bet · GH01UbU6 · 1994-03-03 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade reglerför ersättning från kommunen till staten för elever ispecialskolan samt förslag om motsvarande ersättning för eleveri sameskolan. Vidare ställer sig utskottet bakom förslaget omsådan ändring i skollagen att beslut av Verket förhögskoleservice i fråga om att jämställa annan utbildning än dengängse för att kunna anställas som lärare inte skall kunnaöverklagas till regeringen.Utskottet behandlar därjämte ett antal motionsyrkanden omfristående skolor samt motioner om skollagens bestämmelse om vemsom ytterst skall avgöra huruvida ett utvecklingsstört barnskall tas emot i särskolan eller i grundskolan.Beträffande särskolan föreslår ett enigt utskott, ihuvudsaklig överensstämmelse med motionsyrkandena, attregeringen skall återkomma med förslag till sådan ändring iskollagen att föräldrar till utvecklingsstörda barn skall kunnaha det yttersta avgörandet i sin hand vid valet mellan särskolaoch grundskola för barnet.När det gäller fristående skolor avstyrker utskottetsmajoritet samtliga yrkanden med hänvisning till riksdagenstidigare ställningstaganden. Socialdemokraterna står fast vidsin tidigare uppfattning om bidragssystem, elevavgifter,tillsyn m.m. och har avgivit reservationer härom. Vänsterpartietinstämmer i huvudsak i dessa och anser dessutom att defristående skolorna skall åläggas skyldigheter beträffandeskolhälsovård, skolmåltider och läromedel.I övrigt avstyrker utskottet motioner om vissa andra ändringari skolans regelsystem. Socialdemokraterna vill i en reservationändra bestämmelsen om behörighetskrav för nationella program igymnasieskolan, som beslutade . Regeringen har i proposition 1993/94:100 bil. 9 (s. 24)föreslagit1. att antar ett inom Utbildningsdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga till detta betänkande. Motion från allmänna motionstiden 19931992/93:Ub429 av och () variyrkas att beslutar om sådan ändring av skollagen attkommuns skyldighet att utan kostnad hålla elev i gymnasieskolanmed böcker, skrivmaterial, verktyg m.m. slopas.Motioner från allmänna motionstiden 19941993/94:Ub310 av m.fl. (v) vari yrkas5. att beslutar om sådan ändring i skollagen attregeln om 85-procentsnivån tas bort,6. att -- om yrkande 5 avslås -- beslutar om sådanändring i skollagen att nivån på statsbidraget till friståendeskolor sänks till ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla skolor skall ha lika skyldigheterdå det gäller skolhälsovård,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla skolor skall ha lika skyldigheterdå det gäller plats för barn med handikapp,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla skolor skall ha lika skyldigheterdå det gäller fri skollunch,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla skolor skall ha likaskyldigheter då det gäller fria läromedel.1993/94:Ub311 av och () variyrkas att beslutar om möjligheter för landsting att ivissa fall anordna andra utbildningar än inom omvårdnads- ochnaturbruksprogrammen.1993/94:Ub323 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i skollagen att föräldrar tillutvecklingsstörda barn får samma rättigheter och möjlighetertill föräldrainflytande över sina barns skolgång som övrigaskolbarnsföräldrar har.1993/94:Ub325 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om friskolor,2. att hos regeringen begär förslag om ändring av 6och 7 §§ skollagen om friskolor i enlighet med vad som anförtsi motionen.1993/94:Ub327 av och () variyrkas att beslutar att föräldrar tillutvecklingsstörda barn skall ha samma rättigheter ochmöjligheter till inflytande över sina barns skolgång som övrigaskolbarns föräldrar har.1993/94:Ub328 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de skolor som får offentliga bidragskall vara öppna för alla elever,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rätten att välja skola och skolformbör tillkomma alla.1993/94:Ub338 