bet · GH01SfU25 · 1994-05-26 00:00:00 — mening bör utredningens möjligheter att fritt sökafinna lösningar på de problem som föreligger inte nu begränsasgenom olika delbeslut, och utskottet avstyrker därförregeringens förslag om studiebidrag efter prestation.Deltidsstudier i komvux m.m.I propositionen föreslår regeringen vidare att studerande ikommunal och statlig vuxenutbildning som bedriver studier påminst halvtid skall kunna få studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, iförhållande till studiernas omfattning under terminen. Även idenna del föreslås att ändringarna skall träda i kraft den 1juli 1995. Bakgrunden är att nuvarande regler bygger på attstudiestöd utgår med antingen halvt eller helt belopp. Dettafungerar bra i de flesta utbildningar. haremellertid konstaterat att många studerande i statlig ochkommunal vuxenutbildning, som bygger på ett kurssystem, fyllerupp med kurser som de inte behöver i syfte att komma upp i ettpoängtal som ger fullt studiestöd. När det gäller studiernasomfattning anför regeringen att det är rimligt att utgå från deregler om undervisningstimmar (poäng) som fastställs iskolförfattningarna i stället för studiestödspoäng.I motion Sf47 av m.fl. (s) konstaterarmotionärerna att detta förslag till en del överensstämmer medvad de föreslagit i motion Sf512 om ett nyttstudiefinansieringssystem men att även denna fråga bör ses i ettstörre sammanhang. Regeringens förslag bör därför enligtmotionärerna avslås.Också i motion Sf50 av (nyd) yrkar motionären attförslaget avslås och hänvisar till att studiestödssystemetkommer att utredas.I motion Sf48 av och ()anför motionärerna -- såvitt nu är i fråga -- att den möjlighetatt få studiestödet anpassat efter studiernas faktiskaomfattning som föreslås för statlig och vuxenutbildningockså bör genomföras för folkhögskolorna.Utskottet anser att regeringens förslag innebär ett för tidigtställningstagande till en fråga som bör kunna prövas av denutredning som kommer att tillsättas. Utskottet avstyrkerdärför regeringens förslag.Som en följd av utskottets ställningstagande till regeringensförslag avstyrker utskottet även yrkandet om etttillkännagivande beträffande deltidsstudier på folkhögskola.ÅterbetalningssystemetI propositionen föreslår regeringen att godkännerde huvudprinciper som avses gälla vid en tänkt förändring avåterbetalningssystemet . Obalanserna iåterbetalningssystemet accentueras , och det ärdärför enligt regeringen viktigt att de förbättringar som äraktuella genomförs . Som systemet fungerar finns risken att den övre lånegränsen för många uppfattassom den sanktionerade nivån i fråga om levnadsomkostnader. Genomatt möjliggöra val mellan olika återbetalningsformer vinnsenligt regeringen flera fördelar. Valfriheten i sig ärbetydelsefull. Olika individer har olika skuldaversion och olikaåterbetalningspreferenser. En del vill inte vara skuldsattaunder och uppskattar därför en snabbare och hårdareåterbetalningsplan. Andra vill skjuta de stora betalningarnaframför sig till dess att de har blivit etablerade socialt ochpå arbetsmarknaden. De nuvarande reglerna för återbetalning göratt den enskilde har svårt att överblicka konsekvenserna avskuldsättningen. Det finns också risk för ett onödigt högtlåneutnyttjande och därmed för stora avskrivningar i framtiden.Det finns mot denna bakgrund anledning att erbjuda en väg därinbetalningarna är lika stora under en bestämdåterbetalningstid: ett annuitetslånesystem. Återbetalningen avannuitetslån bör enligt regeringen avpassas efter beloppetsstorlek. För skulder bör perioden inte varalängre än . För en skuld på är rimligt. Enutgångspunkt bör vara att återbetalningsperioden bara iundantagsfall är längre än . Annuiteter som sträcker siglängre än till dess låntagaren fyller bör som regel intemedges. Fram till återbetalningsperiodens början skallräntedebiteringen följa de principer som gäller . En ickeavdragsgill nettoränta läggs tillkapitalskulden. löper