bet · GI01AU5 · 1994-12-08 00:00:00 — I betänkandet behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringensförslag i proposition 1994/95:99 om förändringar iarbetslöshetsersättningen.Förslaget innebär att bestämmelserna i lagen (1973:370) omarbetslöshetsersättning (ALF-lagen) och lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd (KAS-lagen), med två undantag,skall återställas till vad som gällde före den 1 juli 1994.Arbetslöshetsersättningen föreslås således fr.o.m. den 1januari 1995 återgå till ett system bestående av ettobligatoriskt grundskydd enligt KAS-lagen och en frivilligförsäkring som ger inkomstrelaterad ersättning enligt ALF-lagen.Den inkomstrelaterade ersättningen förutsätter medlemskap i enarbetslöshetskassa.Begränsningen av antalet ersättningsperioder upphör genomförslaget och möjligheten att kvalificera sig för nyaersättningsperioder genom arbetsmarknadspolitiska åtgärderåterställs.De statliga arbetsmarknadskassorna läggs ned i och medutgången av . KAS-regionerna ges i uppdrag attadministrera avvecklingen av ärendena från de statliga kassorna.Den avvecklingen skall vara avslutad den 30 juni 1996.Möjligheterna att få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättninginom ramen för KAS-systemet upphör enligt förslaget den 1januari 1995. Den som blir arbetslös föreslåsdock övergångsvis kunna få dagpenning även efterikraftträdandet, dock längst till och med den 30 juni 1996.Den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåneravskaffas -- i stället återinförs det finansieringsbidrag somarbetslöshetskassorna betalar till statens kostnader förarbetslöshetsförsäkringen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del.Företrädarna i utskottet för , följer upp sina motioner i en gemensamreservation, som innebär att nuvarande system alltjämt skallgälla. företrädare i utskottet reserverar sig tillförmån för att de statliga kassorna skall vara kvar.Regeringen föreslår i propositionen i besparingssyfte tvåförändringar i försäkringen i förhållande till vad som gälldeföre den 1 juli 1994.Den ena förändringen rör reglerna för beräkning avnormalarbetstid.Normalarbetstiden påverkar beräkningen av den dagsförtjänstsom blir bestämmande för dagpenningen.Den andra förändringen rör en begränsning av möjligheten fördeltidsarbetande att uppbära s.k. utfyllnadsersättning frånarbetslöshetsförsäkringen.Utskottet förordar när det gäller beräkningen avnormalarbetstid en i förhållande till propositionen alternativregel som kombineras med en utökning av arbetsvillkoret iförsäkringen.Utskottets förslag innebär att normalarbetstiden somhuvudregel skall anses motsvara den arbetstid som den försäkradehaft i det arbete som ligger till grund för uppfyllande avarbetsvillkoret. Arbetsvillkoret skall enligt utskottet ifortsättningen vara arbete minst (regeringens förslagminst ) (regeringens förslagminst ). Företrädarna för , ochKristdemokraterna, som vill ha kvar nuvarande försäkring,motsätter sig utskottets förslag.När det gäller begränsningen av möjligheten att deltidsstämplaanser utskottet att regeringens förslag bör beredas ytterligare.Regeringens förslag avstyrks därmed i denna del.Sammantaget beräknar utskottet att besparingseffekten avutskottets förslag är likvärdig med propositionens förslag.Utskottet föreslår avslutningsvis med tillstyrkan till enmotion (s) kompletterande övergångsbestämmelser för att mildraeffekterna av att rätten till dagpenning frånarbetsmarknadskassorna upphör vid årsskiftet.Förslaget innebär bl.a. att inkomstrelaterad ersättning underförsta skall kunna utges till den som uppfyllt ettavgiftsvillkor men som inteuppfyller det återinförda medlemsvillkoret. Proposition 1994/95:99 Förändringar iarbetslöshetsersättningenI propositionen föreslår regeringen() -- efter föredragning avstatsrådet -- att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,2. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd,3. lag om ändring i lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling,4. lag om upphävande av lagen (1993:1441) om allmän avgift förfinansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet,5. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),6. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,7. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),8. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,9. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),10. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69),11. lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vidbeskattning.Proposition 1994/95:6 Totalförsvarsplikt, i vissa delarI propositionen föreslår regeringen (Försvarsdepartementet)att antar de i propositionen framlagda förslagen till29. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,30. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd. 1994/95:A3 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att avslår regeringens förslag om en återgångtill vad som gällde före den 1 juli 1994.1994/95:A4 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt kravet på medlemstid i lagen om arbetslöshetsförsäkring börvara detsamma för företagare som för arbetstagare.1994/95:A5 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om deltidsarbetslösas rätt till stöd frånarbetsförmedlingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om deltidsanställdas förtur tillmertidsanställning innan nyanställning sker,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvenserna av förändrad beräkning avnormalarbetstid.1994/95:A6 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att återställa reglerna omnormalarbetstid till de regler som gällde före ,2. att beslutar att återställa reglerna fördeltidsanställdas ersättningsperioder till de regler som gälldeföre ,3. att beslutar om övergångsregler enligt vad somanförts i motionen,4. att beslutar att höja kompensationsnivån iarbetslöshetsförsäkringen från av den försäkradesinkomst,5. att beslutar att beloppet för högsta dagpenningsätts till per dag fr.o.m. ,6. att beslutar att höja arbetsmarknadsavgiften med0,fr.o.m. ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillämpning av följsamhetsregeln,8. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att se över arbetslöshetsförsäkringen enligt vad imotionen anförts.1994/95:A7 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:99,2. att vid avslag på yrkande 1 beslutar att samtligasom påbörjat en ersättningsperiod med inkomstrelateradersättning enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd, tillåtsfullfölja ,3. att beslutar att fastställa den allmänna avgiftentill arbetslöshetsersättning till avavgiftsunderlaget,4. att som sin mening ger regeringen till känna attett statsbidrag införs till arbetslöshetskassorna för dessadministration i enlighet med de riktlinjer som angivits imotionen,5. att i enlighet med vad i motionen anförts hosregeringen begär att förslag till ny utformning avarbetslöshetsersättningen för företagare föreläggsriksdagen.1994/95:A8 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att förslaget till lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring förses medytterligare en övergångsbestämmelse av följande lydelse:En försäkrad som blir arbetslös --den30 skall anses uppfylla medlemsvillkoret i 6 § omskyldighet att betala avgift enligt lagen (1993:1441)om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vidarbetslöshet eller sjömansskatt enligt lagen (1958:295) omsjömansskatt förelegat under minst sju månader.,2. att beslutar att förslaget till lag om ändring ilagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd förses medytterligare en övergångsbestämmelse av följande lydelse:En sökande som blir arbetslös --den30 och då uppfyller arbetsvillkoret enligt 6 § skallha rätt till ersättning som bestäms enligt 17, 20 och 21 §§lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring i bestämmelsernaslydelse efter om den sökande varitskyldig att betala