bet · GH01LU21 · 1994-03-29 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag(proposition 1993/94:100) till anslag för /95till (bilaga 13) samt till ,, stöd till konsumentorganisationer,konsumentforskning och stöd till miljömärkning av produkter(bilaga 14).Vidare behandlas -- helt eller delvis -- 17 motioner somväckts under den allmänna motionstiden år 1994.Motionsspörsmålen gäller anslaget till , stödtill konsumentorganisationer, konsumentforskning, miljömärkningav produkter, samarbete mellan EG och EFTA, diskriminerandereklam, prisinformation och annan konsumentinformation, skyddför konsumenter vid säljares konkurs samt konsumentskydd vidoffentliga tjänster.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen i förevarandedelar. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats sex reservationer.TOLFTE HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 bilaga 13 ()föreslår regeringen under punkt D 1 (s. 82) att tillMarknadsdomstolen för /95 anvisar ettramanslag på 6 175 000 kr.TRETTONDE HUVUDTITELNPropositionenI propositionen bilaga 14 () föreslårregeringen vidaredels under punkt C 1 (s. 56) att tillKonsumentverket för /95 anvisar ett ramanslagpå ,dels under punkt C 2 (s. 58) att till för /95 anvisar ettramanslag på ,dels under punkt C 3 (s. 59) att till Stödtill konsumentorganisationer för /95 anvisarett reservationsanslag på ,dels under punkt C 4 (s. 60) att tillKonsumentforskning för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,dels under punkt C 5 (s. 63) att till Stödtill miljömärkning av produkter för /95 anvisarett anslag på . 1993/94:L608 av m.fl. (s) vari yrkas3. att hos regeringen begär att förslag om formelltsamarbete mellan EU:s och EFTA:s respektive konsumentkommittéerläggs fram av i EES-kommittén.1993/94:L701 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om diskriminerande reklam.1993/94:L702 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett utökat konsumentskydd.1993/94:L704 av m.fl. (s) vari yrkas1. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar till anslag C 1 ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prisinformation.1993/94:L705 av och () variyrkas att beslutar att 11 § prisinformationslagenupphävs.1993/94:L707 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom konsumentens rättigheter i offentligt produceradtjänstesektor.1993/94:L708 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av avtalslagen i syfte att fåtill stånd bättre information för kund och köpare omköpeavtalets innebörd.1993/94:L710 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att anvisas tillprogrammet enligt vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återkomma med förslag om finansieringav resterande 12 000 000 kr.1993/94:L711 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att resurser för hushållsekonomisktinriktad forskning avsätts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett ramprogram initieras.1993/94:L712 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag attkomma med förslag om hur miljömärkning av produkter skall blienhetligare och mer överskådlig.1993/94:L713 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att samla leksaksbranschen till överläggningar med syfte attfå fram miljövänliga och miljömärkta leksaker.1993/94:L714 av och Bo G Jenevall (nyd) variyrkas att sänker av regeringen föreslaget anslag tillKonsumentverket för /95 med ochsåledes anvisar 78 684 000 kr.1993/94:L715 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett utökat konsumentskydd.1993/94:So492 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär att den ser över enligt vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär att den utarbetarlagförslag om förbud mot könsdiskriminerande reklam och reklamsom direkt eller indirekt uppmuntrar till hälsofarligtätbeteende enligt vad i motionen anförts.1993/94:Jo233 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nytt anslag på förkonsumentupplysning.1993/94:Jo659 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljömärkning,1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas33. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljömärkning. 1 InledningNuvarande mål för den statliga konsumentpolitiken lades fastav (prop. 1985/86:121, LU34, rskr. 292).Enligt riksdagsbeslutet är målet för konsumentpolitiken attstödja hushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sinaresurser och att stärka konsumenternas ställning på marknaden.Detta innebär att de hushållsekonomiska frågorna står iförgrunden. För att nå målen har arbetet bedrivits enligt treutvecklingslinjer, nämligen utvecklingen av den lokalakonsumentverksamheten, stöd till utsatta grupper och ett ökatengagemang hos flera grupper i samhället. De konsumentpolitiskaåtagandena omfattar åtgärder inom en rad områden. De statligainsatserna manifesteras främst genom lagstiftning, genommyndighetsverksamhet och genom statsbidragsgivning.Lagstiftningen till skydd för konsumenterna har efter handbyggts ut. Som exempel på sådan lagstiftning kan nämnasproduktsäkerhetslagen (1988:1604) och den nya konsumentköplagen(1990:932).I maj 1992 tillkallade regeringen en kommitté med uppgift attse över den statliga konsumentverksamheten och denorganisatoriska strukturen på området samt bedöma arten,omfattningen och inriktningen på det statliga engagemanget (dir.1992:63). Kommittén, som antog namnet , överlämnade betänkandet (SOU 1994:14)Konsumentpolitik i en ny tid.Konsumentpolitiska kommitténs förslag innebär att de nuvarandemålsättningarna för konsumentpolitiken kompletteras med ettmiljömål. Förslagen till organisatoriska förändringar innebärbl.a. att delas upp i två nya organisationer.Myndighetsutövningen skall handhas av Nya ochövriga åtaganden av en uppdragsfinansierad myndighet. mening kan man därigenom få till stånd ett ökatmedansvar från andra aktörer och därmed breddafinansieringsunderlaget. För delsyftar förslagen till en minskad ärendetillströmning till följdav bl.a. en utveckling av lokala reklamationsråd. Kommittén villi framtiden också lägga mer av ansvaret för detkonsumentpolitiska arbetet på frivilliga och lokalaorganisationer. Dessa föreslås få statligt stöd för att breddaoch utveckla sin verksamhet till att omfatta t.ex. ekonomiskrådgivning, konsumentinformation och opinionsbildning. Denkommunala konsumentverksamheten förutsätts också i framtidenvara ett frivilligt åtagande från kommunernas sida. Kommitténanser att sådan verksamhet är viktig och skall stödjas.Kommunerna skall dock helt eller delvis kunna uppdra åt andraatt ha hand om lokal konsumentverksamhet.Betänkandet Konsumentpolitik i en ny tid är nu föremål förremissbehandling. Av budgetpropositionen (bil. 14 s. 15) framgåratt kommitténs förslag kommer att utgöra grund för deöverväganden om den framtida konsumentpolitiken som regeringenkommer att göra under innevarande budgetår. Avsikten är att enproposition skall lämnas till under första halvåret1994.Konsumentpolitiska kommitténs uppdrag har i huvudsak varitinriktat på frågor som rör annat än lagstiftning. En del avlagstiftningen på konsumenträttens område är emellertid föremålför översyn i annat sammanhang. har iaugusti 1993 lagt fram betänkandet (SOU 1993:59) Nymarknadsföringslag. Förslaget innebär att en ny lag skallersätta nuvarande marknadsföringslag . Betänkandethar remissbehandlats och övervägs inomCivildepartementet. Enligt vad som upplyses ibudgetpropositionen kan en ny marknadsföringslag träda i krafttidigast den 1 januari 1995.Ett annat pågående arbete gäller produktsäkerhet. I enlighetmed ett riksdagsbeslut (bet. 1988/89:LU13) harProduktsäkerhetsutredningen till uppgift att pröva omproduktsäkerhetslagens tillämpningsområde bör utvidgas så attlagen också skall gälla varor och tjänster på det offentligaområdet (dir. 1993:46). Arbetet skall vara slutfört senast den 1juni 1994.Vidare tillkallade regeringen en särskildutredare för att göra en utvärdering och översyn av vissa frågormed ankytning till konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen.Utredningsuppdraget omfattar preskriptionstiden för konsumentersrätt att göra gällande fel i en vara eller en tjänst ochkonsumentens rätt att avbeställa en köpt vara eller en avtaladtjänst. Uppdraget rör också frågor om köparens skydd motsäljarens borgenärer (dir. 1993:101). Arbetet skall redovisasföre den 31 december 1994.Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslagtill anslag för /95 till samtKonsumentverket, , stöd tillkonsumentorganisationer, konsumentforskning och stöd tillmiljömärkning av produkter jämte de motioner med konsumentfrågorsom väckts under den allmänna motionstiden år 1994.Anslagsfrågorna behandlas i avsnitt 2 tillsammans med demotioner som rör respektive anslagsområde. Därefter tarutskottet i avsnitt 3 upp de motioner som gällerkonsumenträttslig lagstiftning.Även om det i vissa sammanhang i betänkandet skulle varaadekvat att använda beteckningen EU har utskottet valt attgenomgående använda beteckningen EG.2 Anslagen och den anslagsfinansierade verksamheten2.1 () handlägger ärenden som gäller marknads-och konkurrensfrågor. De övergripande målen för MD:s verksamhet,som faställdes av (prop. 1992/93, bilaga13, LU 32, rskr. 229), är att på ett rättssäkert sätt och inomrimlig tid avgöra de mål som domstolen har att handlägga samtatt leda rättsutvecklingen och främja en enhetligrättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. Samtidigtberäknades en planeringsram för MD:s verksamhet under perioden1993/94--1995/96 till 18 240 000 kr.I budgetpropositionen anser regeringen att de riktlinjer somlades fast bör gälla även för /95. Vidareföreslås att till MD anvisar ett ramanslag på6 175 000 kr.Förslaget till medelsberäkning för det kommande budgetåretföranleder inga erinringar från utskottets sida. Utskottettillstyrker bifall till regeringens förslag i denna del.2.2 () är den centrala förvaltningsmyndighetenför konsumentfrågor med uppgift att stödja hushållen i derassträvan att effektivt utnyttja sina resurser samt att stärkakonsumenternas ställning på marknaden. I anslutning till dettafullgörs de uppgifter som ankommer på ()enligt lagen (1971:112) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1975:1418) ochproduktsäkerhetslagen (1988:1604). KOV fullgör vidareuppgifter enligt lagen (1971:1081) om bestämning av volym ochvikt, konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen(1991:601) och konsumentkreditlagen (1992:830).I budgetpropositionen föreslår regeringen att tillKOV för /95 anvisar ett ramanslag på 80 284 000kr. I det beloppet ingår ett engångsanslag på 10 000 000 krför de arbetsinsatser från verkets sida som kommer att krävasmed anledning av förslaget till skuldsaneringslag (prop.1993/94:123). Med anledning av den pågående översynen avkonsumentverksamheten förutsätts ingen ändring i de övergripandemålen för KOV:s verksamhet.I motion L704 yrkar m.fl. (s) att riksdagenutöver vad regeringen föreslagit anvisar ytterligare 2 885 000kr till KOV, vilket enligt motionärerna krävs för verketsmarknadskontroller med anledning av (yrkande 1).Vidare vill motionärerna ha till stånd ett tillkännagivande frånriksdagen om att ökade resurser skall tillföras KOV i syfte attmöjliggöra för verket att kontrollera prisinformationslagensefterlevnad. Enligt motionärernas mening efterlevs inteprisinformationslagen i erforderlig omfattning (yrkande 2).I motion L714 av och Bo G Jenevall yrkas attriksdagen skall anvisa mindre än vad regeringenföreslagit.Vad gäller motion L704 konstaterar utskottet attKonsumentpolitiska kommittén bedömt att behovet avmarknadsbevakning enligt de s.k. icke varurelaterade direktiven(vilseledande reklam, oskäliga avtalsvillkor, prismärkning m.m.)kommer att öka dels med internationaliseringen, dels efter handsom ny teknik och nya distributionsformer tillämpas. Kommitténhar därför lagt fram förslag