bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — Förslaget till viss grundläggande reglering avformgivningstävlingar innebär inget mera än att vissa grundprinciper lagfästsmed utgångspunkt i lagens huvudregel.Av dessa skäl anser jag att frågans beskaffenhet är sådan att Lagrådetshörande kan underlåtas. Lagrådets yttrande bör därför inte inhämtas.Fördröjning av lagstiftningsfrågans behandlingBeträffande undantagsregeln om att Lagrådets inhämtande inte behöverinhämtas, om dess hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling såatt avsevärt men skulle uppkomma, framhöll igranskningsbetänkandet 1982/83:KU30 s. 8 att när det gällde det s.k.obligatoriska granskningsområdet var lagrådsgranskning huvudregel. För undantagfrån lagrådsgranskning krävdes särskilda skäl. Allmänna hänvisningar tillbehovet av skyndsamhet fick t.ex. inte urholka tillämpningen av huvudregeln.I ett flertal propositioner har som skäl för att Lagrådets hörande inteinhämtats åberopats tidsbrist. Dessa propositioner är följande. 1992/93:150 bil. 6 kompletteringspropositionenI propositionen gavs bl.a. förslag till lag om skattereduktion förreparationskostnader m.m. för bostadshus och förslag till lag om ändring iskatteregisterlagen. I propositionen angavs följande.Förslagen är av den beskaffenheten att Lagrådets yttrande bör inhämtas. Medhänsyn till det besvärliga läget på arbetsmarknaden är det mycket angeläget attgenom stimulansåtgärder söka minska arbetslösheten. Sysselsättningseffekten avde här föreslagna åtgärderna kan som jag redogjort för beräknas till23 000 -- 28 000 årsarbeten för vart och ett av de två åren. För att deneftersträvade stimulanseffekten skall uppnås måste emellertid fattabeslut rörande förslaget under innevarande . Detta skulle enligt minbedömning inte bli möjligt om Lagrådets yttrande först inhämtas. Ettremissförfarande skulle därför fördröja lagstiftningsfrågornas behandling såatt avsevärt men skulle uppkomma. Det är därför inte möjligt att låta Lagrådetyttra sig över lagförslaget.Vid behandlingen av propositionen beslöt skatteutskottet (1992/93:SkU36) attinhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lag om skattereduktion förreparationskostnader m.m. för bostadshus. Yttrande inhämtades också frånDatainspektionen. Lagrådet föreslog vissa ändringar. Utskottet fann attLagrådets förslag innebar ytterligare förbättringar och tillstyrktepropositionens förslag med vissa detaljändringar. 1992/93:202 Ändring av avtal mellan , och EEG om civilluftfartI propositionen anges att med hänsyn till att det är av största vikt iförhållande till övriga berörda länder att avtalet kan träda i kraft den 1 juli1993 eller i nära anslutning till denna tidpunkt måste hinna behandlaärendet under pågående . Regeringens beslut fattades . 1992/93:229 Ändring i lagen (1971:176) om vissa internationellasanktioner m.m.I propositionen anges att ändringarna i väsentlig del föranleds avsäkerhetsrådets bindande resolution om förbud mottjänstehandel och om frysning av tillgångar såvitt avser FörbundsrepublikenJugoslavien. Det anses angeläget att kan följa resolutionen även idessa delar så skyndsamt som möjligt. Ändringarna föreslogs träda i kraft den 1juli 1993. 1992/93:256 Sekretess i mål om barnpornografibrottI propositionen framhöll regeringen att den föreslagna lagändringen i principinnebar att till en redan befintlig uppräkning av olika brott fogadesytterligare ett brott. Lagändringen föreslogs i syfte att skydda ett ytterstskyddsvärt intresse, och den föreslogs träda i kraft så snart det över huvudtaget var möjligt. Ett hörande av Lagrådet skulle innebära att en proposition iärendet knappast skulle kunna avges till i sådan tid att ett beslutkunde fattas före sommaruppehållet. Regeringsbeslutet fattades den 24 maj 1993.Konstitutionsutskottet (bet. 1992/93:KU40) utnyttjade vid sin behandling avpropositionen sin initiativrätt. Utskottet inhämtade yttrande från Lagrådetöver lagförslag som hade lagts fram i propositionen och i en skrivelse tillutskottet från Justitiekanslern. 