bet · GH01AU11 · 1994-03-03 00:00:00 — Anslaget bör föras upp med det belopp som regeringen har begärt iavvaktan på eventuellt ny bedömning som kommer att göras i samband medbehandlingen av kompletteringspropositionen. Propositionens medelsförslagtillstyrks och motion A250 (v) avstyrks sålunda i aktuell del.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag om bemyndigande attavskriva vissa lånefordringar inom AMV samt förslaget om medelsanvändning förinsatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderInledning1992/93 Utgift 28 026 599 000 Reservation 1 942 518 0001993/94 Anslag 28 389 655 0001994/95 Prop. 28 608 931 000Från anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder finansieras konjunkturberoendearbetsmarknadsåtgärder av olika slag; dock inte utbildningsvikariat ocharbetslivsutveckling, vilka belastar Arbetsmarknadsfonden. Inledningsvispresenteras en översiktsbild av de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärdernavadgäller antalet berörda personer samt beräknade kostnader för budgetåret1994/95enligt propositionen.Åtgärd Antal personer Kostnadi genomsnitt bå 1994/95per månad tkrArbetslivsutvecklingkringkostnader se nedan* 445 000ALU-delegationen 5 000Ungdomspraktik 90 000 7 275 029Högskolepraktik 3 000 292 864Starta-eget-bidrag 4 000 460 800Särskilt anordnad arbets-marknadsutbildning 42 100 4 811 470Utbildningsbidrag vid sär-skilt anordnad arbets-marknadsutbildning 4 662 008Arbetsmarknadsutbildning idet reguljära utbild-ningsväsendet 11 400 1 076 536Bidrag till utbildning iföretag 15 800 1 521 852Vidgad arbetsprövning 2 200 201 970Jobbsökaraktiviteter 5 500 402 892Utredningskostnader 9 672Resebidrag 52 275Beredskapsarbete 10 000 1 511 667Rekryteringsstöd 30 000 3 453 000Insatser för flyktingar ochinvandrare 5 000 476 296Försöksverksamhet medsysselsättningsskapandeåtgärder 10 000Ej fördelade medel 10 000 1 940 600Totalt åtgärder viabudgeten (1) 229 000 28 608 900Arbetslivsutveckling 80 000* 8 800 000Utbildningsvikariat 14 000 2 300 000Totalt åtgärder via ar-betsmarknadsfonden (2) 94 000 11 100 000Utbildningsåtgärder (3) 77 000 ca 5 300 000Summa totalt (1+2+3) 400 000 ca 45 000 000Prognos för arbetslös-hetsersättningarna - ca 39 000 000För en närmare beskrivning av de traditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna samt den nya åtgärden ungdomspraktik hänvisar utskottet till sittbetänkande 1991/92:AU11. Arbetslivsutveckling som trädde i kraft den 1 januari1993 beskrivs i utskottets yttrande 1992/93:AU2y. De successiva förändringarnai regelverken kan i första hand avläsas i utskottets betänkanden på detarbetsmarknadspolitiska området samt i arbetsmarknadsutskottets yttranden tillfinansutskottet med anledning av kompletteringspropositionerna.De olika förslagen i budgetpropositionen och i motionerna beträffandeenskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder tas upp i de följande avsnitten --såväl vad gäller volym som olika synpunkter på regelverk och utformning.Arbetslivsutveckling (ALU)Enligt beslut har åtgärden arbetslivsutveckling, ALU, förlängtsatt gälla t.o.m. (prop. 1993/94:66, AU5, rskr. 102).Riksdagsbeslutet omfattade vidare inrättande av en ALU-delegation underinnevarande budgetår. Delegationens uppgift är bl.a. att utveckla verksamhetenoch lämna information om denna.I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att ALU är en mycket lämpligåtgärd i detta fortfarande problematiska arbetsmarknadsläge. Av största viktärdet att få ner långtidsarbetslösheten. ALU aktiverar de arbetslösa, den ärkostnadseffektiv, obyråkratisk och kan användas flexibelt. Även ifortsättningen bör åtgärden inriktas på skogs-, natur-, miljö-, kultur- ochkulturmiljöområden m.fl. områden. Några större undanträngningseffekter harintekunnat påvisas, vilket är naturligt eftersom platserna skall ligga utanför denreguljära arbetsmarknaden. Ökad uppmärksamhet måste dock ägnas den offentligasektorn vad gäller eventuella sådana effekter. Såväl långtidsarbetslösa somutsatta grupper, liksom kvinnor, måste