bet · GH01KU24 · 1994-03-29 00:00:00 — Utskottetdelar den uppfattningen och anser i likhet med kommittén att maninte kan komma ifrån att resultatet lätt kan bli någon form avblandad politisk-juridisk bedömning av ett slag som vi inteeftersträvar i vårt land. Vad som har anförts utgör enligtutskottets mening tungt vägande skäl mot införandet avförfattningsdomstol i vårt land. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna 1993/94:K26 yrkande 4 (nyd) och 1992/93:K222yrkande 2 (nyd).När det gäller lagprövningsregeln i 11 kap. 14 §regeringsformen vill utskottet erinra om att lagprövningen somkontrollmedel endast är tänkt att verka som en säkerhetsanordningsom utlöses i de sällsynta fall då lagstiftningen inte utgjortett tillräckligt skydd för i första hand de medborgerliga fri-och rättigheterna. Normalt kan man nämligen utgå från attstatsmakterna följer grundlagens bestämmelser.Genom den nuvarande ordningen har domstolarna och myndigheternainte fått någon ställning som politiska maktfaktorer. De harhärigenom möjligheter att utnyttja ett oförbrukatförtroendekapital, när ett ingripande till fri- ochrättigheternas skydd undantagsvis måste ske. Utskottet finnerdärför i likhet med kommittén att den nuvarande ordningen medkrav på uppenbar motstridighet mellan föreskrift i lag ellerförordning och överordnad författning för att ett åsidosättandeav lagen eller förordningen skall få ske är motiverad. Utskottetavstyrker med det anförda motion 1993/94:K26 yrkande 3 (nyd).Övriga frågorMotionernaI motion 1993/94:So246 yrkande 1 av m.fl. (v)anser motionärerna att grundlagen bör innehålla en regel avinnebörd att lagar och andra föreskrifter inte får utformas såatt människor med funktionshinder diskrimineras.I motion 1992/93:K210 av m.fl. (nyd)förespråkas införandet av en bestämmelse i regeringsformen avinnebörd att biltullar och liknande hinder utgör otillåtnaingrepp i den personliga friheten. Dock skall rörelsefriheten fåbegränsas om det föreligger särskilda skäl såsom kortvarigavgiftsupptagning för finansiering av udda väg- eller broprojekt.I motion 1992/93:Sf234 yrkande 1 av och (nyd) anser motionärerna att patienternas rätt till vårdoch omvårdnad bör garanteras i lag och skrivas in i grundlagen. Imotion 1992/93:So248 yrkande 1 av och (nyd) förs samma uppfattning fram.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är ämnen av det slag som tas upp imotionerna mindre väl lämpade för grundlagsreglering. På grundhärav avstyrker utskottet motionerna. beträffande inkorporering av Europakonventionenatt riksdagendels med bifall till motion 1993/94:K25 godkänner vadutskottet anfört,dels med anledning av motionerna 1992/93:K202 och1992/93:K207 yrkande 5 och med avslag på motion 1993/94:K26yrkande 2 antar regeringens förslag till lag om den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna,res. 1 (nyd)2. beträffande grundlagsregel om Europakonventionenatt med avslag på motion 1993/94:K26 yrkande 1 imotsvarande del som vilande antar regeringens förslag till lag omändring i regeringsformen såvitt avser 2 kap. 23 §,res. 1 (nyd)3. beträffande egendomsskyddetatt med avslag på motionerna 1993/94:K26 yrkande 1 imotsvarande del, 1993/94:K20, 1993/94:K21 yrkande 1, 1993/94:K23,1993/94:K27, 1993/94:K216 och 1993/94:A454 yrkande 8 som vilandeantar regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformensåvitt avser 2 kap. 18 § första och andra styckena samt 2 kap. 22§ första stycket 9.,res. 2 (nyd)men. (v) - delvis4. beträffande allemansrättenatt med anledning av motion 1992/93:K205 yrkande 1och med avslag på motionerna 1993/94:K22, 1993/94:K26 yrkande 1 imotsvarande del och 1993/94:K201 som vilande antar regeringensförslag till lag om ändring i regeringsformen såvitt avser 2 kap.18 § tredje stycket,res. 3 (nyd)5. beträffande närings- och yrkesfrihetenatt med avslag på motion 1993/94:K21 yrkande 2 somvilande antar regeringens förslag till lag om ändring iregeringsformen såvitt avser 2 kap. 20 § och 22 § andra stycket9,men. (v) - delvis6. beträffande följdändring i 8 kap. 18 § regeringsformenatt som vilande antar i bilaga 2 av utskottetframlagt förslag till ändrad lydelse av 8 kap. 18 §regeringsformen,7. beträffande grundlagsförslagen i övrigtatt som vilande antar regeringens förslag till lag omändring i regeringsformen i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt under mom. 2--6 med den ändring av ingressensom föranleds av vad utskottet hemställt under mom. 6,8. beträffande fastighetsrättslig reglering avrenskötselrättenatt