1993/94:45 Uppskovsregler vid bostadsbyten m.m.Av propositionen framgår att Lagrådet avgav yttrandeöver vissa lagförslag. Enligt propositionen berördes i lagrådsremissen fråganom behovet av vissa förändringar i skatteregisterlagen (1980:343) utan attnågot förslag presenterades. De förslag till sådana ändringar som regeringenlade fram hade därför av tidsskäl inte kunnat granskas av Lagrådet.Datainspektionen hade yttrat sig över förslaget och hade förklarat sig inte hanågra erinringar. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningenFörslagen om en reformerad företagsbeskattning anses i propositionen vara ettsynnerligen viktigt inslag i den del av regeringens ekonomiska politik somriksdagen borde ta ställning till . En lagrådsgranskning i deberörda delarna skulle enligt regeringen fördröja avlämnandet av propositionenså att det inte vore möjligt att åstadkomma en avslutad riksdagsbehandlingunder hösten. Regeringens beslut fattades . 1993/94:66 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar ochlångtidsarbetslösa, m.m.I propositionen ansågs tre av propositionens fyra lagförslag vara av sådanenkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Det fjärdeförslaget till lag om generellt anställningsstöd var enligt regeringen av såbrådskande natur att den fördröjning av ärendet som granskningen av Lagrådetskulle medföra skulle vara till avsevärt men. Lagen måste med anledning av detekonomiska läget och situationen på arbetsmarknaden träda i kraft redan den 1januari 1994. Regeringsbeslutet fattades den 14 oktober 1993.Vid sin behandling av propositionen beslöt arbetsmarknadsutskottet (bet.1993/94:AU5) att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lag omgenerellt anställningsstöd och förslaget till lag om ändring i lagen omsocialavgifter. Av Lagrådets yttrande framgår att Lagrådet haft som underlag demed anledning av propositionen väckta motionerna, ett avsocialförsäkringsutskottet avgivet yttrande över förslaget om generelltanställningsstöd samt en inom arbetsmarknadsutskottets kansli upprättadpromemoria, vari påpekats vissa brister i förslaget till lagen om generelltanställningsstöd samt tänkbara förslag till ändringar för att avhjälpa dessabrister.I Lagrådets yttrande anfördes att förslaget inte hade varit föremål försedvanlig remissbehandling. Inte heller hade synpunkter över förslagetinhämtats vid någon hearing. Vid lagrådsföredragningen hade upplysts om att denvalda lagkonstruktionen inte kommit till användning i tidigare lagstiftning.Med hänsyn härtill hade det enligt Lagrådet varit av särskilt värde omförslaget hade kunnat belysas genom inhämtande av remissyttranden. Att just denföreslagna lagkonstruktionen valts hade förklarats med att det var den enda somgjorde det möjligt för att med sitt datorsystem klaraavgiftsuppbörden redan från den 1 januari 1994.Enligt Lagrådet saknades på det bristfälliga underlag som sålunda förelågmöjlighet att avgöra om lagförslaget var ägnat att tillgodose de angivnasyftena. Över huvud taget var det enligt Lagrådet svårt att av det föreliggandematerialet bedöma vilka konsekvenser de olika lagreglerna fick. Med hänsynhärtill och till den korta tid som stått till förfogande hade Lagrådet fåttavstå från den ingående granskning som förslaget hade förtjänat. Med beaktandeav de synpunkter som riksdagsutskotten anfört hade Lagrådet gjort enhuvudsakligen teknisk översyn av lagförslagen.Rent allmänt kunde enligt Lagrådet sägas om lagförslagen att de i viss månpräglades av att ha tillkommit under stark tidspress. I lagtexten fanns sålundaett flertal brister. Förutom att konsekvenserna av lagreglerna var svårbedömda,kunde den anmärkningen göras att avdragssystemet var svårkontrollerat. Ihuvudsak fick kontrollen inskränkas till avgiftsrevision. Det kunde därför inteuteslutas att systemet kunde komma att missbrukas.Med hänsyn till att förslaget dock kunde få en positiv effekt påsysselsättningen och till att lagen om generellt anställningsstöd endast skulletillämpas ville Lagrådet inte motsätta sig att lagstiftningengenomfördes.Lagrådet föreslog en del ändringar och förtydliganden i lagtexten samtdiskuterade andra tänkbara förändringar av de remitterade lagförslagen i syfteatt komma till rätta med en del av de i ärendet aktualiserade problemen.Arbetsmarknadsutskottet föreslog med anledning härav vissa ändringar ipropositionernas lagtexter. 