bet · GH01UbU8 · 1994-04-14 00:00:00 — Enligt 2 § samma lag skallutbildningen vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund ochbedrivas så att den i övrigt uppfyller de krav som uppställs pågrundläggande högskoleutbildning i 1 kap. högskolelagen. Vidarehar utskottet under hand erfarit att de kommandestiftelsehögskolorna avser att i egna bestämmelser ta incentrala delar av högskolelagen och högskoleförordningen. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motion1993/94:Ub714 yrkandena 9 och 10 bör avslås av riksdagen.Under anslaget beräknas medel till tre teologiskafristående högskolor, nämligen till Teologiska Högskolani , till Örebromissionen för ochtill för . Samtliga dessa tre har enligt förordningen(1993:956, ändrad 1993:1095) om tillstånd att utfärda vissaexamina rätt att utfärda högskoleexamen med inriktning påteologisk utbildning. I avtal mellan staten och resp. enskildautbildningsanordnare, vilka godkänts av regeringen i oktober1993 och gäller fr.o.m. t.o.m. den 30 juni1998, har fastställts det högsta belopp som kan utgå per år.Enligt avtalen skall omräkning av bidraget ske efter sammaprinciper som gäller för statliga lärosäten.I motion 1993/94:Ub719 (kds, s, m, fp, c, nyd) hävdas att detre teologiska fristående högskolorna av rättviseskäl måste fåen motsvarande uppräkning av bidragen som de statligauniversiteten och högskolorna fått genom att till studentpengenlagts en hyrespeng. Finansieringen av utgiftshöjningen på ca 1miljon kronor bör ske inom ram.Utskottet har kunnat konstatera att i de avtal som slutitsmellan staten och dessa enskilda utbildningsanordnare anges attstaten ger bidrag varje budgetår med visst angivet belopp perhelårsstudent (studentpeng) och per helårsprestation. Denuppräkning som anges i avtalen avser löne- och prisomräkning.Denna har skett efter samma principer som för statligauniversitet och högskolor. Avtalen omfattar intelokalkostnader, vilket heller inte varit avsikten. Någonersättning för lokalkostnader i form av hyrespeng kan alltsåinte utgå. Därmed avstyrker utskottet motion 1993/94:Ub719.I motion 1993/94:Ub904 (s) i denna del nämns IngesundsMusikhögskola som en av flera viktiga utbildningsenheter iVärmland, till vilka fortsatt statligt stöd bör utgå.Utskottet noterar att för musik- ochmusiklärarutbildning vid erhåller 20,4miljoner kronor i statsbidrag innevarande budgetår. Medel harberäknats under förevarande anslag för nästa budgetår.Regeringen anger att diskussioner pågår om villkor förstatsbidrag. Utskottet anser därmed att motionen i denna del ärtillgodosedd och bör avslås.Regeringen begär, som tidigare nämnts, ett anslagsbelopppå 1 som bidrag till Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m.Enligt motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 23 bör anslagetminskas i enlighet med motionärernas yrkanden om lägre bidragtill i och Stiftelsen iJönköping.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om minskningav anslagsposter. Utskottet föreslår sammanfattningsvis attriksdagen med bifall till regeringens förslag samt med avslagpå motion 1993/94:Ub715 yrkande 23 för /95anvisar ett reservationsanslag på 1 240 936 000 kr.Högskoleutbildningar på hemslöjds- och hantverksområdetföreslås i tre motioner. Handarbetets Vänners skolasutbildningar bör omvandlas till högskoleutbildning, anförs deti motion 1993/94:Ub612 (s). Skolan har tvåårig högrehemslöjdsutbildning av ledarpersonal och konsulenter tillhemslöjds-, heminrednings- och textilföretag. Det finns i dagett dokumenterat behov av längre utbildningar och delkurser medhögskolestatus. Delkurser skulle kunna läggas upp så att deockså passar som inslag i annan högskoleutbildning. -- OcksåSätergläntan, Hemslöjdens gård, bör enligt motion 1993/94:Ub616(s) i denna del få möjlighet att ge kurser av högskolekaraktär.Motionärerna nämner att kontakter har tagits med Högskolan iFalun/för ett samarbete bl.a. inom området kultur ochdesign.En Hantverkets högskola bör etableras, framhålls det i motion1993/94:Ub643 (c, m, fp, kds), för att behålla kompetens ochutveckling kring de smala hantverksyrkena. Vid i med somhuvudman finns bl.a. fyraåriga kurser i reparation och byggandeav stråkinstrument liksom en tvåårig bokbindarutbildning.Samarbetsmöjligheter finns med /Borlänge.