prioriteras inom den utökade ram somregeringen föreslår.För nästa budgetår räknas med i genomsnitt 80 000 per månad.Motsvarande kostnader, , finansieras frånArbetsmarknadsfonden. Vid denna omfattning av ALU-verksamheten bör högst 450miljoner kronor beräknas för kringkostnaderna, jämfört med högst 325 miljonerkronor för innevarande budgetår. Medel för kringkostnaderna finansieras inomramen för anslaget för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Högst 30miljonerkronor av kringkostnadsmedlen bör enligt regeringen få användas förreseersättning till ALU-anvisade med särskilt lång resväg. FörALU-delegationens verksamhet bör högst avkringkostnadsmedlenfå disponeras under /95.Socialdemokraterna tar i motion A254 (yrk. 19) upp rapporter om ALU:sundanträngning av ordinarie jobb och snedvridning av konkurrensen. Det ärenligt motionen viktigt att slå fast att ALU är den åtgärd som skall tas tillom inga andra åtgärder står till buds. ALU får inte användas ilinjeorganisationen. Samma uppfattning framförs av m.fl. (s) imotion A227. Motionärerna framhåller att reglerna för måste varasådana att arbetena inte kan förväxlas med ordinarie jobb. Även Hans Karlssonm.fl. (s) tar i motion A215 (yrk. 6) upp feltolkning av reglerna förALU-verksamhet. m.fl. (fp, m, c, kds) anför i motion A242(yrk.2) att det bör ankomma på AMS att tillse att inte utformas så attde snedvrider konkurrensen. Ny demokrati kräver i motion A262 (yrk. 2) att enobjektiv utvärdering kommer till stånd av de undanträngningseffekter och densnedvridning av konkurrensen som denna åtgärd har lett till.Utskottet instämmer med motionärerna när det gäller att ALU inte fårinkräkta på den reguljära arbetsmarknaden, inte får ersätta arbeten som annarsskulle ha utförts av ordinarie arbetskraft och inte får snedvridakonkurrensförhållandena på den lokala orten. Utskottet har ovan redovisat sinbestämda uppfattning att ALU:s karaktär av sistahands-åtgärd inte få gåförlorad. Mot den bakgrunden att det finns misstankar om undanträngning avordinarie jobb samt konkurrenssnedvridning har ALU-delegationen fått iuppgift att se över gränsdragningen mot reguljära arbeten. Utskottet villbetona att denna del av ALU-delegationens uppgifter måste ses som ytterstväsentlig. Om resultatet av ALU-delegationens arbete ger vid handen att detfinns problem bör åtgärder vidtas. Med anledning av motionerna A215 (s), A227(s), A242 (fp, m, c, kds), A254 (s) och A262 (nyd) i aktuella delar börregeringen underrättas om vad utskottet anfört.Vänsterpartiet ställer sig avvisande till att regeringen valt att satsa pååtgärder för att de är billiga snarare än för att de ger långsiktigasysselsättningseffekter. Genom att en växande andel finansieras utanförbudgeten har arbetsförmedlingarna saknat styrmedel för att prioriterakostnadseffektivt. Regeringens förslag till omfattning av ALU saknarrealism enligt , som i motion A250 (yrk. 20--23) föreslår attALU-volymen planeras på en väsentligt lägre nivå och att ALU-delegationenavskaffas. Detta innebär att kringkostnaderna minskas med 120 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag och att kostnaderna för ALU-delegationen lyftsbort. Med förslag begränsas kringkostnaderna till 325 miljonerkronor, dvs. samma nivå som under innevarande budgetår.Utskottet har ovan uttalat att ALU:s karaktär av sistahands-åtgärd intefår gå förlorad. I stället för att passivt uppbära arbetslöshetsersättning fårde arbetslösa genom ALU en möjlighet att utföra sysslor som annars inte skulleha blivit utförda. Med detta synsätt kan ALU anses vara en åtgärd som stärkerarbetslinjen.Utskottet har informerat sig om utvecklingstendensen av antalet personerinom ALU. Enligt AMS veckostatistik befann sig 52 300 personer i ALU i mittenpå . Ökningstakten är inte särskilt stark. Orsaker till deredovisade svårigheterna att utöka åtgärdsvolymerna rent allmänt är bl.a.problem att få fram lämpliga platser hos olika typer av anordnare samt"kapacitetstak" av olika slag inom Arbetsmarknadsverket.Med hänsyn till vikten att få ner