bet · GH01UbU11 · 1994-05-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner med anledning avregeringens redovisning i skrivelsen med utvecklingsplan förskolväsendet samt vissa tidigare väckta motioner som hör hemmai sammanhanget. Dock undantas frågor om distansundervisning,vilka utskottet behandlar i ett särskilt betänkande.Motionerna rör utvecklingsområden som regeringen tar upp iskrivelsen som särskilt angelägna att arbeta med, bl.a.uppföljning och utvärdering av skolan på lokal och statlignivå, resurstilldelningen för elever med behov av särskiltstöd, gymnasieskolans industri- och naturvetenskapsprogram,invandrarelevers undervisning i svenska som andraspråk samtutvärdering av vuxenutbildningen.Andra ämnen som tas upp i motioner är segregationstendenser iskolan, spridning av resultat från pedagogisk forskning ochutvecklingsarbete, effekterna av minskad timtid för idrotts-och slöjdämnena i , lärlingsutbildningen ochlärarutbildningen.Samtliga motioner avstyrks. Regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna.Socialdemokraterna har avgivit tio reservationer. Enmeningsyttring från innebär i många frågor ettinstämmande i reservationerna och i ett par fall egnaställningstaganden.SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1993/94:183 Utvecklingsplan förskolväsendet berett tillfälle att ta del av vad somanförs i skrivelsen. Den del av skrivelsen som avserdistansundervisning behandlar utskottet i betänkande1993/94:UbU14. Motioner med anledning av skrivelsen1993/94:Ub84 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom det angelägna i att stimulera ungdomar att läsa vid tekniskaoch naturvetenskapliga utbildningar inom ochgymnasiet.1993/94:Ub85 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetshöjande åtgärder igrundskola och gymnasium,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetenshöjande insatser genomutbyggd vuxenutbildning.1993/94:Ub86 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kartläggning avsegregationstendenser i och om insatser för enbibehållen likvärdig skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarelevernas undervisning ihemspråk och svenska som andraspråk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av undervisningen iidrott och hälsa och slöjd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skolan och detomgivande samhället,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metoder för att sprida kunskaper ompedagogisk forskning och utvecklingsarbete,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av metoder för ökat elev-och föräldrainflytande,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skola ochbarnomsorg,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och utvärdering av skolanpå lokal och statlig nivå samt kommunala skolplaner,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den parlamentariska beredningenom statsbidrag till kommunerna ges i uppdrag att belysastatsbidragets utformning i förhållande till samstämmighetmellan nationella mål för skolan och skolans verklighet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare uppmärksamhet avseendevuxenutbildningen i utvärdering.Motioner från allmänna motionstiden 19941993/94:Ub341 av () vari yrkas3. att hos regeringen begär en särskild utredningmed uppdrag att framlägga förslag för att motverka den ökandesegregeringen i det svenska skolsystemet.1993/94:Ub354 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att barn får jämlika möjlighetertill att inhämta datakunskaper.1993/94:Ub361 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utvärdering av skolpengens effekter förfunktionshindrade.1993/94:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de generella besparingarnaskaraktär, skolpengsystem och överkompensationen av friståendeskolor leder i riktning mot ett segregerat skolsystem och attdenna utveckling måste