1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor m.m.I propositionen anfördes att det med hänsyn till det besvärliga läget påarbetsmarknaden var angeläget att åtgärder som kan leda till flerarbetstillfällen kom till stånd . Av denna anledning borderiksdagen fatta sitt beslut rörande förslaget under innevarande år. Dettaskulle enligt regeringens mening inte bli möjligt om Lagrådets yttrande förstinhämtades. Regeringsbeslutet fattades den 28 oktober 1993.Regeringens beaktande av Lagrådets synpunkterKonstitutionsutskottet behandlade (bet. 1991/92:KU12) en motion(fp) i vilken yrkades ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om Lagrådets ställning och betydelse. Enligt motionen hade detförekommit fall där kontroversiella lagförslag inte hade underställts Lagrådetsgranskning och att dess kritik eller t.o.m. avstyrkande inte beaktats. Motdenna bakgrund framhölls det angelägna i att regeringen, i avsaknad av annanopartisk prövning av förestående riksdagsbeslut, visar stor respekt förLagrådets synpunkter.Enligt utskottets mening hade Lagrådet som rådgivande organ till regering ochriksdag en mycket viktig funktion i lagstiftningsarbetet. Brister i denberedning som föregått en lagrådsremiss hade ibland påpekats av Lagrådet och ivissa fall lett till att regeringen avstått från att lägga fram en proposition.I andra fall hade Lagrådets yttrande lett till nödvändiga klarlägganden ipropositioner och utskottsbetänkanden.Som framhållits i motionen var det enligt utskottet självfallet angeläget attstor respekt visades för Lagrådets synpunkter. Det saknades -- bl.a. med hänsyntill att utskottet granskar regeringens remittering avlagförslag till Lagrådet och att denna granskning har lett till kritiskapåpekanden av olika slag -- anledning att utgå från annat än att regeringen hörLagrådet i alla de fall då det erfordras samt noggrant överväger dessuttalanden. Det var enligt utskottets mening därför inte motiverat med någottillkännagivande till regeringen, och motionsyrkandet avstyrktes.Konstitutionsutskottet har gjort en genomgång av i vilken utsträckningregeringen i propositioner avgivna har beaktat de synpunkter ochförslag som Lagrådet lagt fram i sina yttranden.Av förteckningen över de propositioner som remitterats till Lagrådet, bilagaA 3.1, framgår att Lagrådet i 32 ärenden lämnat remitterade lagförslag utanerinran. I 25 ärenden har regeringen helt följt Lagrådets synpunkter ochförslag. Regeringen har i huvudsak följt (i propositionerna används iblanduttrycket i allt väsenligt) Lagrådets synpunkter och förslag i 19 ärenden.Efter Lagrådets hörande har i vissa fall redaktionella och språkliga ändringargjorts.De resterande 12 propositionerna redovisas i bilaga A 3.2. Av dennaredovisning framgår bl.a. följande.Lagrådet har i ett fall nämligen, proposition 1993/94:77 om en ombildning avarbetsgivarorganisationen för det statliga området, inte ansett sig kunnatillstyrka att de remitterade förslagen lades till grund för lagstiftning. Medanledning av Lagrådets synpunkter innehöll propositionens förslag vissaändringar i förhållande till lagrådsremissens förslag.Lagrådet har i två fall haft invändningar vad gäller remitterade förslag tilländringar i grundlag. I propositionen 1993/94:113 föreslogs en ny paragraf i 2kap. tryckfrihetsförordningen och i propositionen 1993/94:117 föreslogs enändring i regeringsformen. Regeringen fann inte anledning att ändra sinaförslag i dessa avseenden.I två fall har Lagrådet framfört betänkligheter beträffande lagrådsremissensförslag. Det ena gäller propositionen 1993/94:26 om utvidgad rätt tillmålsägandebiträde och förbättrat rättsligt