långtidsarbetslösheten är utskottetpositivt till att ALU -- som en sistahands-åtgärd -- används i störreomfattning än under innevarande budgetår. Utskottet vill framhålla att riskenför undanträngningseffekter måste tas på allvar. Mot denna bakgrund anserutskottet att det är tillfredsställande att ALU-delegationen har fått iuppdrag att engagera och mobilisera näringsliv, kommuner och landsting m.fl. iALU-verksamheten samt att identifiera nya områden för ALU-insatser utan attkonkurrensförhållandena påverkas. Utskottet avstyrker därmed motion A250 (v) iberörda delar.ArbetsmarknadsutbildningOmfattningArbetsmarknadsutbildningens volym har följt en ryckvis utveckling under desenaste åren enligt budgetpropositionen. Den alltför stora volymen under år1992 tvingade länsarbetsnämnderna till drastiska nedskärningar under våren1993. I början av innevarande budgetår var antalet deltagare iarbetsmarknadsutbildning mycket lågt. Resultatet för är en lågutbildningsvolym. Beträffande resultaten i övrigt hänvisas tillbudgetpropositionen.Den beräknade omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen för budgetåret1994/95 är 42 100 (42 100) personer i särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning , 11 400 (16 200) personer iarbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet samt 15 800 (28000) personer i företag som får bidrag till utbildning i företag (siffrornainom parentes avser planeringen för innevarande budgetår).Regeringen understryker i propositionen att arbetsmarknadsutbildningen iförsta hand skall ha en klar yrkesinriktning. Allmänteoretisk utbildning skallges när den är en nödvändig förutsättning för en yrkesutbildning.Beredskap finns dock för extraordinära insatser, vilka redovisats underUtbildningsdepartementets huvudtitel. För /95 har regeringenberäknat en total omfattning för dessa arbetsmarknadspolitiskt motiveradeextrautbildningsinsatser, vilka motsvarar ca 77 000 helårsstudieplatser. Motbakgrund av detta samt de redovisade resultaten för arbetsmarknadsutbildningenunder föreslås en något lägre omfattning påarbetsmarknadsutbildningen under /95 jämfört med vad somberäknas under innevarande budgetår.Den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör enligt regeringen fåsamma omfattning under /95 som under innevarande budgetår, dvs.42 100 deltagare i genomsnitt. Detta innebär att 129 000 personertotalt sett får tillgång till sådan utbildning. Kostnaden för denna utbildningberäknas till . Härtill kommer kostnaden förutbildningsbidrag, vilken beräknas till 4 662 miljoner kronor.Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet bör enligtregeringen beräknas för 11 400 deltagare i genomsnitt, dvs. enminskning med 4 800 personer jämfört med innevarande budgetår. Därmed kan ca20500 personer få sådan utbildning under budgetåret. Kostnaden -- vilken endastavser utbildningsbidragen -- beräknas till för nästabudgetår.Regeringen räknar med ett stort behov av bidrag till utbildning i företagäven under /95 och föreslår en omfattning på 15 800 personerpermånad i utbildning. Bidraget bör ligga kvar på högst , varvidden totala kostnaden kan beräknas till 1 522 miljoner kronor.I två motioner tas omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen upp.Socialdemokraterna avvisar i motion A254 (yrk. 2 delvis) den av regeringenberäknade minskningen med 4 800 personer i arbetsmarknadsutbildning i detreguljära utbildningsväsendet. Vidare förordas en ökning med 5 000 personer imånaden i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning. Drygt 1 700 miljonerkronor beräknas motsvarande kostnadspost till (exkl. resurser för höjtutbildningsbidrag).Vänsterpartiet framhåller i motion A250 (yrk. 9) att det finns ett stortbehov av arbetsmarknadsutbildning, såväl vad gäller yrkesutbildning somförberedande reguljärutbildning. Den ökade volym i utbildningen somVänsterpartiet förordar motsvarar ett anslagsbehov på 2 400 miljoner kronorför arbetsmarknadsutbildning inkl. utbildningsbidrag.Utskottet vill peka på den beredskap som finns för extraordinära