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Sedan den 1 juli 1993 beslutar universitet och högskolorsjälva, inom ramen för sina examensrättigheter, om bådeutformningen av sitt utbildningsutbud och vart detta skalllokaliseras. Om det finns ett behov av vissa hemslöjds- ochhantverksutbildningar på högskolenivå kan de universitet ochhögskolor som så önskar inrätta denna utbildning. Universitetenoch högskolorna kan välja att lokalisera utbildningen till detegna lärosätet eller till någon annan lämplig institutionutanför detsamma. Dessutom finns sedan den 1 juli 1993möjligheten för enskilda utbildningsanordnare att fåexamensrätt för examina som finns i examensordningen. Beslut omexamensrätt fattas av regeringen efter bedömning avKanslersämbetet. Utskottet anser med det anförda att riksdagenbör avslå motionerna 1993/94:Ub612, 1993/94:Ub616 i denna deloch 1993/94:Ub643.En "Musikens Östersjöakademi" med högre kammarmusikaliskutbildning samt forskning bör enligt motion 1993/94:Ub725 (s,fp, c, kds, v) inrättas i nordöstra ochförläggas till . Utbildningen bör anordnas som entreårig försöksverksamhet med staten, och kommunensom huvudmän och starta /96. Lärare och eleverrekryteras i första hand från Östersjöländerna.Undervisningstiden bör vara och indelas i tre terminerper läsår. När det gäller forskningsdelen kan denna knytas tillUppsala universitet. I skulle man kunna skapa enmiljö som bidrar till att integrera musiklivet i ,, , , ochNordtyskland, anför motionärerna.Utskottet ser det som positivt att samarbete på kultur- ochutbildningsområdet etableras med länderna kring Östersjön.Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen i proposition1993/94:177 Utbildning och forskning framhåller att denfortsatta expansionen av högre utbildning i Stockholmsområdetbör få en inriktning som särskilt främjar en förstärkning av dekulturella och ekonomiska banden mellan Sverige ochÖstersjöregionen i övrigt. Som utskottet anfört beslutaruniversitet och högskolor numera själva om både utformningen avsitt utbildningsutbud och vart detta skall lokaliseras.Universitetet i eller i harmöjlighet att överväga en lokalisering i av viss delav sin utbildning och forskning. Beträffande enskildutbildningsanordnares rätt att utfärda examen erinrar utskottetom möjligheten att hos regeringen ansöka om sådan. Utskottetanser med hänvisning till det anförda att motion 1993/94:Ub725inte bör föranleda någon särskilda åtgärd.5.36 Europeisk utbildningssamverkanUnder anslaget beräknas alla kostnader för Sverigesdeltagande i EG:s utbildningsprogram , ochTempus. Programmen administreras av Verket för högskoleservice.Regeringen föreslår att för /95anvisar ett reservationsanslag på , vilketutskottet tillstyrker.Enligt motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 22 bör regeringenarbeta för en sådan vidgning av programmet Tempus att dettapå sikt även inkluderar studentutbyte.Utskottet har inhämtat att Tempus, EG:s särskilda program förutbildningssamarbete med , är ett biståndsprogram ochskiljer sig från andra utbildningsprogram inom EG i det atttyngdpunkten ligger på effekter i mottagarländerna i Öst.Tempusprogrammets inriktning bestäms av EG ochmottagarländerna. S.k. nätverksprojekt prioriteras. Med detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.5.37 Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m.Anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. avser enligt propositionen verksamhet inomhögskoleområdet för vilken medel inte har ställts tillförfogande under annat anslag. Anslaget avser även bidrag tillStiftelsen och Svenska studenthemmet iParis.Regeringen begär ett reservationsanslag på 468 572 000 kratt fördelas mellan