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen utan dröjsmål skall återkomma medförslag till lagstiftning som ger föräldrar tillutvecklingsstörda barn ett avgörande inflytande över valet avskolform för barnet.1993/94:Ub341 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atthögst av kommunens genomsnittliga kostnad per elev ihemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på det stadiumsom eleven tillhör får tilldelas privata skolor,2. att som sin mening ger regeringen till känna attkommunerna vid fördelning av resurser till privat skola fårmöjlighet att väga in de merkostnader som kan uppkomma förkommunens övriga skolväsende.1993/94:Ub345 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom avskaffande av onödiga regleringar på skolans område.1993/94:Ub351 av och ()vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att föräldrar till utvecklingsstörda barnbör ges samma möjligheter till inflytande över sina barnsskolgång som andra föräldrar har.1993/94:Ub356 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bidrag till fristående skolor.1993/94:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fristående skolors rätt att få medelav kommunen utformas som en skyldighet för kommunen att tillämpasamma bedömningsgrunder som gäller för medelstilldelningen tillde kommunala skolorna,10. att beslutar att fristående skolor som erhållermedel på ett med kommunens egna skolor likvärdigt sätt åläggsatt stå under tillsyn av bidragsgivande kommun och att medverkai sådan uppföljning och utvärdering som kommunen redovisar,11. att beslutar att fristående skolor som erhållermedel på ett med kommunens egna skolor likvärdigt sätt skallfinnas upptagna i kommunens skolplan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej tillåta elevavgifter vidfristående skolor när de erhåller medel för verksamheten frånkommunen på ett med kommunens skolor likvärdigt sätt,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behörighetskrav för nationella programi gymnasieskolan. I detta betänkande behandlar utskottet dels regeringens ibudgetpropositionen framlagda förslag om ändring i skollagen,dels motioner om regelsystemet för fristående skolor ochsärskolan, dels ock vissa andra motionsledes framlagdaförslag rörande regelsystemet för skolväsendet.Regeringens lagförslagEnligt 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100, omtryckt 1991:1111)skall hemkommunen betala ersättning till staten för vissakostnader för elever i specialskolan. Detta gäller dock inteen elev som går i sådan särskild klass av specialskolan som ärförlagd till hemkommunens grundskola (externa klasser).Ersättningens storlek regleras i förordningen (SKOLFS 1993:18)om ersättning för elever i specialskolan. För /93uppgår den till för elever i årskurserna 1--6 och13 för övriga elever. Fr.o.m. /94 skallbeloppen räknas upp med skolindex, för vilket indextalet 1,0412skall tillämpas (SKOLFS 1993:25). För elever i sameskolanbetalar hemkommunen ingen ersättning till staten.Regeringen anser att kommunerna i fortsättningen bör betala enersättning till staten för en elev i de statligamotsvarigheterna till -- specialskolan ochsameskolan -- med ett belopp som motsvarar den genomsnittligakostnaden i riket för en elev i . Detta genomsnitt ärför närvarande ca . En reducerad avgift bör tas utäven för elever som går i s.k. extern klass av specialskolan somär förlagd till hemkommunens grundskola. Detta kräver en ändringav 7 kap. 7 § skollagen. Regeringen föreslår även att enbestämmelse om skyldighet för hemkommunen att betala ersättningtill staten för elever i sameskolan tas in i 8 kap. skollagen ien ny paragraf, 7 §. Regeringen anför i sammanhanget atthälften av de ökade statliga intäkterna bör återföras tillkommunerna.