraktiken får tas uppundervåren 1995.Utskottet ser det som naturligt att ansträngningar görs för att ytterligareutveckla åtgärden och ge den en ännu tydligare inriktning mot kommandeanställning.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker finansutskottet motionernaFi1 (m) yrkandena 33 och 36 (i denna del), Fi3 (fp) yrkande 13 (i denna del)och Fi10 (c) yrkandena 1 och 4 (i denna del). Motion Fi11 (s) har en annanbakgrund och avstyrks av utskottet. Regeringens förslag till lag om praktikförungdomar i ungdomsintroduktion bör avslås av liksom regeringensförslag att ungdomspraktiken för ungdomar 20--skall upphöra fr.o.m. den1januari 1995. bör inte godkänna vad regeringen förordar om en nyåtgärd benämnd ungdomsintroduktion för ungdomar.Utskottets uppfattning bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande ungdomsintroduktion och ungdomspraktikatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi1 yrkandena 33 och 36 idenna del, 1994/95:Fi3 yrkande 13 i denna del och 1994/95:Fi10 yrkandena 1 och4 i denna del avslår proposition 1994/95:25 avsnitt 10 yrkandena 1, 4 i dennadel och 5 samt motion 1994/95:Fi11 och som sin mening ger regeringen tillkännavad utskottet anfört,17. Utbildningsbidrag (mom. 10)(), (), (), LennartHedquist (m), (), (), och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenUtbildningsbidrag börjar med "föreslår en" och slutar med"avslås av " bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening är det olämpligt om studerande genomtillfälligt kortvarigt arbete kan få radikalt andra villkor för studier än deungdomar som har lån/studiemedel för att finansiera sina studier. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i motionerna Fi1 (m) och Fi10 (c) att det ärfel att nu ta bort systemet med utbildningsbidrag med lånedel. Däremot bör detgöras en ordentlig utvärdering som kan ligga till grund för eventuellaförändringar.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet de aktuellamotionerna Fi1 (m) yrkande 34 och Fi10 (c) yrkande 2 och avstyrker regeringensförslag till lag om upphävande av lagen (1993:719) om särskilt studielån förden som genomgår arbetsmarknadsutbildning.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande utbildningsbidragatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 34 och1994/95:Fi10 yrkande 2 avslår det i proposition 1994/95:25 avsnitt 10 yrkande2framlagda förslaget till lag om upphävande av lagen (1993:719) om särskiltstudielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning och som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Starthjälp (mom. 11)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken med "instämmer i" och slutar med "Fi10 (c) yrkande 5"bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motionerna Fi2 (c) ochFi10 (c) att förslaget om starthjälp inte är ägnat att stödja de bygder sombörjat kunna satsa på sin utveckling genom den nya regionalpolitiken.Kompetensen och jobben bör få möjligheter att utvecklas på platsen i ställetför att lockas bort.