som innebär attkonsumentmyndigheten, eller i förekommande fall annan ansvarigmyndighet, skall komma överens med berörda branschorganisationerom hur näringslivets kontroll inom varje särskilt område skallutföras. Vidare föreslår kommittén att konsumentmyndighetenskall engagera den lokala konsumentverksamheten i arbetet medmarknadskontrollen. Staten skall i första hand finansieramarknadskontrollen med hänsyn till kraven i ,svårigheterna att finna alternativa finansieringslösningar ochbehovet av högt ställda konsumentskyddskrav. Dessutom föreslåsatt avgiftsfinansiering av marknadskontrollen påkonsumentområdet skall övervägas ytterligare.I sammanhanget vill utskottet också upplysa om att KOV nyligengenomfört en kartläggning av prisinformationslagens efterlevnadinom 72 kommuner. Enligt uppgift kommer resultatet avkartläggningen att presenteras i en särskild rapport.Om undersökningsresultatet ger vid handen att särskilda åtgärderär påkallade från KOV:s sida utgår utskottet från att frågan omökade resurser eller omdisponeringar av tillgängliga medel tasupp av regeringen i annat sammanhang.I avvaktan på regeringens ställningstaganden tillKonsumentpolitiska kommitténs förslag till organisatoriskaförändringar för KOV och en ny ordning för marknadskontrollenanser utskottet att regeringens förslag till anslag bör godtas.Utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag i dennadel och avstyrker bifall till motionerna L704 och L714.Utskottets ställningstagande till anslaget görs underförutsättningen att senare i vår kommer att besluta ominförande av en skuldsaneringslag fr.o.m. med ihuvudsak den inriktning som föreslås i proposition 1993/94:123.I annat fall får anslaget till KOV tas upp till förnyadprövning.2.3 Allmänna reklamationsnämndenAllmänna reklamtionsnämnden () har till uppgift att prövatvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor,tjänster och andra nyttigheter som tillhandahålls huvudsakligenför enskilt bruk (konsumenttvister) samt ge rekommendationer omhur tvisterna bör lösas. Nämnden skall dessutom på begäran avdomstol yttra sig i konsumenttvister. Vidare skall nämndenstödja kommunernas medling i sådana tvister genom bl.a.utbildning och rådgivning till konsumentvägledare på lokal nivå.ARN skall också informera konsumenterna och näringsidkare omnämndens praxis.I budgetpropositionen föreslås att till /95 anvisar ett ramanslag på 13 437 000 kr.Någon ändring av de övergripande målen för verksamheten är inteaktuell med hänvisning till det pågående översynsarbetet.Förslaget till medelsberäkning för föranleder ingenerinran från utskottets sida. Regeringens förslag tillstyrkssåledes också i denna del.2.4 Stöd till konsumentorganisationerGenom beslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, bet. JoU25, rskr. 327) infördes ett särskiltstöd till ideella konsumentorganisationer. Syftet med stödetsinförande var att stimulera och stärka konsumenternas inflytandepå livsmedelskedjans olika led i frågor som rörlivsmedelspolitiken. har därefter beslutat (prop.1992/93:100 bil. 14, bet. LU32, rskr. 229) att stödet /94 inte längre skall vara begränsat till attavse verksamhet inom livsmedelsområdet utan även användas inomandra konsumentområden. Medlen skall också kunna användas tillatt i ett initialskede stödja och stimulera uppbyggnaden av nyaorganisationer. Anslaget, som innevarande budgetår uppgår till2 , disponeras av KOV.I budgetpropositionen föreslår regeringen ett oförändratanslagsbelopp på i avvaktan på resultatet av denkonsumentpolitiska översynen.I motion Jo233 föreslår m.fl. (s) ett nyttanslag på , vilket skall förvaltas av KOV ochkunna disponeras av t.ex. konsumentrörelser ochhandikapporganisationer (yrkande 9).Något behov av ytterligare ett anslag med samma syfte som detår 1990 inrättade anslaget stöd till konsumentorganisationer kanutskottet inte finna. I övrigt vill utskottet också i dettasammanhang hänvisa till de bedömningar som gjorts avKonsumentpolitiska