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag i nu berörd del.I 2 kap. 4 § skollagen regleras vilken utbildning m.m. somskall krävas för anställning som lärare i det offentligaskolväsendet utan tidsbegränsning. Verket för högskoleservice(VHS) kan förklara att viss annan utbildning i huvudsakmotsvarar sådan som anges i nämnda paragraf. Sådant beslut avVHS kan överklagas till regeringen. Regeringen anser attärenden om att jämställa utbildningar inte är av den artenatt det bör ankomma på regeringen att avgöra dem och föreslår nuatt en bestämmelse förs in som ny paragraf, 4 a §, om attöverklagande inte får ske i de ärenden som är i fråga.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag även i denna del.I motioner framlagda förslag om reglerna för fristående skolorEnligt gällande lag skall en fristående skola, som är godkändför elever som har vanlig skolplikt, tilldelas bidrag förverksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skalllämnas ett belopp som motsvarar den genomsnittliga kostnaden perelev i hemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på detstadium som eleven tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göraett avdrag som uppgår till högst av den framräknadegenomsnittskostnaden. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får medge ett större avdrag, om det finns särskildaskäl (9 kap. 6 § första stycket skollagen).Innan utskottet behandlar förevarande motioner om friståendeskolor, väckta under den allmänna motionstiden , villutskottet i korthet återge vad i sin fördjupadeanslagsframställning för den närmast följande treårsperioden(Bilden av skolan 1993) säger om fristående skolor. att omkring 110 fristående skolor erbjödgrundskoleutbildning /93, vilket är 30 fler änläsåret . Skolorna är koncentrerade till de mesttätbefolkade områdena av landet. De sex största kommunerna hade41 fristående skolor, medan det i 234 kommuner inte fanns någonfristående skola alls. Andelen elever i fristående skolor iStockholm och är relativt hög, resp. 3,6 %.Under /93 har 97 huvudmän fått Skolverketsgodkännande att etablera nya fristående skolor för skolpliktigaelever. De flesta av de nya skolorna, ett 40-tal, har en allmäninriktning. Ett 20-tal har montessoriinriktning och övriga enwaldorfpedagogisk, konfessionell eller tvåspråkig inriktning.I avsnittet i kommunen redogör Skolverketför resultaten från verkets utvärdering av valfrihet inomskolpliktens ram. De visar att de kommuner där resvägarna ärkorta, kommunikationerna goda och där det finns många skolorinom begränsade områden ofta har varit mer aktiva i arbetet medatt låta föräldrar och elever välja skola än andra kommuner. Änså länge har det inte gått att utläsa några tydliga effekter avreformen för kommunernas del annat än det ökade antaletfristående skolor.Utskottet övergår till att behandla de föreliggande motionernaom fristående skolor.Bidragssystemet kritiseras av flera motionärer. Enligtmotion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 5 medverkar de regler om bidragtill fristående skolor som lagt fast till en orättvisresursfördelning i hela skolväsendet. Garantin om ett bidrag sommotsvarar av kommunens genomsnittskostnad per elevhar i flera fall lett till privatiseringar av kommunala skolor igynnade områden. Betydande resurser förs därmed över från mindregynnade områden och förstärker segregationen. Resurserna, menarmotionärerna, skall fördelas med utgångspunkt i elevernas behovoch inte som i vem som är huvudman för skolan. Den nuvarandegarantin innebär en överkompensation i många kommuner, då defristående skolorna är fritagna från många uppgifter som åvilarden kommunala skolan, såsom skolhälsovård,hemspråksundervisning, skolskjuts, ansvaret för handikappadebarn och ansvaret för att erbjuda grundskoleutbildning åt allabarn och i alla delar av en kommun. Det är kommunen, slås detfast i motionen, som har kompetensen att fördela resurserna tillskolor på ett rättvist sätt, och därför bör de friståendeskolornas rätt att få medel av kommunerna utformas som enskyldighet för kommunerna att tillämpa samma bedömningsgrundersom gäller för medelstilldelningen