lånet istället med en avdragsgill bruttoränta. Av propositionen framgåratt regeringen har för avsikt att utreda principerna förupplåning och räntesättning av studielån. Härvid prövas bl.a. omdet finns skäl att överge principen att ränta skall baseras påstatens genomsnittliga upplåningsränta under föregåendetreårsperiod.Regeringen föreslår vidare att avskrivningen av studielån vid65 års ålder skall upphöra. Den subvention som lämnas i form avavskrivningar är otydlig för den enskilde, eftersom den inte ärförutsebar , och den ger därmed inte derekryteringsfrämjande effekter som det finns skäl att förväntasig. Den kan dessutom stimulera till en onödigt högskuldsättning och långa studietider eftersom en del studenterkan tänkas spekulera i att hela eller delar av studielånenkommer att skrivas av. Problemet med en hög skuldbörda gällerinte bara den enskilde, utan också långivaren -- staten ochskattebetalarna. Med oförändrade regler kommer högst sannoliktstatens utgifter för avskrivningar att stiga påtagligt iframtiden. De beräkningar Studiestödsberedningen gjort tyderpå att kostnaderna kan komma att uppgå till ca en miljard kronorårligen med nuvarande inflation och ränta. Med en realränta på3--kan årliga avskrivningar på mellan en halv och tvåmiljarder uppstå. Ett avskaffande av avskrivningen minskar denna statsfinansiella risk och ger samtidigttydliga incitament till den enskilde att hålla nereskuldsättningen. Studielån skall fortfarande skrivas av viddödsfall och vid synnerliga skäl.Regeringen redovisar också hur övergången till de nyaåterbetalningsreglerna skall genomföras. Enligt regeringen börgälla att den som har lån enligt regler för studierföre skall återbetala även nya lån enligt dessaregler.I motion Sf47 av m.fl. (s) vänder sigmotionärerna även mot detta förslag. Enligt motionärerna måsteman vara särskilt varsam när det gäller förändringar iåterbetalningssystemen eftersom varje ändring i skärpanderiktning innebär att man skapar ett nytt system som fortleverparallellt med det gamla under en mycket . Det är därförenligt motionärerna otänkbart att nu fatta beslut omförändringar. Man går då miste om möjligheten att ta etthelhetsgrepp på systemet. Detta gäller enligt motionärerna ävenförslaget att slopa avskrivningen av studieskulden . Motionärerna vill i stället ha åtgärder för en minskadskuldsättning tidigare i livet. Då minskar riskerna föravskrivning. Härtill kommer kopplingen till övervägandena kringett pensionssystem. Förslagen bör därför avslås i sin nuvarandeform.Också i motion Sf49 yrkande 2 av m.fl. (v)motsätter sig motionärerna ett godkännande av de förändringarsom regeringen förordar. Ett system där återbetalningstaktenhöjs drabbar låginkomsttagare hårt. Redan den uppräkning avskulden som genomförs innebär enligt dessa motionärer enorättvisa genom att låginkomsttagare betalar en totalt settstörre skuld än höginkomsttagare. Ett system med annuitetslånskulle bara gynna denna senare grupp ytterligare. Då det interedovisas några beräkningar av hur ett sådant system skulle slåbegränsar sig motionärerna till att yrka avslag på principiellagrunder.I motion Sf50 av (nyd) avstyrker motionären ävendetta förslag från regeringen och hänvisar till den aviseradeutredningen.Utskottet instämmer i de invändningar som motionärerna harfört fram och anser att ett ställningstagande till förändringarav denna typ kräver en mer ingående analys av effekterna när detgäller rekryteringen till studier. Utskottet avstyrkerregeringens förslag.Studiebidragets nivåI propositionen föreslås att de besparingar som uppstår genomregeländringar skall komma alla till del genom en höjning avbidragets andel från till av totalbeloppet. Dettainnebär räknat belopp att bidraget på /månadhöjs med . Totalbeloppet är oförändrat . Ändringenföreslås träda i kraft den 1 januari 1996.I motion Sf47 av m.fl. (s) yrkar motionärernaavslag på propositionen även i denna del och anför att det i