avgift enligt lagen (1993:1441) om allmänavgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslösheteller sjömansskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt underminst . Detta gäller endast om stödtagaren inteuppfyller villkoren för rätt till ersättning enligt lagen omarbetslöshetsförsäkring i dess lydelse från den 1 januari 1995.Ersättning som utges med stöd av denna regel får uppbäras längsttill den 30 juni 1996.,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att KAS-regionerna bör ges i uppdrag attbesluta i ärenden som avser ersättning enligt punkt 2.1994/95:A9 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom normalarbetstid.1994/95:A10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en konsekvensanalys av de nyareglerna i beräkningen av normalarbetstid.1994/95:A11 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkning av normalarbetstid och åtgärderför deltidsarbetslösa.1994/95:A12 av () vari yrkas att riksdagenavslår propositionen i de delar som rör nedläggningen av destatliga arbetslöshetskassorna.UppvaktningarInför ärendets behandling i utskottet har representanter förArbetslöshetskassornas samorganisation (SO), Landsorganisationeni (LO), i ochArbetsförmedlingen i samt () lämnat synpunkter på propositionen.YttrandeArbetsmarknadsutskottet har inhämtat Lagrådets yttrande överförslaget till övergångsbestämmelser i proposition 1994/95:99jämte de med anledning av propositionen väckta motioner somberör dessa bestämmelser. Lagrådets yttrande fogas som bilaga3 till betänkandet. BakgrundI tillsattes en särskild utredare med uppgiftatt lämna förslag till utformning och finansiering av enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Tilläggsdirektiv tillutredningen såvitt avsåg de kontanta understöden utfärdades ijanuari 1993. Bakgrunden var de akuta finansiella problem somuppstått för arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS).Utredaren överlämnade sitt betänkande (SOU 1993:52) Ersättningvid arbetslöshet . Betänkandet remissbehandlades.Hösten 1993 lade den dåvarande regeringen fram proposition1993/94:80, En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring,som delvis grundade sig på det nyssnämnda betänkandet. Enligtpropositionen skulle en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring vara genomförd den 1 juli 1994.Den ena delen av propositionen avsåg utgångspunkterna fördenna allmänna och obligatoriska försäkring inkl.finansieringen, medan den andra delen avsåg förslag om vissaändringar från i lagarna omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd.I fråga om finansieringen fattade på grundval avpropositionen beslut om en ny lag (nedan kallad avgiftslagen)från om allmän avgift för finansiering avkontantförmåner vid arbetslöshet. Avgiften tas ut på summan avinkomst av anställning och av annat förvärvsarbete upp till 7,5gånger basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. är avgiften av avgiftsunderlaget ochför nästa beskattningsår . Som en följd av detta slopadesfrån den s.k. finansieringsavgiften enligt lagen omarbetslöshetsförsäkring, dvs. den egenavgift somarbetslöshetskassorna betalar för finansiering av statenskostnader för utbetalade arbetslöshetsersättningar.I sitt av godkända betänkande 1993/94:AU6 ställdesig utskottet bakom inriktningen att från skapaen allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som omfattar allamed stark anknytning till arbetsmarknaden och som gerinkomstrelaterade förmåner upp till en viss nivå. Utskottetanförde att man inte då borde binda sig för några närmareriktlinjer för regelverket kring denna försäkring, t.ex. i frågaom möjligheterna att kvalificera sig för ersättning eller underhur ersättning skulle kunna utges. Utskottet såg detsom en fördel om saken kunde bedömas i ett sammanhang, så kunde få en bättre överblick av regelverket och desskonsekvenser i olika hänseenden. Av detta skäl ansåg utskottetatt den kommande beredningen i borde avvaktas.När