bistånd till brottsoffer utomlands,där Lagrådet ifrågasatte om den föreslagna ordningen var förenlig med denviktiga principen om likställighet mellan parterna i en rättegång. Regeringenvidhöll sitt förslag. Det andra fallet avser propositionen 1993/94:44 om grovtrattfylleri m.m., där Lagrådet framförde kritik såväl mot förslagens allmännainriktning som mot enskildheter i förslagen. Lagrådet har i sitt yttrandekommenterat frågan om motivlagstiftning. I yttrandet har Lagrådet också ansettberedningsunderlaget otillfredsställande i vissa delar och bl.a. beklagat atten principiellt viktig föreslagen lagändring inte varit föremål för sedvanligtremissförfarande utan endast beretts genom s.k. hearing. Regeringen föreladeriksdagen de i ärendet till Lagrådet remitterade förslagen, med en i stort settoförändrad inriktning. I ett avseende gick regeringen till mötes.Vad gäller propositionen 1993/94:57 om vårdnadshavares skadeståndsansvaransåg sig Lagrådet kunna godta den föreslagna lagregleringen, men den närmareutformningen ifrågasattes. Regeringen vidhöll här sin inställning.Av propositionen 1992/93:180 framgår att Lagrådet förordat att det fortsattalagstiftningsarbetet skulle bedrivas med en viss inriktning, men att regeringeninte ansåg detta lämpligt. Frågan var huruvida lagen (1991:336) om vissadryckesförpackningar skulle kompletteras med uttryckliga regler om hur storpantersättning som skall erläggas för olika slag av PET-flaskor eller om dettabelopp skulle fastställas genom överenskommelse inom branschen.Lagrådet har, i det yttrande som fogats till propositionen 1993/94:27 omändringar i fastighetsbildningslagen, ifrågasatt om inte de remitteradeförslagen borde ha föranlett en mer omfattande översyn av 3 kap.fastighetsbildningslagen än den som hade genomförts. Regeringen ansåg intedetta nödvändigt.Propositionen 1992/93:121 utgör ett exempel på ett remissförslag där Lagrådetansett det vara svårt att överblicka huruvida förslaget i alla delar varändamålsenligt.Lagrådet har -- utöver vad som framgått ovan -- kommenterat beredningen avärendet i ytterligare tre fall. Det gäller propositionerna 1992/93:189,1992/93:245 och 1993/94:52. I ett av fallen skedde beredningen genom s.k.hearing i stället för sedvanlig remissbehandling. Regeringen har i de trepropositionerna följt Lagrådets synpunkter och förslag i vissa delar.UnderhandsföredragningarUtskottet har i samband med sina granskningar vid en rad tillfällenkritiserat förekomsten av s.k. underhandsföredragningar, dvs. föredragningarinför Lagrådet innan Lagrådet formellt fått del av lagrådsremissen. Utskottetkonstaterade att sådana underhandsföredragningar inte förekommitunder . Inte heller förekom underhandsföredragningar.Riksdagens lagrådsremisserI sista hand avgör om Lagrådet skall höras över ett lagförslag.Även en minoritet i ett riksdagsutskott har enligt 4 kap. 10 §riksdagsordningen en möjlighet att få till stånd en lagrådsgranskning.Under 1993 har i sex fall skett lagrådsgranskning på ett riksdagsutskottsbegäran. Föregående år skedde detta i tre fall.Konstitutionsutskottet beslöt (se bet. 1992/93:KU15) attinhämta yttrande från Lagrådet över vissa ändringar i de lagförslag somframlagts i propositionen 1992/93:70 om privat lokalradio. Ändringsförslagenhade upprättats inom och var föranledda av ettyttrande från kulturutskottet. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran.Konstitutionsutskottet föreslog vissa ändringar i propositionens lagförslag ienlighet med remissen.Den 25 maj 1993 beslöt (se bet. 1992/93:KU40) isamband med sin behandling av propositionen 1992/93:256 om sekretess i mål ombarnpornografibrott, att inhämta yttrande från Lagrådet över lagförslag somhade lagts fram i propositionen och i en skrivelse till utskottet frånJustitiekanslern. Propositionen har behandlats ovan.Den 28 april 1993 beslöt skatteutskottet (bet. 1992/93:SkU36) i samband medsin behandling av kompletteringspropositionen 1992/93:150, att inhämta yttrandeöver förslag till lag om skattereduktion för