brytas.1993/94:N284 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att göra en översyn av industriprogrammet. InledningEnligt beslut med anledning av propositionen omansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76)skall underlag och riktlinjer för utvecklingen på skolområdettas fram i samband med den fördjupade prövning av skolansverksamhet som skall göras i treårsperioder. Sådana riktlinjerbör presenteras i en utvecklingsplan för skolområdet, som iviktiga delar underställs . I propositionen angavs (s.23) om utvecklingsplanen att denna framför allt skall varastatsmakternas policydokument för skolverksamheten. Som sådantkommer planen också indirekt att vara av betydelse förplaneringsarbetet på nivå och för det lokalautvecklingsarbetet. En utvecklingsplan för skolväsendet skulleenligt propositionen kunna upprättas första gången i anslutningtill budgetarbetet för perioden /95--1996/97.Regeringen lägger nu fram en utvecklingsplan för skolväsendeti form av en skrivelse till . Regeringen vill medskrivelsen redovisa sin syn på utvecklingen och på frågor somsärskilt behöver uppmärksammas och följas upp under kommandetreårsperiod och där uppdrag kan komma att lämnas till Statensskolverk.I betänkandet behandlar utskottet dels motioner som väcktsmed anledning av skrivelsen, dels tidigare väckta motioner sombör tas upp i detta sammanhang. Dock undantas frågor omdistansundervisning vilka utskottet behandlar i sitt betänkande1993/94:UbU14.Skrivelsens innehåll i huvuddragRegeringen inleder skrivelsen med en överblick överreformutvecklingen inom skolan . Dennautveckling kan enligt regeringen beskrivas i tre steg. Detförsta steget har varit att skapa utrymme för förnyelse,kreativitet och mångfald genom avreglering och frigörelse.Avregleringen och frigörelsen har inneburit att statensdetaljstyrning har begränsats som staten lägger fastlångsiktiga mål och prioriteringar för det samladeutbildningsväsendet. Det andra steget har varit att skapadrivkrafter för förnyelse genom bl.a. större valfrihetmellan skolor och utbildningsvägar. Det tredje steget är att,med de nya valmöjligheterna, skapa förutsättningar förrationella val och beslut. Det handlar framför allt om attskapa väl fungerande informations- och utvärderingssystem,som kan ge beslutsunderlag både åt dem som anordnar utbildningoch dem som väljer.I och med de senaste årens reformer har skolan gått från entradition av regelstyrning till målstyrning, påpekarregeringen. Att åstadkomma en målstyrd skola är dock inteslutmålet, utan endast ett sätt att skapa förutsättningar föratt utveckla skolan till en lärande organisation, däranalyser av resultat och utfall ligger till grund för denkontinuerliga utvecklingen och förbättringen. Det är, anförregeringen, i detta sammanhang utvecklingsplanen förskolväsendet skall ses.I skrivelsen redovisar regeringen vad man vet om skolan pågrundval av bl.a. uppföljningar och utvärderingar som gjorts avSkolverket. Vidare redogörs för de speciella utvecklingsområdensom regeringen bedömer som särskilt angelägna att arbeta medunder den kommande treårsperioden. Dessa områden är uppföljningoch utvärdering av skolan, skolans styrning, ledarskaps- ochkompetensutveckling, kursplaneutveckling, utveckling avgymnasieskolan, elever med svårigheter, invandrareleverskunskaper i svenska språket, skolstart och datoranvändningen iskolan.Utbildningsresultat m.m.Regeringen anför att nationella utvärderingar av det slag somSkolverket nu genomfört för och redovisat i Bildenav skolan 1993 fyller en viktig funktion och bör fortsätta.Den nationella utvärderingen visar att den svenskagrundskolan ger de flesta elever goda basfärdigheter. Elevernatrivs i skolan och har god självtillit. Bilden av skolan visardock på brister när det gäller elevernas förmåga att se sambandoch att självständigt lösa problem genom att tillämpa sinakunskaper. Utvärderingen