det gällde den del av proposition 80 som avsåg förslagtill regeländringar som skulle träda i kraft -- dessa förslag avsåg bl.a. arbetsvillkor,överhoppningsbar tid, avgångsvederlag och normalarbetstid --beslutade utskottet att tills vidare uppskjuta behandlingen avpropositionen och anslutande motioner. Detta innebar att någraändringar inte genomfördes från i lagen omarbetslöshetsförsäkring (nedan kallad ALF-lagen), bortsett frånden ovannämnda finansieringsavgiften, eller i lagen om kontantarbetsmarknadsstöd (KAS-lagen).Den dåvarande regeringen återkom med förslagi proposition 1993/94:209 för att skapa en allmän,inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring. Det skulle ske genomatt det i KAS-lagen infördes en inkomstrelaterad ersättningmotsvarande den som finns enligt ALF-lagen. Betydandeförändringar föreslogs också i de båda lagarna.Riksdagen antog, sedan frågan varit föremål för förnyadutskottsbehandling, den i proposition 209 föreslagnautformningen av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen(1993/94:AU18, 1993/94:AU26, rskr. Vissa förändringargjordes i lagförslaget, huvudsakligen i enlighet med vadLagrådet förordat. anslöt sig också bl.a. tilluppfattningen att en rad frågor i arbetslöshetsförsäkringenbehövde ses över samt att det fanns anledning att övervägaarbetslöshetsförsäkringens utformning i ett längre perspektiv.Riksdagen behandlade i detta sammanhang även de uppskjutnadelarna av proposition 80.Den allmänna arbetslöshetsförsäkring som således infördes den1 innebär att det införts en inkomstrelateraddagpenning från en arbetsmarknadskassa som ett alternativ tilldagpenningen från arbetslöshetskassan. Den som inte är medlem ien arbetslöshetskassa får dagpenningen frånarbetsmarknadskassan, medan medlemmar får ersättning frånarbetslöshetskassan. Dagpenning utges endast om den arbetslöseuppfyller ett avgiftsvillkor och ett arbetsvillkor.Avgiftsvillkoret innebär att den arbetslöse inom en 24-månaders ramtid skall ha betalt avgift enligtden förutnämnda avgiftslagen eller skatt enligt lagen omsjömansskatt. Avgiftsvillkoret, som skall vara detsamma föranställda och företagare, ersätter det tidigare medlemsvillkoreti försäkringen.Arbetsvillkoret är detsamma i KAS-lagen och ALF-lagen. Detallmänna arbetsvillkoret innebär arbete under minst 75 timmarunder inom en ramtid av tolv månaderomedelbart före arbetslöshetens inträde. För den som inte haruppfyllt detta arbetsvillkor finns ett alternativt allmäntarbetsvillkor om minst under minst tiomånader, vilket innebär att deltidsarbete med en vissvaraktighet är kvalificerande. Beredskapsarbete godtas i dettasammanhang inte som förvärvsarbete. Det är bara genom dettaallmänna arbetsvillkor som man kan kvalificera sig för en förstaersättningsperiod.Det särskilda arbetsvillkoret ger mer begränsademöjligheter att kvalificera sig för ersättning. Dettaarbetsvillkor kan uppfyllas genom beredskapsarbete,arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering,arbetslivsutveckling (ALU), vård i enskilt hem av åldring ellerhandikappad under vissa förutsättningar, värnplikt samt genomuppbärande av föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmänförsäkring, i de två sistnämnda fallen dock tillsammans högsttvå månader.För att få ersättning första gången måste som nämnts denarbetslöse ha kvalificerat sig genom det allmännaarbetsvillkoret. Därefter kan han eller hon kvalificera sig fören andra ersättningsperiod genom att uppfylla det särskildaarbetsvillkoret. För att ha rätt till en ytterligareersättningsperiod med dagpenning krävs att den arbetslöseuppfyller det allmänna arbetsvillkoret.Arbetsvillkoret skall inte bara ha funktionen att bestämmasjälva rätten till ersättning. Det skall också utgöra underlagför beräkningen av den s.k. normalarbetstiden och därmedersättningens storlek.Den som inte uppfyller avgiftsvillkoret -- oavsett om haneller hon är medlem i kassa eller ej -- men ett arbetsvillkoreller ett studerandevillkor