reparationskostnader m.m. förbostadshus. Propositionen har behandlats ovan.I kompletteringspropositionen gavs vidare i bilaga 8 förslag till ändringari lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Vidbehandlingen av propositionen beslöt arbetsmarknadsutskottet (bet.1992/93:AU20) att inhämta yttrande från Lagrådet över lagförslagen. Lagrådetlämnade förslagen utan erinran. Utskottet föreslog ändringar i propositionenslagförslag.Vid behandlingen av propositionen 1993/94:66 arbetsmarknadspolitiska åtgärderför ungdomar och långtidsarbetslösa m.m., beslöt arbetsmarknadsutskottet (bet.1993/94:AU5) att inhämta yttrande från Lagrådet över förslaget till lag omgenerellt anställningsstöd och förslaget till lag om ändring i lagen omsocialavgifter. Propositionen har behandlats ovan.Utöver dessa fem ärenden har (sebet. 1992/93:KU32) beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över ett förslagtill lag om informationssystem Rixlex, som lämnades av riksdagensförvaltningskontor i förslag 1992/93:RFK4.Utskottets granskning under /93Vid föregående underströk utskottet att Lagrådets synpunkter börtydligt framgå tydligt av propositionen. Utskottet konstaterade medtillfredsställelse att i många av de fall där Lagrådets yttrande inte inhämtatsskälen därtill hade redovisats under särskild rubrik. Motiveringarna för varförLagrådets yttrande inte inhämtats var emellertid fortfarande i vissutsträckning bristfälliga. Som utskottet tidigare hade uttalat var det inteheller tillräckligt att bara återge den lagtext som åberopas för att inte höraLagrådet. Om regeringen menade att Lagrådets hörande saknade betydelse på grundav frågans beskaffenhet, skulle regeringen motivera denna bedömning om den inteframstod som självklar. I en del propositioner förekom endast en hänvisningtill lagtexten. Också när det gällde brådskande lagförslag borde regeringenange varför förslaget var brådskande och vilket men som befarades uppstå om detskulle åtgå tid för lagrådsgranskning.Utskottets övervägandenUtskottet har vid ett flertal tillfällen framhållit vikten av att Lagrådetssynpunkter tydligt framgår av propositionen. Det är med tillfredsställelse somutskottet nu konstaterar att i flertalet av propositionerna haruppgift om lagrådsgranskningen redovisats under särskild rubrik. Vad gäller depropositioner där en sådan redovisning inte har skett, vill utskottet anmärkaatt en redovisning i ett långt inledningsavsnitt utan någon kursivering avordet Lagrådet försvårar möjligheten att finna uppgiften omlagrådsgranskningen.I de propositioner där Lagrådets yttrande inte har inhämtats har, liksomföregående år, i många fall skälen för detta redovisats under särskild rubrik.Utskottet noterar även detta med tillfredsställelse.Motiveringarna för att Lagrådets yttrande inte har inhämtats utgörsemellertid fortfarande i ett stort antal propositioner endast av en hänvisningtill den lagtext som åberopas. Utskottet vill därför åter erinra om att omregeringen anser att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund avfrågans beskaffenhet, skall regeringen motivera denna bedömning om den inteframstår som självklar. Såsom utskottet framhållit vid ett flertal tillfällenär det inte tillräckligt att bara återge den lagtext som åberopas för att intehöra Lagrådet. I övrigt vill utskottet endast framhålla att om regeringen anserlagförslaget vara så brådskande att en remiss till Lagrådet skulle vara tillavsevärt men, skall alltid anges vad det är som gör förslaget så brådskande ochvari det befarade menet skulle bestå. En allmän hänvisning till tidsskäl ärinte tillräckligt.Utskottets genomgång av vissa kritiska lagrådsuttalanden visar att Lagrådet iendast ett fall direkt har avstyrkt ett lagförslag. Regeringen har medanledning härav ändrat sitt förslag. Lagrådet har också riktat principiellainvändningar mot flera andra regeringsförslag. Regeringen har i vissa falltagit hänsyn till invändningarna, i andra fall har regeringen vidhållit sinuppfattning. Med anledning av granskningen i