visar också att en stor grupp eleverhar svaga kunskaper i matematik, engelska och svenska.Naturvetenskapen och matematiken framstår som särskilt viktigautvecklingsområden, såväl vad gäller utbildningsresultat somskolans förmåga att stimulera till vidare förkovran ochstudium.Regeringen anser det synnerligen viktigt att resultaten avden nationella utvärderingen sprids och följs upp. Detta är iförsta hand en uppgift för , skolhuvudmannen ochytterst varje skola. avserregeringen att uppmärksamma och på olika sätt åtgärda deproblem rörande utbildningsresultat som kommit idagen genom den nationella utvärderingen.Motsvarande utvärderingar av gymnasieskolans och denkommunala vuxenutbildningens utbildningsresultat börgenomföras, understryker regeringen.Under ett avsnitt om elevutveckling och skolkostnader anförregeringen att det är viktigt att under kommande treårsperiodfölja utvecklingen när det gäller andelen elever medofullständig grundskoleutbildning och anpassad studiegång samtatt följa upp studieavbrott och orsaker till dessa. Det finnsvidare anledning att följa upp och närmare analysera vilkaeffekter kommunernas besparingar har på den kommunalavuxenutbildningen (komvux). Regeringen avser också att undertreårsperioden följa utvecklingen och återkomma medöverväganden om resurstilldelningen till fristående skolor.I motioner från Socialdemokraterna och pekaspå segregationstendenser i skolan.Det är enligt motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 1anmärkningsvärt att regeringen i utvecklingsplanen förskolväsendet inte uppmärksammat de tendenser till segregation igrundskolan som motionärerna anser blir allt tydligare. Att slåvakt om rätten att välja skola är angeläget. Ändå är detytterst genom att grannskapsskolan, den närmaste skolan förvarje barn, kan uppehålla en hög och likvärdig kvalitet i alladelar av landet och i alla delar av en kommun som alla barnsrätt till en god grundutbildning garanteras. Motionärernahävdar att generella nedskärningar i resurser harmedfört reduceringar i antalet lärarveckotimmar per elev,problem med stora klasser och besparingar på olika stödresurserför barn med särskilda behov. Vidare hävdas att den s.k.skolpengen och andra liknande modeller för omfördelning avresurser inom kommunerna har bidragit till ökad segregation iskolorna. Om skolor i utsatta bostadsområden utarmas ärtendensen tydlig att somliga föräldrar väljer bortgrannskapsskolan eller till och med bostadsområdet, menarmotionärerna. En tredje faktor som i ökande grad bidrar tillsegregationen är överkompensationen av många av de privataskolorna. Ett av de viktigaste instrumenten för att brytasegregationen är att säkra att resurserna till såväl allmännasom privata skolor fördelas efter barnens och skolornas behov.Motionärerna vill därför föreslå att tar initiativtill en utredning med syfte att kartlägga segregationstendenseri den svenska och föreslå konkreta insatser för attvärna om den likvärdiga skolan.Liknande synpunkter finns framförda i motion 1993/94:Ub905(s) yrkande 1, väckt under den allmänna motionstiden, nämligenatt de generella besparingarnas karaktär, skolpengsystemet ochöverkompensationen av fristående skolor leder i riktning motett segregerat skolsystem och att denna utveckling måstebrytas. -- Även i motion 1993/94:Ub341 (s) yrkande 3 begärs ensärskild utredning med uppgift att lägga fram förslag för attmotverka en enligt motionären ökande segregation i det svenskaskolsystemet.Riksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub85 (v) yrkande 1 göraett tillkännagivande om behovet av kvalitetshöjande åtgärder igrundskola och gymnasium. Motionärerna påtalar attsegregationen i skolorna ökar. Sparbetingen får förödandekonsekvenser för storstadsskolor och skolor med storinvandrartäthet. Andra svåra problem gäller arbetsmiljön iskolan. För de elever som har behov av stöd står allt