ochför sig är önskvärt med en höjning av studiebidragets nivå menatt de inte nu kan tillstyrka att en sådan ändring genomförsutan finansiering. Det finns enligt motionärerna inte hellernågot behov av att nu fatta beslut om bidragets nivå fr.o.m. den1 utan även denna fråga bör kunna tas upp vid ettsenare tillfälle när utredningens resultat föreligger.Också i motion Sf50 av (nyd) yrkar motionären attregeringens förslag om en höjning av studiebidraget avslås.Motionären hänvisar till att studiestödssystemet kommer att bliföremål för utredning.Utskottet har i det föregående avstyrkt de förslag tillförändringar som regeringen lagt fram och som avses finansieraden föreslagna höjningen av studiebidraget. Utskottet avstyrkerdärför även förslaget om en bidragshöjning. beträffande ett reformerat studiestödatt avslår motionerna 1993/94:Sf48 i denna del,1993/94:Sf49 yrkande 5, 1993/94:Sf51 yrkandena 1--3,1993/94:Sf503, 1993/94:Sf504, 1993/94:Sf509, 1993/94:Sf512,1993/94:Sf515, 1993/94:Sf517 yrkandena 1--5, 1993/94:Sf519,1993/94:Sf520, 1993/94:Sf526, 1993/94:Sf527 yrkandena 1--4,1993/94:Ub365 yrkande 16, 1993/94:Ub635, 1993/94:Ub903 yrkande6 och 1993/94:A815 yrkande 33,2. beträffande en sammanläggning av svux och svuxaatt med anledning av motion 1993/94:Fi55 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört idenna del,3. beträffande vid snabb återbetalning av lånatt avslår motion 1993/94:Sf525,4. beträffande studiebidrag i förhållande till prestationatt med bifall till motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel, 1993/94:Sf49 yrkande 1 och 1993/94:Sf50 i denna delbeslutar avslå det i proposition 1993/94:156 framlagda förslagetom studiebidrag i förhållande till prestation,res. 1 (m, fp, c, kds)5. beträffande deltidsstudier i komvuxatt med bifall till motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel och 1993/94:Sf50 i denna del beslutar avslå det iproposition 1993/94:156 framlagda förslaget beträffandedeltidsstudier i komvux,res. 2 (m, fp, c, kds)6. beträffande deltidsstudier på folkhögskolaatt avslår motion 1993/94:Sf48 i denna del,7. beträffande återbetalningssystemetatt med bifall till motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel, 1993/94:Sf49 yrkandena 2--4 och 1993/94:Sf50 i denna delbeslutar avslå förslaget i proposition 1993/94:156 omgodkännande av vad regeringen förordat om återbetalningssystemetunder avsnitten 7.1, 7.4, 7.5 och 7.6,res. 3 (m, fp, c, kds)8. beträffande studiebidragets nivåatt med bifall till motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel och 1993/94:Sf50 i denna del beslutar avslå det iproposition 1993/94:156 framlagda förslaget om en höjning avstudiebidragets nivå,res. 4 (m, fp, c, kds) -- villk. 1, 29. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet hemställt avslår devid propositionen fogade förslagen till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) och lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd till arbetslösa.res. 5, 6 och 7 (m, fp, c, kds) -- villk. 1, 2 och 4Stockholm den 26 maj 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), BirgittaDahl (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (nyd), (), (), BengtLindqvist (s) och (). Studiebidrag i förhållande till prestation (mom. 4)(), (), (),(), (), () ochRune () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "efterprestation." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening visar den analys som genomförts attstudiestödet inte ger en tillräcklig stimulans att hushålla medstudiemedel och studietid. Beräkningar visar att avskrivningarnai framtiden kan komma att öka till mycket stora belopp. Detfinns därför anledning att så snabbt som möjligt söka få tillstånd en bättre stimulans till studier och minskadskuldsättning.Det förslag om studiebidrag i förhållande till utbildningensomfattning som läggs fram i propositionen har detta syfte ochbör enligt utskottets mening genomföras som ett första steg i enreformering av studiestödet. Utskottet tillstyrker propositioneni denna del.