denna del vill utskottet endasterinra om att det enligt regeringsformen inte föreligger någon skyldighet förregeringen att följa Lagrådets yttranden. Såsom utskottet tidigare uttalatsaknas det -- bl.a. med hänsyn till utskottets årliga granskning av regeringensremittering av lagförslag till Lagrådet -- anledning att utgå från annat än attregeringen hör Lagrådet i alla de fall då det erfordras samt noggrant övervägerdess uttalanden.Utöver det nu anförda föranleder inte granskningen något uttalande frånutskottets sida.6. FörfattningsutgivningenÅrets granskningUtskottet har granskat utgivningen av () för år1993. Granskningen avser förhållandet mellan den tidpunkt då författningarnakom ut från trycket och dagen för ikraftträdandet. Enligt gällande bestämmelserskall en författning komma ut från trycket före ikraftträdandet.Bestämmelser om kungörande av vissa lagar och vissa andra författningar finnsbl.a. i 8 kap. 19 § regeringsformen, i lagen (1976:633) om kungörande av lagaroch andra författningar och i författningssamlingsförordningen (1976:725). Ennärmare redogörelse för bestämmelserna ges i betänkandet KU 1986/87:33, bilagaB 4.Enligt 8 kap. 19 § regeringsformen skall beslutad lag utfärdas av regeringenutan dröjsmål och kungöras så snart det kan ske. Även förordningar skall iprincip kungöras så snart det kan ske. I den s.k. Gröna boken, som innehållerriktlinjer för författningsskrivningen, har Statsrådsberedningen lagt fastvissa principer för författningsutgivningen. Bl.a. anges att tiden mellan detatt en författning utkommer från trycket och författningens ikraftträdande börvara minst . Endast i speciella undantagsfall bör tiden sättaskortare än två veckor.Under år 1993 publicerades 1 750 författningar i SFS, vilket motsvararmedeltalet för antalet utgivna författningar de föregående åren.I nedanstående tabell redovisas antalet sent utkomna författningar i bådeabsoluta och relativa tal.Tabell 1. Antal och andel sent utgivna SFS under år 1993Tid Antal Andelmindre än 1 månadföre ikraftträdandet 62 %mindre än två veckor 590 34 %före ikraftträdandetutkom efter dagen 36 2 %för ikraftträdandetAv tabell 1 framgår att av totalt 1 750 författningar kom ut fråntrycket före ikraftträdandet. I jämförelse med ärdetta en förbättring, vilket framgår av nedanstående tabell.Tabell 2. Antal utgivna författningar resp. andel sent utkomna författningarför perioden --1993År Antal Sent utkomna1989 1112 28 %1990 1537 37 %1991 2047 33 %1992 1777 49 %1993 1750 34 %I bilaga A 4.1 tabell 1 redovisas de författningar som utkommit senare före ikraftträdandet. Av denna tabell framgår även att av dessa kom249 författningar ut från trycket under den före ikraftträdandetoch 49 för ikraftträdandet eller . Detta motsvarar avsamtliga utkomna författningar och innebär en minskning iförhållande till år 1992.I bilaga A 4.2 tabell 2 redovisas författningsutgivningendepartementsvis.Promemoria om författningsutgivningenUtskottet har betonat vikten av att författningsarbetetbedrivs på ett sådant sätt att förseningar undviks. Förseningarna iförfattningsutgivningen har trots detta ökat, och vid förra årets granskningkonstaterade utskottet att förseningarna ökat till en helt oacceptabel nivå.Utskottet förväntade sig att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att kommatill rätta med förseningarna i författningsutgivningen. Utskottet ansåg att denrådande ordningen måste ses över så att allmänheten och berörda myndigheter kangaranteras tillgång till författningarna för ikraftträdandet. Sommöjliga åtgärder för att förhindra förseningar föreslog utskottet ensenareläggning av ikraftträdandet och att ikraftträdandedagarna skulle spridasut över året.I anledning av uttalande har Justitiedepartementetsgranskningsenhet närmare undersökt de författningar som kom utfrån trycket senare än före ikraftträdandet, se bilaga A 4.3.Departementet har därvid närmare granskat tidpunkten för ikraftträdandet ochtidsåtgången mellan regeringsbeslut och trycklov samt innehållet iförordningarna.