mindrekringresurser till buds i form av psykologer, kuratorer ochspeciallärare. vill därför bl.a. återinföra ettriktat statligt anslag till skolan.Utskottet konstaterar att ett övergripande mål för detoffentliga skolväsendet är en nationellt likvärdig utbildningför barn och ungdomar. Skollagen föreskriver att utbildningeninom varje skolform skall vara likvärdig, oavsett var i landetden anordnas (1 kap. 2 §). I den nya läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94 s. 6) slår regeringen fastatt en likvärdig utbildning inte innebär att undervisningenskall utformas på samma sätt överallt eller att skolansresurser skall fördelas lika. Hänsyn skall tas till eleversolika förutsättningar och behov, och skolan har ett särskiltansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheteratt nå målen för utbildningen.Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att regeringenåterkommande i skrivelsen markerar vikten av att en likvärdigutbildning uppehålls. Sålunda anser regeringen att tendensernatill att elever som behöver särskilt stöd inte får detta itillräcklig omfattning bör ägnas stor uppmärksamhet . Rekryteringen till olika typer avskolor, elevernas val av ämnen och utbildningsvägar samt hurskolorna använder sina profileringsmöjligheter är nya aspektersom enligt regeringen måste tas upp i uppföljningen av skolan.Regeringen säger sig vidare ha för avsikt att följa utvecklingen i fråga omresurstilldelningen till fristående skolor och återkomma tillriksdagen med överväganden.Enligt utskottets mening är det kommunens skyldighet att setill att det inte växer fram någon form av kunskapssegregationgenom att elever lämnar med bristfälliga kunskaper.I samband med behandlingen av förslaget till ny läroplan förgrundskolan, m.m. har utskottet tagit upp denna fråga (bet.1993/94:UbU1 s. 54). Utskottet framhöll då grundskolanstydliga resultatansvar. "Alla lärare skall kontinuerligt följavarje elevs kunskapsutveckling så att eventuella problemuppdagas . Därmed kan också extra åtgärdersättas in tidigt för att de kunskapsmål skall kunna uppnås somalla elever, enligt läroplan och kursplaner, skall nå igrundskolan." Vidare påpekade utskottet att kommunen är skyldigatt erbjuda gymnasieutbildning på ett specialutformat ellerindividuellt program åt alla ungdomar som efter avslutadgrundskoleutbildning eller motsvarande inte tagits emot i någotnationellt program fram t.o.m. det första kalenderåret defyller . Ett individuellt program kan innehållakompensatoriska åtgärder för elever som saknar tillräckligakunskaper. -- I skrivelsen anför regeringen att det ärangeläget att uppmärksammafrågor som rör ofullständig grundskoleutbildning, anpassadstudiegång samt studieavbrott i gymnasieskolan.Kontrollen av att skolhuvudmännen lever upp till detövergripande målet om en nationellt likvärdig utbildning är enviktig utvärderingsuppgift för . Utskottet noteraratt i sin Verksamhetsplan för /94inom huvudprogrammet för utvärdering anger att verketinnevarande budgetår inleder ett arbete med kunskapsöversikter,metodöversikter och metodutveckling som belyser begreppet"likvärdig utbildning". Ett förslag till utvärderingsprojektbör enligt verket kunna presenteras till verksamhetsplanen för1994/95.Utskottet har i sitt betänkande 1993/94:UbU7 omanslag till skolväsendet avstyrkt motionsyrkanden omåterinförande av ett riktat statligt bidrag till skolan i formav sektorsbidrag (s. 37 f.). följde utskottet.Utskottet finner inte skäl att ändra sitt tidigareställningstagande.