insatserinom andra utbildningsformer, nämligen 77 000 platser fördelade på 26 100platser i gymnasieskolan, 28 000 platser i komvux och med utbildningscheck,20 000 platser i sommaruniversitet , 8 900 platser ifolkhögskolan, 1 500 platser extra som basår eller distansutbildning iuniversitet och högskolor, ca 3 000 platser inom folkbildningen samt 1 000platser i traineeutbildning. Förslaget angående extra platser avser regeringenta upp i kompletteringspropositionen.Med hänsyn till att AMS under innevarande budgetår har haft svårt att kommaupp i beräknad utbildningsvolym samt till möjligheterna att använda sig av dealternativa utbildningsformer som aviserats anser utskottet att det kanaccepteras att antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen minskar något.Utskottet avstyrker därmed motionerna A250 (v) och A254 (s) i aktuella delar.Om -- såsom yrkat -- medlen för ALU-verksamhetenskringkostnader och ALU-delegationen minskas, bör enligt imotion A250 (yrk. 24) motsvarande resurser dvs. 125 miljoner kronortillföras arbetsmarknadsutbildningen, varvid volymenytterligare kan ökas.Utskottet har tidigare ställt sig avvisande till kravavseende en minskning av omfattningen av ALU-verksamheten. Därmed ärVänsterpartiets förslag att motsvarande medel bör tillförasarbetsmarknadsutbildningen inte aktuellt. Motion A250 (v) avstyrks i dennadel.Utformning av arbetsmarknadsutbildningNy demokrati föreslår i motion A262 (yrk. 31) att all vuxenutbildningsamlas under en och samma administration för att skapa enhetlighet isystemet. Efter en organisatorisk uppstramning torde arbetsförmedlingen varadet mest lämpade organet att svara för administrationen. Vidare bör ettenhetligt system för vuxenstudiestöd utformas.Utskottet kan för sin del inte se några fördelar att samla allmänvuxenutbildning under samma administrativa huvudman som AMU och alla andrautbildningsorgan vilka anlitas av arbetsförmedlingen/länsarbetsnämnden främstför yrkesutbildning. Vad gäller vuxenstudiestödet har ett steg mot störreenhetlighet tagits genom införande av utbildningsbidrag med lånedel den 1 juli1993. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion A262(nyd)i denna del.Charlotte m.fl. (fp) tar i motion A241 (yrk. 7) upp behovet avutvärdering av arbetsmarknadsutbildning i avsikt att effektiviserautbildningen och pressa kostnaderna. Mer konkurrens mellan olika utbildningarvälkomnas. Uppföljning och utvärdering blir då än mer viktiga metoder.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gällerkraven på ett effektivt resursutnyttjande. Utan tvivel leder den stora volymsom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna nu har till effektivitetsförluster.Det är också sådana faktorer som ligger bakom behovet av en bred översyn avarbetsmarknadspolitiken. Utredningens inriktning har redovisats ovan iavsnittet Allmän bakgrund. Med hänsyn till att den aktuella utredningen haruppdragits att göra en utvärdering av den nuvarande arbetsmarknadspolitikenunder loppet av anser utskottet att motion A241 (fp) i denna del intebör föranleda något uttalande. Motionen avstyrks således imotsvarande del.I två motioner begärs nya utbildningsformer för företagarträning.I motion A222 av m.fl. (s) samt i motion A236 av RuneThorén och () pekas på betydelsen av företagarutbildning föratt minska arbetslösheten samt öka sysselsättningen, företagen och jobben.Satsningarna bör skräddarsys och kan innehålla moment som finansiering ochkonsulthjälp av en s.k. företagskonsult vid arbetsförmedlingen.Utskottet konstaterar att arbetsförmedling/länsarbetsnämnd inom ramen förde resurser som finns och de övergripande regler som riksdag och regeringställt sig bakom har möjligheter att starta företagarutbildning av det slagsommotionärerna efterfrågar. Övriga i motionerna berörda frågor om finansieringoch konsulthjälp är naturligtvis också av vikt för att åstadkomma en ny andaavinnovations- och företagsverksamhet i . Utskottet erinrar omregeringenssatsningar på riskkapital, regionala s.k. teknikbrostiftelser samt