till de kommunala skolorna.Med hänvisning till förhållandena i föreslås i motion1993/94:Ub325 (s) i denna del att stödet till fristående skolorskall anpassas till lokala förhållanden, vilka varierar inomkommunerna och mellan landets kommuner. I motion 1993/94:Ub341(s) yrkande 2 anförs att det nuvarande bidragssystemet harinneburit stora planeringssvårigheter för kommunerna. Motionärenanser att det är inledningen till en utveckling mot ett starktuppdelat skolsystem. Hon föreslår att kommunerna vidfördelningen av resurser skall få möjlighet att väga in demerkostnader som kan uppkomma för kommunens övriga skolväsende.Privatiseringens spår inom ungdomsskolesektorn förskräcker,heter det i partimotion 1993/94:Ub310 yrkande 5.De fristående skolorna och skolpengen har redan lett till ökadsegregation. Den nuvarande ordningen innebär enöverkompensation, och motionärerna motsätter sig schabloniseradeersättningsnivåer. De yrkar att regeln om 85-procentsnivå heltskall tas bort.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Vid sin behandling av propositionen om valfrihetoch fristående skolor (prop. 1991/92:95) pekade utskottet på attsyftet med regeringens förslag om nytt bidragssystem var att gede fristående skolorna på grundskolenivå förutsättningar attverka på i stort sett samma villkor som de kommunala skolorna.Samtidigt ansåg utskottet -- liksom regeringen -- att man bordeundvika ett system som innebär en sådan detaljreglering av defristående skolornas verksamhet och arbetsmetoder att deriskerar sin särart. Inför kommunens resursfördelning mellankommunala och fristående skolor är de fristående skolorna densvagare parten. Det var därför enligt utskottets mening viktigtatt i lagen garantera deras minsta rätt så tydligt som möjligt,dels för att undvika tvister vid tillämpningen, dels för att gede fristående skolorna en så klar bild som möjligt av vilkabelopp de kunde påräkna från kommunen. Utskottet ansåg att denmodell som regeringen förespråkat och som kommit till uttryck ilagförslaget tillgodosåg detta. Utskottet avstyrkte därmedmotionsyrkanden med i huvudsak samma innebörd som de nuförevarande (bet. 1991/92:UbU22).Frågan om bidragssystemet återkom och utskottetavstyrkte även då motionsledes framförda förslag om ändradutformning av detsamma (bet. 1992/93:UbU17). Utskottet, som idet följande behandlar förslag om sänkt bidragsnivå för defristående skolorna, anser inte att med anledning avmotionsyrkandena bör ta initiativ till förändringar i dennuvarande ordningen med ett schabloniserat bidrag till defristående skolorna. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna1993/94:Ub310 yrkande 5, 1993/94:Ub325 delvis, 1993/94:Ub341yrkande 2 och 1993/94:Ub905 yrkande 5.I några motioner yrkas om ändrad nivå på det kommunalabidraget till fristående skolor. Som framgått av detföregående skall hemkommunen för varje elev vid godkändfristående skola lämna ett belopp som motsvarar avden genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskolapå det stadium som eleven tillhör.Såsom ett andrahandsyrkande föreslås i motion 1993/94:Ub310(v) yrkande 6 att beslutar om sådan ändring iskollagen att nivån på statsbidraget till fristående skolorsänks till . Motionärerna anser att det nuvarande bidragetredan lett till ökad segregation och menar att tilldelningen avmedel skall utgå efter elevernas behov. I motion 1993/94:Ub341(s) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen om atthögst av kommunens genomsnittliga kostnad per elev ihemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på det stadiumsom eleven tillhör skall få tilldelas privata skolor. Defristående skolorna har som regel överkompenserats, hävdas det imotion 1993/94:Ub356 (c) yrkande 1. Ersättningsnivån bör därförsänkas till av kommunernas genomsnittskostnad.Likartade motionsyrkanden om sänkt bidragsnivå för friståendeskolor behandlades av utskottet under det förra (bet.1992/93:UbU17). Utskottet