anslagsposterna (), Svenska studenthemmet i (), Distansutbildning (), Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål ()samt Till regeringens disposition (). Till regeringens disposition har engångsvisberäknats till inredning och utrustning förStiftelsen studenthemmet i behöver rustas upp ochbyggas ut, hävdas det i motion 1993/94:Ub708 (m), för att kunnata emot fler svenska studenter som vill studera fransk kulturoch det franska språket.Enligt vad utskottet inhämtat anvisade regeringen i juni 1992från förevarande anslag, anslagsposten Till regeringensdisposition, och från anslaget I 2. Inredning och utrustningsammanlagt för upprustning av studenthemmet.Styrelsen har begärt ytterligare . Dennafråga bereds inom Utbildningsdepartementet.Något initiativ från sida i ärendet är således intepåkallat. Utskottet avstyrker därmed motion 1993/94:Ub708.I motion 1993/94:A40 (s) yrkande 24 begärs att riksdagenbeslutar att för nästa budgetår anvisa tillfora för kvinnliga forskare utöver vad som tidigarebeslutats. Motionärerna anför att kvinnoforskningen främjasgenom en dubbel strategi, dels genom integrering avkvinnoforskning i de olika disciplinerna, dels genom attutveckla den självständiga tvär- och mångvetenskapliga kunskapsom dessa fora bidrar med.Utskottet vill erinra om att vid behandlingen avforskningspropositionen (bet. 1992/93:UbU15 s. 58och 105 f.) framhöll utskottet att de olika former avutåtriktad verksamhet och det nätverksarbete som de särskildafora/centra för kvinnliga forskare m.m. vid universitet ochhögskolor bedriver är av stor betydelse. Enligt regleringsbrevanvisas för innevarande budgetår till fora förkvinnliga forskare. För de två återstående åren av perioden1993/94--1995/96 godkände regeringens förslag omoförändrad planeringsram. Medlen föreslås nu bli anvisade underförevarande anslag, anslagsposten Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål. Utskottet anser att det är angeläget attverksamheten vid fora för kvinnliga forskare utvecklas. Förslagom ytterligare medel till denna verksamhet bör dock bedömas isamband med behandlingen av nästa forskningsproposition.Riksdagen bör således avslå motion 1993/94:A40 yrkande 24 idenna del.Stiftelsen bör enligt motion1993/94:Ub715 (s) yrkande 22 inte tillföras 10 miljoner kronorför inredning och utrustning som regeringen föreslagit. Detär enligt motionärerna inte klargjort varför dessa extra medelbehövs.Beträffande tilldelningen av medel till Stiftelsen har utskottet i det föregående under anslagetEnskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.(avsnitt 5.35) hänvisat till det bemyndigande som riksdagenlämnat. Detta innefattade uppbyggnad av enforskningsorganisation vid stiftelsehögskolan. De medel tillinredning och utrustning som föreslås bli anvisadeengångsvis skall enligt vad utskottet erfarit användas förinförskaffande av lös egendom till forskningsorganisationen.Därutöver kommer lokala intressen att bidra med betydandesummor för att Stiftelsen även skall fåtillgång till ändamålsenliga lokaler. Motion 1993/94:Ub715yrkande 22 i denna del avstyrks med det anförda.I parti- och kommittémotioner från Socialdemokraternaföreslås under detta anslag ökade medel till regeringensdisposition för nästa budgetår för fler högskoleplatser.Sålunda hemställs i motionerna 1993/94:Ub906 yrkandena 16, 17i denna del och 19 i denna del samt 1993/94:Ub715 yrkandena5, 7 i denna del och 9 i denna del att beslutaranvisa dels för 500 platser till detnaturvetenskaplig-tekniska basåret utöver dem som regeringenaviserat för /95, dels 125 miljoner kronorför ytterligare 3 500 platser i högskolan varav 500 platserinom YTH, dels utöver regeringensförslag till stöd för ökad distansutbildning inom högskolan.Utskottet har tidigare i detta betänkande (avsnitt 2)avstyrkt motionsyrkanden om ett ökat antal utbildningsplatser ihögskolan bl.a. med hänvisning till att regeringens aviseradeförslag i kompletteringspropositionen bör avvaktas.Följaktligen bör också ställningstaganden beträffandemedelstillskott anstå i avvaktan på regeringsförslagen.Utskottet har också i det föregående avstyrkt motionsyrkandenom att Stiftelsen inte skall tilldelasett visst belopp engångsvis resp. att fora för kvinnligaforskare skall få ytterligare medel under innevarandetreårsperiod.