detplanerade skiftet från nuvarande utvecklingsfonder till länsvisautvecklingsbolag. invigdes centralatelefonpanel -- Startlinjen -- för att ge vägledning till dem som vill startaeget. Genom denna telefonrådgivning får den blivande företagaren gratis råd omt.ex. vart hon eller han skall vända sig i olika företagsfrågor. Den imotionerna förordade utvecklingen ligger till viss del i linje med en pågåendeprocess. Motionerna påkallar därför inte någon åtgärd. MotionernaA222 (s) och A236 (c) avstyrks av utskottet.I motion A250 (yrk. 28) föreslår som en del i ett system förkompetensutveckling i företag att bidraget till företagsutbildning höjstill högst , dock högst per person.Utskottet vill liksom motionärerna framhålla betydelsen avföretagsutbildning, vilken givetvis kan ses som kompetensutveckling. Däremotbiträder inte utskottet förslaget att höja bidraget till utbildning i företagfrån till . Motion A250 (v) avstyrks således i denna del.Regler och nivå för utbildningsbidragenSedan den 1 juli 1993 gäller att utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning för ungdomar och för övriga deltagare vidutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet består av en bidragsdel ochen lånedel. En person avgör själv hur mycket av lånedelen hon vill ta ut. Förden som är medlem i a-kassa motsvarar bidragsdelen av den ersättning honskulle ha erhållit i arbetslöshetsersättning före skatt (prop. 1992/93:150,AU8y, FiU30, rskr. 447, 454). Enligt reglerna för utbildningsbidrag medlånedelskall en utbildning omfatta minst för att särskilt studielånoch särskild dagpenning skall kunna beviljas.I propositionen föreslås en regeländring för ungdomar vad gällerutbildningsbidrag för utbildningar som understiger . Närdet gäller så korta arbetsmarknadsutbildningar anser regeringen attutbildningsbidrag med en lånedel inte bör komma i fråga. Omarbetsmarknadsutbildningen understiger bör därför heltutbildningsbidrag utan lånedel lämnas.Förslaget föranleder ett förslag till lag om ändring i lagen (1993:719) omsärskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning (bilaga 1).Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.Utskottet ansluter sig till propositionen i denna del.Det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) har från höjtstill genom beslut (bet. 1993/94:AU6, rskr.101). Med anledning därav har regeringen beslutat att höja den lägsta nivån påutbildningsbidragen från 239 till 245 kr.Enligt propositionen kommer regeringen att ta upp frågan om nivån påutbildningsbidragen för nästa budgetår i samband med att regeringen undervåren1994 tar ställning till nivån på arbetslöshetsersättningarna.I sju motioner behandlas utbildningsbidragen för ungdomar och för vuxnasom deltar i reguljär utbildning.Socialdemokraterna begär i motion A254 (yrk. 20) att utbildningsbidragenhöjs till samma nivå som arbetslöshetsersättningen. Samma krav framförs avElvySöderström m.fl. (s) i motion A265, m.fl. (s) i motion N283(yrk. 4) samt av m.fl. (s) i motion Ub907 (yrk. 3).Bengt-Ola m.fl. (s) i motion A450 (yrk. 14) anser att studier måstepremieras i förhållande till kontantstöd. m.fl. (s) anför imotion Kr409 (yrk. 3) att regeringen bör återkomma med besked om hurdet särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa respektive utbildningsbidragetför studerande skall utformas för /95. föreslårimotion A250 (yrk. 10 och 11) att fullt utbildningsbidrag utgår förarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära skolväsendet samt för ungdomar somär berättigade till a-kassa och som saknar treårig gymnasial utbildning.Utskottet vidhåller den uppfattning om utbildningsbidragen som utskottetredovisade i samband med kompletteringspropositionen . Denna innebäratt utskottet anser att det är skäligt att den enskilde betalar en viss del avkostnaderna för sådana studier som leder till en allmän kompetenshöjning. Detär här fråga om utbildningar som den enskilde själv har att ansöka om ikonkurrens med andra personer. Det får också anses skäligt att ungdomar under25 år