kan få ett grundbelopp frånarbetsmarknadskassan. Grundbelopp lämnas även till den som ärförsäkrad enligt ALF-lagen men som inte har rätt till ersättningdärför att ersättningsperioden har gått till ända sedan haneller hon fyllt eller som efter den tidpunkten harutförsäkrats från dagpenning i KAS.Den s.k. normalarbetstiden är avgörande för ersättningensstorlek. I den nya försäkringen relateras normalarbetstidenenligt huvudregeln till det arbete som ligger till grund för detsenaste arbetsvillkorets uppfyllande. Grundbeloppet i KASfastställs på motsvarande sätt. Om arbetsvillkoret uppfylltshuvudsakligen genom beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning,yrkesinriktad rehabilitering eller ALU bestäms dagpenningentill det belopp som motsvarar inkomsten i beredskapsarbetetresp. Dagpenning får dock inte bestämmastill högre belopp än i den föregående ersättningsperioden.Omprövning av dagsförtjänsten kan under vissa omständighetergöras till den sökandes förmån.KAS med grundbelopp lämnas längst . För den som fyllt55 år är ersättningsperioden längst och för den somfyllt längst 450 dagar.Dagpenning enligt KAS eller lämnas under längst 300 dagar.För den som fyllt är perioden längst . Till densom utförsäkrats efter att ha fyllt lämnas grundbeloppunder längst 450 dagar.Omfattande övergångsbestämmelser har införts som möjliggör enmjuk övergång. har avgiftsvillkoretsatts lågt för att sedan successivt öka. Den som uppfyllermedlemsvillkoret anses efterikraftträdandet uppfylla avgiftsvillkoret i fråga om ersättning.En ersättningsperiod som löper vid ikraftträdandet anses varagrundad på ett allmänt arbetsvillkor, vilket innebär att den kanföljas av en ersättningsperiod som grundas på ett särskiltarbetsvillkor. Om en sådan ersättningsperiod går till ända föreden anses även den nya ersättningsperioden grundadpå ett allmänt arbetsvillkor. Även den som blir arbetslös undertiden --och enbart uppfyller detsärskilda arbetsvillkoret anses ha uppfyllt det allmännaarbetsvillkoret. Om en ersättningsperiod går till ända föreutgången av anses den nya ersättningsperioden inte börjaförrän den tidigare perioden har gått till ända, vilket innebäratt det annars tillämpade systemet med parallellaersättningsperioder inte gäller under övergångsperioden.Slutligen erbjuder övergångsreglerna vissa möjligheter attövergångsvis grunda ersättningen på äldre regler. Utöver vad somnu beskrivits föreslås regler i KAS- resp. ALF-lagen ommöjlighet för regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer att fram till utgången av i enskilda fallförlänga ersättningsperioden.Återgång till vad som gällde före den 1 juli 1994PropositionenRegeringen föreslår i proposition 1994/95:99, med hänvisningtill vad som aviserats i regeringsförklaringen, att ersättningenvid arbetslöshet fr.o.m. med två undantagskall återställas till vad som gällde före den 1 juli 1994.Regeringen föreslår dessutom mot bakgrund av detstatsfinansiella läget skärpta regler för beräkning avnormalarbetstid resp. ersättning i samband med fastdeltidsarbete.Den höga arbetslösheten och de ökande kostnaderna för dennahar starkt bidragit till urholkningen av statsfinanserna.Arbetsmarknadsfondens intäkter räcker inte till för att täckautgifterna. Budgetåren 1991/92, 1992/93 och 1993/94 uppvisadefonden ett underskott på 10,2, 23,7 resp. 36,6 miljarder kronor.Det ackumulerade underskottet sistnämnda budgetår var 53,2miljarder kronor.Förslagen att slopa de statliga arbetsmarknadskassorna, att tabort de försämringar som enligt propositionen gjordes förersättningstagarna vad gäller arbetsvillkor ochåterkvalificeringsregler och att skärpa reglerna förnormalarbetstid och ersättning i samband med fast deltidsarbeteberäknas sammantagna medföra en besparing förArbetsmarknadsfonden om 2,6 miljarder kronor.Den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåneravskaffas. Intäkter motsvarande den borttagna avgiften tillförsArbetsmarknadsfonden enligt förslag i den