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1993/94:Ub715 yrkandena 5, 7 i denna del, 9 i denna del och 22i denna del, 1993/94:Ub906 yrkandena 16, 17 i denna del och 19i denna del samt 1993/94:A40 yrkande 24 i denna del till Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. /95 anvisar ett reservationsanslag på468 572 000 kr.I motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 24 framförs kritik motbristande beslutsunderlag i regeringens förslag ochpolitiserad beredning av högskolefrågorna. Motionärernaanmärker på att regeringen föreslår stora belopp tillregeringens disposition, t.ex. underförevarande anslag (C 45), utan att redogöra för hur dessamedel skall användas. De hävdar att frågor som till sinkaraktär borde beredas i ämbetsverk med verkens krav på insyn,öppenhet och opartiskhet nu hanteras inom ett allt starkarepolitiserat regeringskansli. Ett exempel på bristandebeslutsunderlag och insyn utgör regeringens beräkning avlokalkostnader inom högskolans resurstilldelningssystem. Denanförda kritiken bör enligt motionärerna ges regeringen tillkänna.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna att det ärviktigt att som underlag för sina beslut presenterasett allsidigt berett förslag.När det gäller lokalkostnader har utskottet förståelse föratt det ändrade systemet med en hyrespeng inkluderad igrundutbildningsanslagen till universitet och högskolor i ettövergångsskede kan medföra svårigheter i fråga om beräkningar.Utskottet har i det föregående (avsnitt 1) redovisat vilkaproblem som kan uppstå och hur regeringen avser att komma tillrätta med dessa.Utskottet konstaterar att medlen till regeringens dispositionunder förevarande anslag upptas till ett i huvudsakospecificerat belopp på . Enligt vad utskottetsenare fått sig redovisat skall av dessa medel betalas förbehörighetsgivande förutbildning (), pedagogiskutveckling av lärare vid universitet och högskolor(), kostnader för Campus för konstnärligahögskolor (), kostnader för kopieringsersättningvid universitet och högskolor () samt vissalokalkostnader för ().Återstående belopp, , är ointecknat. FrånUtbildningsdepartementet har anförts att regeringen inom ramenför ointecknade medel måste kunna lösa akuta problem somuppstår inom en myndighet, inom ramen för internationelltsamarbete m.m. Det har också påpekats att statens egendom inteär försäkrad och att vissa medel måste finnas tillgängliga föratt täcka åtminstone delar av kostnader för skador.Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte skälför någon åtgärd med anledning av motion1993/94:Ub715 yrkande 24.5.38 Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa universitet ochhögskolorUnder detta anslag beräknas medel för konstnärligtutvecklingsarbete vid (GI/IHR),, , , Kungl.Konsthögskolan, Kungl. i ,i och i utvecklingsarbete bedrivs som en konstnärligmotsvarighet till forskningen vid fakulteterna. I propositionenanges att de riktlinjer för verksamheten och resurserna somriksdagen beslöt om med anledning av forskningspropositionenvåren 1993 för treårsperioden /94--1995/96 bör ligga fast.Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även underanslagen till , , Umeåuniversitet samt , som inte har något att erinra mot regeringensberäkning av anslagsbeloppet, föreslår att tillKonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa universitet ochhögskolor för /95 anvisar ett reservationsanslagpå 13 344 000 kr.5.39 Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolorFör Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor (C 47) föreslås i propositionen ettreservationsanslag på för /95.I anslagsbeloppet ingår en anslagspost på tillregeringens disposition; i övrigt