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande studiebidrag i förhållande till prestationatt med avslag på motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel, 1993/94:Sf49 yrkande 1 och 1993/94:Sf50 i denna delbeslutar bifalla det i proposition 1993/94:156 framlagdaförslaget om studiebidrag i förhållande till prestation.2. Deltidsstudier i komvux (mom. 5)(), (), (),(), (), () ochRune () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet anser" och på s. 19 slutar med "påfolkhögskola." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det viktigt att studiestödet intestimulerar de studerande att ta kurser som de inte behöver, ochutskottet tillstyrker därför förslaget att studiemedel förstuderande i statlig och vuxenutbildning skall kunnaavpassas till studiernas omfattning.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande deltidsstudier i komvuxatt med avslag på motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel och 1993/94:Sf50 i denna del beslutar bifalla det iproposition 1993/94:156 framlagda förslaget beträffandedeltidsstudier i komvux.3. Återbetalningssystemet (mom. 7)(), (), (),(), (), () ochRune () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "regeringensförslag." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det en väsentlig nackdel meddagens återbetalningssystem att låntagaren inte direkt kanpåverka storleken på inbetalningarna annat än genom s.k.frivilliga inbetalningar. Det är som en följd härav svårt attöverblicka när en skuld kommer att vara slutbetald. Det finnsockså många som känner en oro över att skulden stiger i börjanav återbetalningsperioden trots att stora inbetalningar görs.En annan väsentlig nackdel är att systemet kan inbjuda tillonödigt hög skuldsättning eftersom skuldens storlek intepåverkar de årliga avgifterna. Till detta bidrar bestämmelsen omavskrivning av skulden vid ålder.Utskottet anser att återbetalningssystemet bör förändras pådet sätt regeringen föreslår och tillstyrker att de riktlinjersom regeringen redovisat i denna del godkänns.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande återbetalningssystemetatt med avslag på motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel, 1993/94:Sf49 yrkande 2 och 1993/94:Sf50 i denna del och medbifall till proposition 1993/94:156 godkänner vad regeringenförordat om återbetalningssystemet under avsnitten 7.1, 7.4, 7.5och 7.6,4. Studiebidragets nivå (mom. 8)Under förutsättning av bifall till reservationerna 1 och 2.Gullan (), (), (),(), (), () ochRune () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "en bidragshöjning. "bort ha följande lydelse:De besparingar som utskottet tillstyrkt i det föregående(reservationerna 1 och 2) gör det möjligt att höjastudiebidragets andel till av totalbeloppet. Räknat på 1994års basbelopp innebär detta en höjning av studiebidraget med 160kr per månad.Utskottet tillstyrker således även regeringens förslag om enhöjning av studiebidraget.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande studiebidragets nivåatt med avslag på motionerna 1993/94:Sf47 i dennadel och 1993/94:Sf50 i denna del beslutar bifalla det iproposition 1993/94:156 framlagda förslaget om en höjning avstudiebidragets nivå.5. Lagförslagen (mom. 9)Under förutsättning av bifall till reservationerna 1, 2 och 4Gullan (), (), (),(), (), () ochRune () anser att moment 9 i utskottets hemställan vidbifall till reservationerna 1, 2 och 4 bort ha följande lydelse:9. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet hemställt antarde vid propositionen fogade förslagen till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) och lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd till arbetslösa.6. Lagförslagen (mom. 9)Under förutsättning av bifall till reservation 1 och avslag påreservation 2Gullan (), (), (),(), (), () ochRune () anser att moment 9 i utskottets hemställan vidbifall till reservation 1 och avslag på reservation 2 bort haföljande lydelse:9. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet hemställt antarföljandeFörslag tillLag om ändring i studiestödslagen (1973:349)Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)dels att 4 kap. 24 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 4kap. 24 a och 24 b §§, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 24 §Studiebidraget utgör 2,71 Om inte annat följer avprocent av basbeloppet för bestämmelse som avses i 24varje hel, sammanhängande a § utgör studiebidragettidsperiod för av basbeloppetheltidsstuderande och om 30 för varje hel,dagar för sammanhängande tidsperioddeltidsstuderande. Är den förstuderande för denna heltidsstuderande och om 30tidsperiod enligt 10, 13, 16, dagar för19 och 21--23 §§ inte deltidsstuderande. Är denberättigad till fullt studerande för dennastudiemedel skall av tidsperiod enligt 10, 13, 16,minskningen så stor andel 19 och 21--23 §§ intefalla på studiebidraget som berättigad till fulltdetta bidrag utgör av fullt studiemedel skall avstudiemedel. minskningen så stor andel falla på studiebidraget som bidraget utgör av fullt studiemedel.Utgående studiemedel Utgående studiemedelutgör i första hand utgör i första handstudiebidrag. Av 24 a och 24 b §§ följer dock att studiemedel kan lämnas i form av enbart studielån. 4 kap. 24 a § I fråga om studerande vid utbildningar som omfattas av det poängsystem som gäller för statliga universitet och högskolor får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva att det studiebidrag som annars skulle lämnas enligt 24 § skall minskas eller ökas i förhållande till tidigare studieresultat. 4 kap. 24 b § I fråga om studerande vid andra utbildningar än sådana som avses i 24 a § får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas endast för den tid som enligt fastställd studieplan motsvarar utbildningens totala omfattning och längd.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.7. Lagförslagen (mom. 9)Under förutsättning av bifall till reservation 2 och avslag påreservation 1Gullan (), (), (),(), (), () ochRune () anser att moment 9 i utskottets hemställan vidbifall till reservation 2 och avslag på reservation 1 bort haföljande lydelse:9. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet hemställtdels antar följandeFörslag tillLag om ändring i studiestödslagen (1973:349)Härigenom föreskrivsdels att 4 kap. 24 § och 7 kap. 7 § skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 4kap. 14 §, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 14 § Till en studerande i och statlig vuxenutbildning som bedriver studier på mer än halvtid men mindre än heltid får storleken av utgående studiemedel bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Föreskrifter om tillämpningen av första stycket meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 4 kap. 24 §Studiebidraget utgör 2,71 Studiebidraget utgör 2,71procent av basbeloppet för procent av basbeloppet förvarje hel, sammanhängande varje hel, sammanhängandetidsperiod för tidsperiod förheltidsstuderande och om 30 heltidsstuderande och om 30dagar för dagar fördeltidsstuderande. Är den deltidsstuderande. Är denstuderande för denna studerande för dennatidsperiod enligt 10, 13, 16, tidsperiod enligt 10, 13, 14,19 och 21--23 §§ inte 16, 19 och 21--23 §§berättigad till fullt inte berättigad till fulltstudiemedel skall av studiemedel skall avminskningen så stor andel minskningen så stor andelfalla på studiebidraget som falla på studiebidraget somdetta bidrag utgör av fullt bidraget utgör av fulltstudiemedel. studiemedel.Utgående studiemedel utgör i första hand studiebidrag.Återstoden utgör studielån.