ekonomisk-politiskapropositionen (1994/95:25).I proposition 99 aviserar regeringen sin avsikt att tillsättaen utredning som skall se över arbetslöshetsförsäkringen och detkontanta arbetsmarknadsstödet med inriktningen att skapa ensammanhållen arbetslöshetsförsäkring. I utredningens uppdragskall bl.a. ingå att analysera uppdragstagarnas ställning,avstängningsregler samt frågor om studier ocharbetslöshetsersättning.Arbetslöshetsersättningarna föreslås således återgå till ettsystem bestående av ett obligatoriskt grundskydd samt enfrivillig försäkring som ger en inkomstrelaterad ersättning. Deninkomstrelaterade ersättningen förutsätter medlemskap i enarbetslöshetskassa.De statliga arbetsmarknadskassorna läggs enligt propositionenned i och med utgången av . KAS-regionerna, somadministrerar grundbeloppet, ges i uppdrag att administreraavvecklingen av ärendena från de statliga kassorna. Denavvecklingen skall vara avslutad . Rätten tillinkomstrelaterad ersättning enligt KAS-lagen slopas fr.o.m. den1 januari 1995.Begränsningen av antalet ersättningsperioder föreslås upphöra.Enligt det från gällande arbetsvillkoretbegränsas möjligheten att kvalificera sig för enersättningsperiod genom annat än förvärvsarbete.Arbetsvillkoret för den första ersättningsperioden med eninkomstrelaterad ersättning kan enligt de nuvarande reglernaendast uppfyllas med vanligt förvärvsarbete.Nuvarande arbetsvillkor innebär som huvudregel krav på minstfem månaders arbete med minst under enramtid av före arbetslöshetens inträde.Enligt propositionen skall kravet på arbetets omfattning, ienlighet med vad som gällde före , vara 75dagars arbete fördelade under entolvmånadersperiod.I enlighet med vad som gällde före innebärpropositionen vidare att det skall gå att uppfyllaarbetsvillkoret i ALF-lagen och KAS-lagen med såväl arbete sommed arbete jämställd tid, t.ex. deltagande iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det skall gälla både vid denförsta ersättningsperioden och vid eventuellt följandeersättningsperioder.Det tidigare medlemsvillkoret återinförs. Det innebär krav påminst medlemskap (för företagare ) iarbetslöshetskassa för att ersättning skall utgå.Som en följd av avgiftslagens upphörande slopas det nuvarandeavgiftsvillkoret i försäkringen. Avgiftslagens upphörande medförkonsekvensändringar i en rad skatteförfattningar.Motioner med yrkanden om helt eller delvis avslag påpropositionenI kommittémotion A7 (yrk. 1) av m.fl. (c)yrkas i första hand avslag på propositionen i dess helhet. Iandra hand framställs krav rörande övergångsbestämmelsernasutformning. Utskottet återkommer nedan beträffande den senarefrågan.Motionärerna framhåller att en återställning innebär att detekonomiska skyddet vid arbetslöshet försvinner för 100 000-talsmänniskor. Detta är oacceptabelt. Propositionen innehållerenligt motionärerna inga egentliga skäl för åtgärden annat änatt regeringen tycker att en inkomstrelaterad ersättning skallvara frivillig -- detta trots att samhällets andratrygghetssystem är obligatoriska.Per-Ola m.fl. (c, m, fp, kds) anför i motion A3 attde arbetslösas ställning genom regeringens förslag försvagas.Motionärerna yrkar att avslår propositionen i den delsom avser en återgång till vad som gällde före den 1 juli 1994.Barbro () yrkar i motion A12 att avslårpropositionen i de delar som rör nedläggningen av de statligaarbetslöshetskassorna. I motionen sägs att partiet till stor delaccepterar de lagändringar regeringen nu föreslår men att enallmän statlig skattefinansierad arbetslöshetskassa bör finnaskvar. Kassan skall finansieras skattevägen på ett solidarisktsätt. Enligt motionären är arbetslöshetsförsäkringen urmedborgarnas perspektiv en fråga om grundtrygghet för alla.Motionsyrkande om en översyn av arbetslöshetsförsäkringenVänsterpartiet betonar i motion A6 (yrk. 8) vikten av att enutredning ser över arbetslöshetsförsäkringen, dess regelverk,finansiering och organisation. Översynen bör också inkluderaregelverket i KAS-lagen.