konstaterade då att det nyastatsbidragssystemet för de fristående skolorna ännu inte verkatett år och att det var för tidigt att dra några definitivaslutsatser. Utskottet utgick från att regeringen i anslutningtill den fördjupade anslagsprövningen för Skolverketsansvarsområde skulle redovisa sina överväganden i 1994 årsbudgetproposition när det gäller resurstilldelningen tillfristående skolor. Med hänvisning härtill avstyrkte utskottet dedå förevarande motionerna.Utskottet har i det föregående kortfattat återgivit vadSkolverket anfört i sin fördjupade anslagsframställning omfristående skolor. Enligt de särskilda direktiven förSkolverkets fördjupade anslagsframställning för budgetåren1994/95--1996/97 skall verket såvitt avser fristående skolorfölja bl.a. effekterna av systemet för resurstilldelning. Verketskall vidare göra en bedömning av de samhällsekonomiskakonsekvenserna . Utskottet utgår från attdet varit för tidigt för att i anslutning tillanslagsframställningen redovisa det kommunala bidragets effekterutöver att antalet fristående skolor har ökat kraftigt.Regeringen tar i budgetpropositionen inte upp frågan om nivån påbidraget till fristående skolor.Enligt utskottets uppfattning är det fortfarande för tidigtatt dra säkra slutsatser av den nuvarande bidragsnivån när detgäller kommunens skolorganisation, de fristående skolornasekonomi etc. De fristående skolornas momsplikt,pensionskostnader, beräkning av lokalkostnader m.m. gör att detäven med nuvarande bidragsnivå inte går att hävda attkostnadsneutralitet fullt ut råder mellan fristående ochoffentligt drivna skolor. Det är viktigt att regeringen följerutvecklingen med stor uppmärksamhet. Enligt vad utskotteterfarit går innevarande läsår totalt av de skolpliktigaeleverna i fristående skolor och tar i anspråk av detotala skolkostnaderna. Utskottet utgår från att vidlämpligt tillfälle får ett så säkert underlag som möjligt för enbedömning av bidragsnivån. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att inte beslutar om ändrad bidragsnivå förfristående skolor eller gör något uttalande härom med anledningav motionerna 1993/94:Ub310 yrkande 6, 1993/94:Ub341 yrkande 1och 1993/94:Ub356 yrkande 1.Fristående skolor som erhåller medel på ett med kommunens egnaskolor likvärdigt sätt skall åläggas att stå under tillsynav bidragsgivande kommun och medverka i sådan uppföljning ochutvärdering som kommunen redovisar, föreslås det i motion1993/94:Ub905 (s) yrkande 10. Kommunernas skyldighet att lämnaekonomiskt bidrag och göra en rättvis fördelning av resursernatalar för denna medverkan. Det finns enligt motionärerna ocksåstarka skäl som talar för att de fristående skolor som fårbidrag skall ingå i kommunens skolplan (yrkande 11).Likartade yrkanden behandlades av utskottet under det förrariksmötet (bet. 1992/93:UbU17). Utskottet ansåg att denmyndighet som har bedömt en ansökan från en fristående skola ochgodkänt den även bör utöva tillsyn över ifrågavarandeutbildning. Det var vidare angeläget, menade utskottet, attbedömningen gjordes på ett likartat sätt för hela landets skoloroch hänvisade till att undervisningen vid de fristående skolornaofta bedrivs utifrån annan pedagogik än i den kommunala skolaneller att de erbjuder en annan konfessionell miljö. Det bordesåledes ankomma på att svara för den pedagogiskatillsynen. Utskottet ansåg också att de fristående skolorna inteborde ingå i kommunens skolplan och påverkas av målen i den.Däremot borde skolplanen innehålla uppgifter om vilka friståendeskolor som finns i kommunen och efter vilka principerundervisningen bedrivs där.Då utskottet inte ändrat uppfattning i frågan, avstyrkerutskottet bifall till yrkandena 10 och 11 i motion1993/94:Ub905.I motion 1993/94:Ub905 (s) åberopar motionärerna sitt egetförslag om nytt bidragssystem för fristående skolor, enligtvilket samhället bör ikläda sig samma ekonomiska ansvar för engodkänd fristående skola som för den kommunala. En följd avdetta