är anslaget fördelat till 15mindre och medelstora högskolor.Enligt forskningspolitiska beslut (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr. 388) har 40 miljonerkronor avsatts till stöd för nätverk för forskning mellanmindre och medelstora högskolor samt universiteten ochhögskolor med fasta forskningsresurser. Merparten av dessamedel har beräknats under anslagsposten till regeringensdisposition. I propositionen anges att regeringen avser attbesluta om fördelning till detta ändamål för perioden1993/94--1995/96 senast i början av 1994.Vidare har av medlen till regeringens disposition avsatts 40miljoner kronor fr.o.m. /95 som regeringen villanvända för långsiktig forskningssamverkan mellan å ena sidanhögskolor med profiler riktade mot privata sektorn ochnäringslivet och å andra sidan företag och organisationer medkvalificerad vetenskaplig verksamhet i enlighet med riksdagensbeslut (prop.1992/93:170, bet. UbU15, rskr. 388).Fördelningen av medlen skall enligt regeringen baseras påverksamhetens kvalitet och angelägenhet ur forskningssynpunkt,näringslivets relativa finansieringsbidrag samt vissa regionalahänsyn.För forskning och forskarutbildning vid Stiftelsen , slutligen, har beräknats underanslagsposten till regeringens disposition.Stiftelsen bör enligt motion1993/94:Ub681 (s) yrkande 2 inte särbehandlas under förevarandeanslag. Beloppet, , som reserverats förstiftelsehögskolan bör fördelas till samtliga under anslagetupptagna högskolor med en andel också för stiftelsehögskolan.-- I motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 11 avvisas regeringensförslag om för forskning ochforskarutbildning vid i Jönköping.Utskottet har tidigare behandlat frågan om resurser tillStiftelsen under anslagen Enskilda ochkommunala högskoleutbildningar m.m. (avsnitt 5.35) och Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.(avsnitt 5.37). Denna stiftelsehögskola kommer att bildas ienlighet med bemyndigande till regeringen (prop. 1992/93:231, bet. UbU18, rskr. Bemyndigandetinnefattar att en forskningsorganisation skall byggas upp iJönköping. Från de förutvarande löntagarfonderna skallregeringen fördela mellan Chalmerstekniska högskola AB och Stiftelsen somstiftelsekapital. Det har förutsatts att de resurser somavkastningen på stiftelsekapitalet genererar skall användas föruppbyggnaden. Enligt vad utskottet inhämtat frånUtbildningsdepartementet kommer emellertid avkastningen på dendel av löntagarfondsmedlen (Fond 92--94) som vid fördelningentillfaller Stiftelsen att vara för litenför att stiftelsehögskolan skall kunna bygga upp enforskningsorganisation i den omfattningen att man kan fåexamensrätt för doktorsexamen. Utskottet delar regeringensuppfattning att det därför är nödvändigt att stiftelsehögskolantilldelas föreslaget belopp på för forskningoch forskarutbildning. Utskottet anser med det anförda attriksdagen bör avslå motionerna 1993/94:Ub681 yrkande 2 och1993/94:Ub714 yrkande 11.Enligt motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 24 bör 20 miljonerkronor av de medel som avsatts för långsiktigtforskningssamarbete med näringslivet kunna riktas tilloffentliga institutioner, t.ex. kommuner och landsting. Enbetydande forskningspotential finns enligt motionärerna i ettökat samarbete med den offentliga sektorn.Utskottet anser att inriktningen mot ett ökatforskningssamarbete mellan universitet och högskolor samtnäringslivet som beslutade om med anledning avforskningspropositionen bör ligga fast förtreårsperioden /94--1995/96. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.Högskolan i bör också få medel förforskningsstödjande åtgärder, anförs det i flera motioner.Enligt motionerna 1993/94:Ub681 (s) yrkande 3 och 1993/94:N283(s) yrkande 7 bör besluta att för /95anvisa högskolan . Det kan enligtmotionärerna inte vara rimligt att skallanvända det tekniska fakultetsanslaget för forskningsanknytningav lärare i statskunskap, pedagogik, språk m.m. Liknandesynpunkter framförs i motion 1993/94:Ub678 (v), där motionärenyrkar att skall få ett forskningsstöd på 4miljoner kronor för icke-teknisk forskning. I motion1993/94:Ub907 (s) yrkande 5 begärs att uttalar sig ifråga om forskningsresurser i skogslänen, nämligen attytterligare medel behövs för forskningsstödjande åtgärder vidde mindre och medelstora högskolorna samt konstaterar att som har enteknisk fakultet inte räknas till de mindre och medelstorahögskolorna. Högskolan skall mot denna bakgrund inte tillförasmedel för forskningsstödjande åtgärder. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 1993/94:Ub678, 1993/94:Ub681 yrkande 3,1993/94:Ub907 yrkande 5 och 1993/94:N283 yrkande 7, samtliga idenna del.Ett utökat anslagsbelopp till forskningsstödjande åtgärdervid mindre och medelstora högskolor begärs i två motioner.Enligt motion 1993/94:Ub681 (s) yrkande 1 bör anslagettillföras , vilket motsvarar de besparingar sommotionärerna vill göra genom att avvisa regeringens förslag(under anslagen C 43 och C 45) om tillStiftelsen och genom att minska bidragettill i med (underanslaget C 43). -- I motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 27föreslås att under anslaget anvisar 70 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit.I flera motioner pläderas för en ökad tilldelning av medeltill viss högskola för forskningsstödjande åtgärder. Sålundaanförs i motion 1993/94:Ub729 (s) att --Dala-fakultetenvid en preliminär fördelning av nätverksmedlen fått 6 miljonerkronor, vilket är otillräckligt. Också i motionerna1993/94:A458 (fp) yrkande 1 och 1993/94:Ub688 (c) yrkande 4framhålls angelägenheten av att nätverksmedlen förforskarutbildning vid --Dala-fakulteten utökas.Anslagsposten om till Högskolan iKarlskrona/bör enligt motion 1993/94:Ub673 (s) yrkande2 ökas med . Ökade resurser för nätverkföreslås i motion 1993/94:A466 (v) yrkande 5 till högskolorna iKarlskrona/, och Växjö.Mitthögskolan bör enligt motion 1993/94:Ub687 (c) yrkande 1prioriteras vad gäller medel för forskningsstödjande åtgärderoch vid fördelningen av resurser för forskningssamverkan mellanhögskola och näringsliv. Som skäl för prioritering åberoparmotionärerna bl.a. att har störst avstånd tilluniversitet eller högskola med fasta forskningsresurser.Behovet av en ökning av resurserna för forskningsstödjandeåtgärder vid påtalas i motion 1993/94:Ub710(s) yrkande 2. Ytterligare forskningsresurser behövs enligtmotion 1993/94:Ub665 (v) yrkande 2 till andel av forskningsmedlen till de nya högskolorna börökas och utgöra cirka hälften av vad som satsas på forskningvid högskolan, anförs det i motion 1993/94:Ub699 (c) yrkande 2.Utskottet har tidigare i detta betänkande avstyrktmotionsyrkanden om neddragning av bidragen till StiftelsenHögskolan i och i . Ikonsekvens härmed bör motsvarande medel, som motionärernaföreslår, inte tillföras detta anslag.Utskottet är inte berett att tillstyrka föreslagnaanslagsökningar. Utskottet hänvisar till att regeringen nyligeni proposition 1993/94:177 Utbildning och forskning tagit uppfrågan om förstärkning av forskningen vid mindre och medelstorahögskolor samt forskningssamarbetet med näringslivet.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1993/94:Ub665 yrkande 2, 1993/94:Ub673 yrkande2, 1993/94:Ub678 i denna del, 1993/94:Ub681 yrkandena 1 och 3i denna del, 1993/94:Ub687 yrkande 1, 1993/94:Ub688 yrkande 4,1993/94:Ub699 yrkande 2, 1993/94:Ub710 yrkande 2, 1993/94:Ub714yrkande 27, 1993/94:Ub729, 1993/94:Ub907 yrkande 5 i denna del,1993/94:N283 yrkande 7 i denna del, 1993/94:A458 yrkande 1 och1993/94:A466 yrkande 5 för forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor anvisar ett reservationsanslagpå för nästa budgetår.Kritik riktas i motion 1993/94:Ub681 (s) yrkande 4 mot att del av anslaget C 47. Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor återfinns ofördelat underanslagsposten Till regeringens disposition. Utgångspunktenmåste enligt motionärerna vara att så mycket som möjligt avanslaget skall fördelas på högskolorna, dvs.