bet · GI01SkU16 · 1994-12-13 00:00:00 — Det leder i sin tur till att en större andel av denoffentliga sektorns underskott blir strukturellt. Kravet påbesparingar kommer att bli väsentligt större än vid en meratillväxtfrämjande politik.I proposition 40 redovisade regeringen som sin principiellainställning att EU-medlemskapet borde finansieras genom enbelastning inom olika områden som gynnas av medlemskapet. Frånprincipiella utgångspunkter är detta ett felaktigt synsätt. Depositiva effekterna av medlemskapet kommer hela folket till del.Förbättrade ekonomiska villkor för jordbruket kommer t.ex. attkunna leda till lägre priser på jordbrukets produkter. Vissa avde förslag regeringen presenterar gäller dessutom sektorer sominte kan bedömas få någon direkt positiv effekt av medlemskapet.En fastighetsskatt på jordbruksfastigheter skulle slå myckethårt och kan komma att motsvara i storleksordningen en fjärdedelav avkastningen. För skogsbruksvärdet skulle en fastighetsskattta i anspråk av den årliga bruttoavkastningen.Vid en nettoberäkning blir belastningen väsentligt mycketstörre.När det gäller industribyggnader skulle en fastighetsskattsärskilt hårt drabba mindre företag med svag lönsamhet ochnystartade företag. Fastighetsskatt på kommersiella lokaler börövervägas först när marknaden har stabiliserats. Så är ännu ickefallet.Totalt sett leder regeringens inställning i dessa frågor ikombination med de övriga ekonomisk-politiska förslag somregeringen har lagt fram till kraftigt försämrad utveckling avSveriges ekonomi. Tillväxten blir lägre, jobben färre och kravenpå besparingar i den offentliga sektorn större. Samtligaaviserade skattehöjningar bör således avvisas.Vi avvisar även i övrigt den inriktning regeringen anger förfinansieringen, nämligen att belasta olika områden ochverksamheter i proportion till hur de gynnas av medlemskapet ochdå främst genom skattehöjningar. Hela detta resonemang vilar påett felaktigt synsätt. Medlemskapet gynnar oss alla, oavsett omvi är konsumenter, producenter, skattebetalare ellerbidragstagare. Vi vänder oss alltså bestämt mot att utpeka vissagrupper som mer gynnade än andra.EU-medlemskapet bör i likhet med övriga statliga åtagandenfinansieras inom ramen för det normala budgetarbetet. Därmed kanman också ta hänsyn till de effekter som medlemskapet får ocksåi andra avseenden. Skillnaden i räntenivå vid medlemskap jämförtmed ett utanförskap har uppskattats till drygt en procentenhet.Motsvarande lägre räntekostnader för statsskulden och förstatliga räntebidrag innebär besparingar på i storleksordningen10 miljarder kronor. Till det kommer positiva effekter avmedlemskapet i fråga om tillväxten i ekonomin.Vad som här ovan anförts bör med bifall tillmotionerna Sk36 yrkande 2 och Sk41 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna. avstyrker vi riktlinjerna imotion Sk43 som innebär att i detta sammanhang skallta ställning till en betydande skärpning av energi- ochmiljöbeskattningen och inriktningen av framtida besparingar.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande finansieringsfrågorna i övrigtatt med bifall till motionerna 1994/95:Sk36yrkande 2 och 1994/95:Sk41 yrkande 2 och med avslag på motion1994/95:Sk43 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som här har anförts om skattehöjningar m.m. somfinansiering av EU-medlemskapet.5. Finansieringsfrågorna i övrigt (mom. 2)() hardels anfört följande:Som framgår av motion Sk43 vill generellt settlägga en större del av beskattningen på energi, knappa råvaroroch miljöpåverkande utsläpp. I stället bör skatten på arbetesänkas. Totalt sett handlar denna skatteväxling om en summa på100 miljarder kronor. Mot denna bakgrund har vi tillsammans medm, c, fp och kds i reservation 1 motsatt oss den av regeringenföreslagna höjningen av arbetsgivaravgifterna.Finansieringsfrågorna bör enligt vår uppfattning ingå i dennormala budgetbehandlingen i syfte att optimera användningen avstatens samlade resurser.När det gäller den fortsatta hanteringen av dessa frågor anservi att småjordbruk och mindre företag bör undantas från den avSocialdemokraterna och planerade breddningen avfastighetsskatten med tanke på behovet att stimulera ochutveckla mindre och medelstora företag.Som anförs i motion Sk43 bör man inte heller införa enfastighetsskatt på skog. En sådan åtgärd kan leda till krav påstörre avkastning och därmed till en ökad, ej önskvärdavverkning, och det kan befaras att en fastighetsskatt skulleförsvåra naturvårdsanpassningen av skogsbruket.I regeringens och planer ingår också enhöjning till av momsen på servering. En sådan anpassningtill EU-reglerna bör kunna anstå tills vidare bl.a. med hänsyntill restaurang- och turistnäringens betydelse såväl ekonomisktsom socialt.I uppgörelsen s-v ingår en besparing på medhänvisning till att EU kommer att bidra till vissa verksamheterm.m. Vi vänder oss här mot en minskning av forsknings- ochregionalpolitiska anslag, eftersom svensk forskning ochregionalpolitik i betydande utsträckning inte är utbytbar motEU-motsvarigheterna. Som anförs i motion Sk43 går de avregeringen planerade besparingarna på dessa områden inte attgenomföra fullt ut utan betydande och oacceptabla konsekvenser.Vi vill också framhålla att det behövs en stabilitet ochlångsiktighet inte minst i regionalpolitiken för att kunna skapagoda förutsättningar och ett bra företagsklimat.Vad som här har anförts bör med bifall till motionSk43 som sin mening ge regeringen till känna.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande finansieringsfrågorna i övrigtatt med bifall till motion 1994/95:Sk43 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad som här har anförtsom fastighetsskatt på skog, på kommersiella lokaler ismåföretag, moms på serveringstjänster och framtida anslag tillsvensk forskning m.m.6. Kompensation till kommunerna, m.m. (mom. 3)(), (), (), (), (), () och () hardels anfört följande:I reservation 1 motsätter vi oss den i propositionenföreslagna höjningen av arbetsgivaravgifterna med tanke på denegativa effekter som det ökande skattetrycket kommer attmedföra på hela vår ekonomi. Skulle höjningen trots detgenomföras är det av stor vikt att reglerna utformas på ett sättsom innebär att man i möjligaste mån undviker snedvridandeeffekter.I propositionen anförs att kommunerna skall få fullkompensation för den föreslagna höjningen avarbetsgivaravgifterna. Som framhålls i motionerna Sk38, Sk39,Sk40, Sk42 och Sk44 riskerar man därmed att löneskatten fårstarkt snedvridande effekter inom områden där privata,kooperativa och offentliga arbetsgivare konkurrerar. Enligt våruppfattning kan det inte godtas att man på detta sätt missgynnarprivata alternativ. Det strider också mot grundläggandevärderingar att diskriminera fristående kyrkor och trossamfund.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att reglerna måsteutformas på ett sätt som innebär att snedvridande effekter avdetta slag inte uppkommer.Vad som här har anförts bör -- med bifall tillmotionerna i dessa delar -- som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande kompensation till kommunerna, m.m.att med bifall till motionerna 1994/95:Sk38yrkande 2, 1994/95:Sk39 yrkande 2, 1994/95:Sk40,1994/95:Sk42 yrkande 2 och 1994/95:Sk44 som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts om nödvändighetenav att undvika konkurrenssnedvridande effekter av höjdaarbetsgivaravgifter.