blir att behovet av att ta ut elevavgifter bortfaller.Om en skola skall kunna anses öppen för alla, i ett samhälle därskolan är en gemensam angelägenhet som finansieras genomskatter, måste den vara fri från avgifter. Även låga avgifterriskerar att verka segregerande (yrkande 12). I motion1993/94:Ub325 (s) i denna del uttrycks kritik mot elevavgiftervid fristående skolor, eftersom de bidrar till att ökasegregationen i samhället.Möjligheten för de fristående skolor på grundskolenivå som harrätt till kommunalt bidrag att ta ut elevavgifter regleras i 9kap. 7 § skollagen. Där föreskrivs att avgifterna skall varaskäliga med hänsyn till de särskilda kostnader som skolan har,förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för verksamheten. finner att elevavgifterna vid en fristående skolainte kan anses skäliga, skall verket, om skolan godkänns,förklara att den inte skall ha rätt till kommunalt bidrag.Skolverket skall också förklara rätten till fortsatt bidragförverkad, om en skola efter godkännandet tar ut elevavgiftersom inte kan anses skäliga. Med hänvisning till dessabestämmelser avslog under det förra yrkandenatt slopa möjligheten för fristående skolor att ta utelevavgifter (bet. 1992/93:UbU17). Utskottet föreslår attriksdagen med samma motivering avslår även nu förevarandemotionsyrkanden.De skolor som får offentliga bidrag skall vara öppna för allaelever. Ett uttalande härom begärs i motion 1993/94:Ub328 (s)yrkande 1. Rätten att välja skola måste gälla alla, ävenelever med funktionshinder. De fristående skolorna tar iallmänhet inte samma ansvar för elever med särskilda behov somde kommunala skolorna, heter det i motionen. Ett likartatyrkande framförs i motion 1993/94:Ub310 (v), vari föreslås attalla skolor som skall uppfylla läroplanens krav och vid vilkaskolplikten kan fullgöras skall ha lika skyldighet när detgäller att ta emot barn med olika handikapp (yrkande 8).Funktionshindrade elevers rätt att fritt välja skolabehandlades utförligt av utskottet under detförra (1992/93:UbU9 och UbU17). Utskottet slog fastatt rätten att välja skola bör gälla alla elever och erinrade omansträngningarna att förbättra byggnaderstillgänglighet för funktionshindrade. Utskottet utgick från attkommunen tillsammans med föräldrarna kommer överens om i vilkenskola barnet skall gå och att man då väljer den skola som bedömsha förutsättningar för att kunna ge en funktionshindrad elev denbästa skolgången. Utskottet utgick vidare från att de friståendeskolornas huvudmän har samma ambition som kommunerna att anpassalokaler och verksamhet efter behoven hos de elever som söker sigdit. En elevs funktionshinder kan dock vara av sådan art att detbehövs åtgärder i byggnaden eller i undervisningen, t.ex.anlitande av specialutbildad personal, som det inte är möjligtatt vidta annat än i vissa skolor. Att funktionshindrade barnoch ungdomar får en med övriga elever likvärdig utbildning istörsta möjliga gemenskap med andra måste vara det överordnademålet, framhöll utskottet.Utskottet erinrar om vad utskottet tidigare anfört i fråganoch avstyrker därmed bifall till yrkande 1 i motion1993/94:Ub328 och yrkande 8 i motion 1993/94:Ub310.I partimotion 1993/94:Ub310 yrkas utan närmaremotivering att alla skolor vars undervisning skall uppfylla dennya läroplanens krav och i vilka skolplikten kan fullgöras skallha lika skyldigheter när det gäller skolhälsovård (yrkande7), fri skollunch (yrkande 9) och fria läromedel(yrkande 10).Utskottet vill erinra om att det vid beslut våren1992 om kommunala bidrag till fristående skolor fanns en strävanatt i minsta möjliga utsträckning styra de fristående skolornasverksamhet (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 346).Skollagens bestämmelser om fristående skolor tar i huvudsaksikte på godkännande, bidrag och tillsyn (9 kap.). har inte meddelats. Utskottet är inteberett att förorda nya regler för deras verksamhet i enlighetmed motionärernas önskemål.