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 7 §Till en studerande som är Till en studerande som ärmedlem i arbetslöshetskassa medlem i arbetslöshetskassaoch som uppfyller villkoren och som uppfyller villkorenför ersättning från för ersättning frånkassan vid arbetslöshet kassan vid arbetslösheteller har uppburit eller har uppburitersättning från någon ersättning från någonarbetslöshetskassa under arbetslöshetskassa underden längsta tid som den längsta tid somersättning kan betalas ut, ersättning kan betalas ut,utgår vuxenstudiestöd lämnas vuxenstudiestödenligt 7 a, 7 b, 7 c och 8 b enligt 7 a, 7 b, 7 c och 8 b§§. §§.Till annan studerande utgår Till annan studerandesärskilt vuxenstudiestöd lämnas särskiltenligt bestämmelserna i 8, vuxenstudiestöd enligt8 a och 8 b §§. bestämmelserna i 8, 8 a och 8 b §§. Till en studerande i och statlig vuxenutbildning som bedriver studier på mer än halvtid men mindre än heltid får storleken av det vuxenstudiestöd, som annars skulle lämnas enligt föreskrifterna i första och andra stycket, bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Föreskrifter om tillämpningen av tredje stycket meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.dels antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa.Särskilt yttrandeEtt reformerat studiestöd (mom. 1), , , , , och (alla s) anför:Nya studier visar att i en internationell jämförelsehar en låg andel ungdomar som går vidare tillhögskolestudier och att andelen av arbetskraften som har enhögskoleutbildning är låg. Utbildningen har en helt avgörandebetydelse för landets framtida konkurrenskraft och ekonomiskatillväxt och därmed för våra möjligheter att värna om välfärden.I motion Sf512 har m.fl. (s) lagt framriktlinjer för ett studiestöd för framtidens kunskaps- ochkompetensbehov. Det nya systemet möjliggör alla slags studiersamtidigt som det rymmer möjligheter till att särskilt stimuleravissa angelägna studier och/eller vissa i utbildningshänseendeeftersatta grupper av studerande.I det nya systemet skall alla studerande i högskola ochstuderande i grundläggande utbildning förvuxna och gymnasial utbildning ha rätt till ett grundbelopp sommotsvarar studiemedlens nivå () och ärknutet till löneutvecklingen. De som går i grundläggandeutbildning för vuxna eller i gymnasial utbildning och är äldreän skall dessutom ha rätt till ett tilläggsbelopp som ärså stort att det tillsammans med grundbeloppet motsvarar denfaktiska dagpenningen från a-kassan. Den övre åldersgränsen förrätt till studiestöd skall höjas till med möjlighet bedömning av behovet av utbildning och stöd i huvudsak påarbetsmarknadspolitiska grunder även i åldrarna 50 till 60 år.Bidraget skall vara av totalbeloppet, men det bör varaett mål att höja bidragsdelen till . När det gällerstuderande i grundskoleutbildning och utbildning somanvisats av arbetsmarknadsskäl bör hela stödet utgå som bidrageftersom alla måste ges en reell möjlighet att förvärvagrundskolekompetens. De som är och läserbasämnena svenska, engelska, matematik och samhällskunskap pågymnasienivå bör få hela grundbeloppet i bidrag. böräven denna grupp få tilläggsbeloppet som bidrag.I det nya systemet bör statsbidrag utgå förrekryteringsfrämjande åtgärder. Det bör finnas möjlighet attöverklaga beslut om studiestöd till en särskildöverklagandenämnd med företrädare för de studerande,utbildningsanordnarna och arbetslivet.Det nya systemet innebär att bidragsandelen höjs och kommerhärigenom att leda till kraftigt minskade lånebehov. Härtillkommer det ökade demokratiska inflytandet över besluten. I detnya systemet kan återbetalningsvillkoren därför skärpas någotför att uppnå en bättre balans mellan in- och utflöde isystemen. Den årliga avgiften i återbetalningssystemet bör i såfall höjas från av den sammanräknade inkomsten vidinkomster över den s.k. brytpunkten i skattesystemet. Vidinkomster bör avgiften sättas till . Man börockså överväga en ordning där den som erhåller studiestöd iåldrarna skall vara återbetalningsskyldig i 15 år.För grundläggande studier och studier i basämnen på gymnasialnivå skall stödet kunna utgå med avheltidsomfattning.