kommittén. Enligt kommittén finns det ettstort behov av ökade insatser från frivilligorganisationernassida när det gäller t.ex. ekonomisk rådgivning,konsumentinformation och utbildning samt opinionsbildning.Vidare ställer det europeiska samarbetet krav på medverkan frånde frivilliga organisationernas sida. Kommittén anser att densamverkan som förekommer mellan staten, kommunerna ochfrivilligorganisationerna bör utvecklas ytterligare. Offentligabidrag till studieförbundens verksamhet bör enligt kommittén iökad utsträckning kunna utnyttjas på konsumentområdet. Vidare ären mobilisering på konsumentområdet önskvärd från de frivilligaorganisationernas sida, och staten bör stödja verksamheten. Omde frivilliga organisationerna tar på sig uppgifter som stat ochkommun nu svarar för bör statligt bidrag utgå, anser kommittén.Mot denna bakgrund utgår utskottet från att regeringen i denkommande konsumentpolitiska propositionen kommer att behandlafrågan om eventuellt ytterligare stöd till de frivilligakonsumentorganisationerna. I avvaktan härpå anser utskottet attregeringens nu framlagda anslagsförslag bör godtas av riksdagen.Utskottet tillstyrker således bifall till regeringens förslagoch avstyrker bifall till motion Jo233 yrkande 9.2.5 KonsumentforskningGenom forskningspolitiska beslut (prop.1992/93:170, bet. LU48, rskr. 392) anvisades tillforskningen på konsumentområdet. Medlen disponeras av KOV.I budgetpropositionen föreslår regeringen ett oförändratanslagsbelopp inför nästa budgetår i avvaktan på resultatet avden konsumentpolitiska översynen.Enligt den bedömning som hargjort i sitt betänkande är forskningen på det konsumentpolitiskaområdet eftersatt. Detta gäller speciellt områdena konsumenträttoch konsumentekonomi. Kommittén anser därför att denkonsumentpolitiska forskningen bör förstärkas inom universitetoch högskolor, särskilt inom de eftersatta områdena. att regeringen skall ta fram ett särskiltkonsumentpolitiskt forskningsprogram. I avvaktan på ett sådantprogram bör enligt kommittén de medel som avsätts förforskning som initieras av KOV kvarstå.Inga-Britt m.fl. (s) vill i motion L711 ha tillstånd ett tillkännagivande från sida om att resurserskall avsättas för hushållsekonomiskt inriktad forskning(yrkande 1) och att ett särskilt ramprogram benämnt "Hushållenoch ekonomin" initieras (yrkande 2). Motionärerna anför att detfinns ett märkbart och snabbt växande behov av kunskaper omhushållens ekonomi. Fasta resurser behövs för hushållsekonomisktinriktad forskning vid samhällsvetenskapliga fakulteter.Forskningsanslag är nödvändiga för att detta svagtutvecklade kunskapsområde inom rimlig tid skall få tillgång tillaktuella forskningsresultat.I samband med forskningspolitiska beslut (bet. 1992/93:LU48) underströk utskottet behovet av forskning påkonsumentområdet. Enligt utskottets mening var det därförvärdefullt att KOV även fortsättningsvis har tillgång till ettforskningsanslag. Utskottet hade ingen erinran mot att anslaget-- i avvaktan på den konsumentpolitiska översynen -- i huvudsakvar oförändrat i förhållande till /93.Utskottet gör nu samma bedömning beträffande anslaget /95. Enligt utskottets mening bör riksdageninte föregripa regeringens ställningstaganden tillKonsumentpolitiska kommitténs förslag när det gäller denkonsumentpolitiska forskningen. Ställningstagandena innebär attutskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag ochavstyrker bifall till motion L711.Våren 1991 uppdrog regeringen åt KOV och Handikappinstitutetatt efter samråd med handikapporganisationerna utreda hurhandikappades och äldres ställning kan stärkas i samband med attteknikstyrda serviceanläggningar införs och används(C91/553/MA). KOV och redovisade uppdragetsommaren 1992 i rapporten på lika villkor --Funktionshindrades och äldres användning av teknikstyrd service.I rapporten föreslås ett program för anpassning av teknikstyrdservice till funktionshindrades och äldres behov. Programmet