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1993/94:Ub85 yrkande 1,1993/94:Ub86 yrkande 1, 1993/94:Ub341 yrkande 3 och1993/94:Ub905 yrkande 1.Vuxenutbildningen tas upp i två motioner. Enligt motion1993/94:Ub86 (s) yrkande 12 bör vuxenutbildningen ägnas en ökaduppmärksamhet i fortsatta utvärderingsarbete.Motionärerna påtalar att kommunerna gjort besparingar i komvux,framför allt inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Detta är enutveckling som inte får fortsätta, anför motionärerna. Tvärtomfinns det anledning att betona vikten av en ökad satsning påvuxenutbildningen, både som instrument för kompetenshöjning iarbetslivet och för att öka den tekniska utbildningen. --Kompetenshöjande insatser genom utbyggd vuxenutbildningefterfrågas i motion 1993/94:Ub85 (v) yrkande 2, bl.a. för attge föräldrar med dålig skolunderbyggnad möjlighet att delta isamverkan med skolan om sina barns skolgång och utbildning.Utskottet noterar att regeringen särskilt framhåller iskrivelsen att nationella utvärderingar fyller en viktigfunktion. Motsvarande utvärderingar som den gjort avgrundskolan bör därför enligt regeringen genomföras i fråga omgymnasieskolans resp. den kommunala vuxenutbildningensutbildningsresultat. Regeringen konstaterar liksom motionärernaatt kommunerna har gjort besparingar i komvux. Enligtskrivelsen saknas underlag för att avgöra i vad månbesparingarna är en följd av att verksamheten effektiviseratseller att den minskat i kvalitet eller omfattning.Utskottet vill understryka att det är angeläget att följa uppoch närmare analysera effekterna av kommunernasresurstilldelning till den kommunala vuxenutbildningen.Utskottet utgår från att får i uppdrag avregeringen att göra en sådan utvärdering.Det bör här nämnas att regeringen beslutat tillkallaen särskild utredare för att utreda frågor om kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. Enligt direktiven (dir.1994:36) skall utredaren bl.a. behandla tillträdesfrågor förpåbyggnadsutbildningar inom komvux med anledning av attantagning till en utbildning i en annan kommun än hemkommunenofta beror på om hemkommunen vill betala.Utskottet anser att motionerna 1993/94:Ub85 yrkande 2 och1993/94:Ub86 yrkande 12 med det anförda i huvudsak ärtillgodosedda. bör således avslå motionsyrkandena ochlägga skrivelsen i nu berörd del till handlingarna.Utveckling av metoder för ökat elev- ochföräldrainflytande i skolan bör enligt motion 1993/94:Ub86(s) yrkande 7 ges hög prioritet. Bl.a. betonas i motionenvikten av att utvecklingssamtalen i skolan ges karaktären avplaneringssamtal, där elev och förälder aktivt har möjlighetatt påverka utbildningen. Kommunerna bör stimuleras attutveckla former för ett starkt föräldraengagemang inom denallmänna skolan. Motionärerna ser styrelser bestående avföräldrar och elever och med beslutanderätt i väsentliga frågorsom en form att stärka demokratin i skolan och ansvaret förgrannskapsskolan. Lagtekniska hinder för att pröva ettföräldrakooperativt ansvar för skolor inom den kommunalagrundskolan bör undanröjas.Utskottet påminner om att hosregeringen begärde att frågan om att stärka elevers ochföräldrars inflytande i skolan skall få en ordentlig belysning(bet. 1993/94:UbU1 s. 35 f., rskr. Härvid bör, anfördeutskottet, göras en kartläggning av existerandesamverkansformer -- där föräldrar och elever har ettinstitutionaliserat inflytande över den enskilda skolan -- ochde juridiska begränsningar för dessa som finns i dagenslagstiftning. Utskottet angav att regeringen därefter böråterkomma till med förslag i frågan. Enligt vadutskottet erfarit pågår ett arbete inom medatt utarbeta direktiv till en sådan utredning.I sammanhanget vill utskottet erinra om att regeringen iproposition 1993/94:188 om lokal demokrati lagt fram förslag omsådana ändringar i kommunallagen (1991:900) attsjälvförvaltningsorgan under nämnd möjliggörs. Enligtregeringen är det inte aktuellt att till ettsjälvförvaltningsorgan lämna över uppgifter som enligtsärskilda regler skall skötas i viss ordning. Inom skolansområde t.ex. är många uppgifter författningsreglerade ochuttryckligen förbehållna styrelsen för utbildningen ellerrektor. Detta är en så viktig begränsning att den bör framgådirekt av lagstiftningen, menar regeringen. I propositionenföreslås en ändring i skollagen i detta syfte. Regeringenerinrar emellertid om att har begärt attregeringen närmare skall överväga förändringar iskollagstiftningen i syfte att öka elevers och föräldrarsinflytande i skolan.När det gäller utvecklingen av elevaktiva arbetsformer iskolan ankommer det på kommunerna och skolledarna att genomfortbildningsinsatser stimulera en sådan utveckling, påpekarregeringen i skrivelsen. avser också att arbeta med denna fråga.