som antas till arbetsmarknadsutbildningens särskilt anordnade(upphandlade) kurser, dvs. till yrkesförberedande och yrkesinriktade kurser,får betala en del av studiekostnaderna liksom andra ungdomar som väljer andrastudieformer och studievägar. Utskottet avstyrker således motsvarande förslagimotionerna A250 (v), A254 (s), A265 (s), A450 (s), N283 (s), Kr409 (s) ochUb907 (s).Lena () framhåller i motion A260 att det finns behov av ändraderegler för samordning mellan pension och utbildningsbidrag. Reglerna börvara lika för omställningspension och änkepension och innebära attutbildningsbidraget ej minskas vare sig man får omställningspension elleränkepension.Utskottet erinrar om att den införda omställningspensionen (prop.1987/88:171, SfU 29, rskr. 401) utges av efter makensbortgång (när den efterlevande vårdar familjens barn under tolvår).Den ettåriga omställningspensionens syfte är att utgöra stöd för denefterlevande att anpassa bostads- och arbetsförhållanden m.m. till den nyasituationen. Därefter kan det för vuxna efterlevande bli tal om särskildefterlevandepension om den efterlevande av arbetsmarknadsmässiga skäl,hälsoskäl eller liknande saknar möjlighet att försörja sig.Änkepensionen enligt det tidigare regelsystemet varar däremot i princip livetut oavsett eventuellt förvärvsarbete (med viss sammanjämkning med bl.a. ATP).Enligt reglerna minskas utbildningsbidraget med belopp som mottagarenerhåller som särskild efterlevandepension eller änkepension, men däremot görsinte sådan minskning när det är fråga om omställningspension.De olika förutsättningarna för omställningspension, särskildefterlevandepension och änkepension bör beaktas när det är fråga omutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Om det visar sig att nämndaregler i något avseende ger upphov till väsentliga olägenheter förutsätterutskottet att regeringen ser över frågan. Därmed avstyrker utskottet motionA260 (s).I motion A229 av och () tas förordningen avarbetsmarknadsutbildning upp vad gäller regler för samåkning. Motionärernaanför att reglerna är administrativt svårhanterliga samt att systemet ejuppmuntrar till samåkning. Mot denna bakgrund begär motionärerna attregeringenbör komma med förslag till ett nytt regelsystem som uppmuntrar till samåkning.Utskottet har inhämtat att AMS har avslutat en intern översyn avadministrationen av utbildningsbidrag inkl. resebidrag. Reglerna förersättningvid dagliga resor anses krångliga, speciellt när egen bil måste användas. AMShar därvid påpekat att regelsystemet bör vara sådant att samåkning uppmuntras.Översynsutredningen har överlämnats till regeringen . Förnärvarande finns en arbetsgrupp med deltagare från Arbetsmarknadsdepartementetoch från AMS vilken ser över regelsystemet för de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Även reglerna för bilersättning aktualiseras i denna arbetsgrupp.Med hänvisning till det pågående arbetet avstyrker utskottet motion A229 (s).I motion 1992/93:A728 (yrk. 2) av m.fl. (s) begärs attförordningarna om tjänstegrupplivförsäkringar för AMU-elever m.fl. ändrasså att det blir möjligt för homosexuella att förordna sin sambo tillförmånstagare i försäkringen.Utskottet vill informera om att nu avslutat sittarbete och att betänkandet (SOU 1993:98) Partnerskap är underremissbehandling.Remisstiden går ut . Utredningen har föreslagit att det införstvå nya lagar, en lag om partnerskap och en lag om sambor av samma kön.Partnerskapslagen skall enligt förslaget göra det möjligt för två personer avsamma kön att genom ett registreringsförfarande ingå partnerskap. Ettpartnerskap innebär -- med några undantag -- att de som registrerat sittpartnerskap skall få samma rättigheter och samma skyldigheter som makar såväliförhållande till varandra som i förhållande till samhället.Förslaget till lag om sambor av samma kön, vilket förslag är tänkt attersätta den nuvarande lagen om homosexuella sambor, omfattar i princip alla deregler som gäller för en man och en kvinna som lever tillsammans underäktenskapsliknande förhållanden.