ärenligt rapporten tänkt att genomföras total kostnad av . Med anledning av rapportenanordnade en hearing i juni 1993.I budgetpropositionen (bil. 14 s. 56) framförs att det avrapporten och vid hearingen har framkommit att det är angelägetatt åtgärder vidtas så att teknikstyrd service bättre kanutnyttjas av funktionshindrade och äldre. Regeringen avserdärför att uppdra åt KOV att i samverkan med berörda organöverväga möjligheterna att genomföra programmet eller delar avdet.I motion L710 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen skall anvisa till det ovan redovisadeprogrammet (yrkande 1) samt anmodaregeringen att återkomma med förslag om finansiering avresterande (yrkande 2).Enligt vad utskottet erfarit har regeringen ännu inte tagitställning till vilka delar av programmet som skall genomföras. Iavvaktan på regeringens beslut härom saknas underlag förriksdagen att bedöma medelsbehovet för verksamheten. Utskottetavstyrker därför bifall till motion L710.2.6 Stöd till miljömärkning av produkterMed anslaget Stöd till miljömärkning av produkter, tidigarebenämnt Bidrag till miljömärkning av produkter, finansierassedan hösten 1989 ett system för frivillig och enhetlig positivmiljömärkning. Systemet har tillkommit i nordisk samverkan ochbygger på gemensamma nordiska kriterier, vilka fastställs av ettsärskilt samordningsorgan under (prop.1989/90:25, bet. LU13, rskr. 81).Den frivilliga miljömärkningen i organiseras ochbedrivs -- inom ramen för detta system -- i (SIS) och leds avMiljömärkningsstyrelsen. Verksamheten avsågs i huvudsak blifinansierad genom avgifter och ersättningar från de företag somvill miljömärka sina produkter. Under uppbyggnadsskedetförutsattes emellertid att medel skulle tillhandahållas överstatsbudgeten. Medlen avsågs bli återbetalade när systemetekonomiskt kunde bära detta. När anslaget inrättades beräknaderegeringen det totala behovet av medelstillskott under de femförsta åren till . Av åretsbudgetproposition framgår att sammanlagt 13 600 000 kranslagits till verksamheten t.o.m. /94.Regeringen föreslår ett anslag för det kommande budgetåret på5 . Förslaget innebär att anslaget blir oförändrat iförhållande till innevarande budgetår. Regeringen anser attenhetlig officiell miljömärkning såsom det nordiska systemet ärav ett så stort allmänintresse att verksamheten tills vidare börfå statligt stöd.Utskottet har ingen annan uppfattning och tillstyrker bifalltill förslaget.I motion Jo694 vill m.fl. (s) att verksamhetenmed miljömärkningen skall utvärderas och att som sinmening skall ge regeringen detta till känna (yrkande 33). Ettliknande yrkande framställs av i motion Jo659(yrkande 4).Utskottet erinrar om att avslog ettmotionsyrkande av samma innebörd som de nu aktuella (bet.1992/93:LU32, res. 1, rskr. Därvid anfördes att det ärviktigt -- särskilt mot bakgrund av de svårigheter som förelegatoch att de ursprungliga ekonomiska ramarna uppenbarligen intehåller -- att regeringen noga följer verksamheten och med jämnamellanrum gör erforderliga utvärderingar samt redovisarresultaten till i lämpligt sammanhang.Inte heller nu finns det enligt utskottets mening skäl förriksdagen att göra något särskilt tillkännagivande om enutvärdering av miljömärkningen. Enligt vad utskottet erfaritpågår ett särskilt utvärderingsprojekt av detnordiska miljömärkningssystemet vid till projektet är Nordiska ämbetsmannakommitténför konsumentfrågor (NÄK), en kommitté under . Enligt projektbeskrivningen skall särskiltbelysas organisations-, arbets- och beslutsformernas inverkan påeffektiviteten och samstämmigheten med EG:s system förmiljömärkning. Utvärderingen skall vara åtgärdsinriktad ochutmynna i förslag som kan stärka det nordiskamiljömärkningssystemet. En slutlig rapport skall föreligga underjuni 1994.Vidare vill utskottet erinra om att det inom EG sedan år 1992gäller en förordning om miljömärkning. Denna återspeglar i stortde principer som gäller för den nordiska miljömärkningen.