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion1993/94:Ub86 yrkande 7 inte bör föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd. Därför avstyrks motionsyrkandet.Uppföljning och utvärdering av skolan samt kommunalaskolplanerRegeringen anser det väsentligt att kunskaperna omutvecklingen i skolan ökar. Elevernas val av ämnen,utbildningsvägar och profilerade skolor är nya aspekter sommåste tas upp i uppföljningen. Ett mer permanentuppföljningssystem kräver dessutom bättre jämförbarhet övertiden än vad som presterats. Statistikuppgifter måstetas fram så att sådana jämförelser kan ske.Det är en viktig uppgift, anför regeringen vidare, att underden närmaste treårsperioden utveckla instrument för att kunnafölja upp och verka för den nationella skolpolitikensgenomslag. I skollagen föreskrivs att utbildningen inom varjeskolform skall vara likvärdig, oavsett var i landet denanordnas. Att de nationella målen och riktlinjerna fårgenomslag lokalt är därför nödvändigt.Enligt 2 kap. 8 § skollagen skall det i varje kommun finnasen skolplan som är antagen av kommunfullmäktige och som visarhur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas.Regeringen noterar i skrivelsen att det är anmärkningsvärt att45 kommuner uppgav att de saknade skolplan. Barahälften av kommunerna planerar att utvärdera skolplanerna, ochmånga kommuner uppger att de inte har kompetens eller resurserför utvärdering av sin skolplan. Hur skolplanerna utvecklas ochföljs upp och hur skolorna använder sig av lokala arbetsplanerär viktiga frågor som enligt regeringen skallbelysa. Regeringen utgår från att det också ligger ikommunernas intresse att ta itu med påvisade brister ivad gäller planering och uppföljning.Enligt motion 1993/94:Ub86 (s) yrkande 9 har behovet av attSkolverket följer upp och utvärderar skolans verksamhet ökatsedan uppgiften att fatta beslut om resursanvändning,organisation m.m. decentraliserats till kommunerna. Dennationella uppföljningen och utvärderingen är ett villkor föratt man skall kunna garantera att elever i olika delar avlandet och elever med olika bakgrund och förutsättningar får enlikvärdig utbildning. Motionärerna hänvisar till Riksdagensrevisorers rapport (1993/94:7) om tillsyn av skolan, därrevisorerna konstaterar att endast av det totala antaletpersondagar enligt verksamhetsplan avsatts förtillsynsverksamhet /94. Tillsynen av friståendeskolor tar omkring hälften av den totala tiden för tillsyn.Enligt motionen är det naturligt att kommunernas roll stärksnär det gäller utvärdering och uppföljning av de friståendeskolorna. Fristående skolor som får bidrag från kommunen börliksom övriga skolor i kommunen ingå i dess skolplan och ävenåläggas att medverka i den uppföljning och utvärdering somkommunen bedriver. Motionärerna anser att regeringen aktivtmåste verka för en tillfredsställande uppföljning ochutvärdering av skolan på lokal och statlig nivå samt tillseatt samtliga kommuner upprättar och följer upp skolplaner.Utskottet vill framhålla att varje kommun har en lagstadgadskyldighet att upprätta en skolplan med utgångspunkt i hur manlokalt avser att arbeta för att nå de nationella mål som harsatts upp för skolan. Kommunernas skolplaner och skolenheternaslokala arbetsplaner skall fortlöpande utvärderas på lokal nivå.Det åligger enligt verkets instruktion att följaupp, utvärdera och utöva tillsyn över skolverksamheten.