avslår motion 1993/94:K24 yrkande 1,men. (v) - delvis9. beträffande samernas rätt till renskötsel m.m.att avslår motionerna 1992/93:K203, 1993/94:K24yrkande 2, 1993/94:K211, 1993/94:K212, 1993/94:K213 och1993/94:K215,men. (v) - delvis10. beträffande utredning om de statliga nämndernaatt avslår motion 1993/94:K214,res. 4 (nyd)11. beträffande fackliga rättigheteratt avslår motionerna 1992/93:K207 yrkande 9 och1993/94:K210 yrkandena 5 och 6,men. (v) - delvis12. beträffande den negativa föreningsrättenatt avslår motion 1993/94:K19,13. beträffande frågan om författningsdomstolatt avslår motionerna 1992/93:K222 yrkande 2 och1993/94:K26 yrkande 4,res. 5 (nyd)res. 6 (kds)14. beträffande lagprövningsrättenatt avslår motion 1993/94:K26 yrkande 3,res. 7 (nyd)15. beträffande övriga grundlagsfrågoratt avslår motionerna 1992/93:K210, 1992/93:Sf234yrkande 1, 1992/93:So248 yrkande 1 och 1993/94:So246 yrkande 1.Stockholm den 29 mars 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), CatarinaRönnung (s), (), (), IngerRené (m), (), (), HarrietColliander (nyd), (m), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Inkorporering av (mom. 1 och 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjarmed "Utskottet delar också" och på s. 20 slutar med "utifråndenna inställning" bort ha följande lydelse:Som regeringen anför kan det inte helt uteslutas att detuppkommer fall där det kan ifrågasättas om det föreliggerkonflikt mellan en inkorporerad Europakonventions bestämmelseroch annan lagstiftning. I stället för det invecklade resonemangsom förs i propositionen anser utskottet att den konflikten börlösas med en lagvalsregel i inkorporeringslagen av innebörd attkonventionen och tilläggsprotokollen alltid skall tillämpas föreannan lagstiftning. Härigenom blir det domstolarna och interiksdagen som avgör när konventionen skall ges företräde.dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse:1. beträffande inkorporering av Europakonventionenatt med bifall till motion 1993/94:K26 yrkande 2, medanledning av propositionen och motionerna 1992/93:K202 och1992/93:K207 yrkande 5 och med avslag på motion 1993/94:K25 antarregeringens förslag till lag om den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna med det tillägget att till lagen fogasett tredje stycke av följande innehåll: Innehåller en annan lagen föreskrift som avviker från en bestämmelse i konventioneneller tilläggsprotokollen skall den föreskriften inte tillämpas,2. beträffande grundlagsregel om Europakonventionenatt med bifall till motion 1993/94:K26 yrkande 1 imotsvarande del avslår regeringens förslag till lag om ändring iregeringsformen såvitt avser 2 kap. 23 §,2. Egendomsskyddet (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 28 som börjarmed "Såväl den" och på s. 29 slutar med "redan gäller" bort haföljande lydelse:Konventionsorganen tar i sin verksamhet intryck av dennationella regleringen av fri- och rättigheter på grundlagsnivå.Mot den bakgrunden anser utskottet att det är betänkligt att iregeringsformen inlåta sig på anvisningar i tillämpnings- ochtolkningsfrågor rörande konventionen. Utskottet kan till skillnadfrån regeringen inte finna att förslaget i denna del innebär enprecisering av det egendomsskydd som konventionen ger. I ställetkan det mycket väl försämra konventionens skydd.Utskottet anser vidare att den föreslagna grundlagsparagrafenär detaljerad på ett sätt som inte är lämpligt i grundlag. Det ärvidare anmärkningsvärt att ersättningsreglerna i plan- ochbygglagen ges grundlagsstatus eftersom Lagrådet i sin granskningav var mycket tveksamt tillersättningsreglernas förenlighet med Europakonventionen.Utskottet anser att det inte är acceptabelt att i grundlagen låsafast ersättningsregler som kan ge sämre skydd än konventionen.Utskottet avstyrker mot den angivna bakgrunden regeringensförslag om grundlagsreglering av egendomsskyddet och tillstyrkersåledes motion 1993/94:K26 yrkande 1 i motsvarande del. Denlösning som utskottet sålunda förordar innebär tillsammans med eninkorporering av ett bättre skydd föregendomsrätten och tillgodoser därmed syftet med motion1993/94:A454 yrkande 8. Något uttalande från sida ärdärför inte påkallat med anledning av motionen. Genom utskottets ställningstagande tillgodoses ävensyftena med motionerna 1993/94:K20, 1993/94:K21 yrkande 1,1993/94:K23, 1993/94:K27 och 1993/94:K216. Utskottet avstyrkermotion 1993/94:K24 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande egendomsskyddetatt med bifall till motionerna 1993/94:K21 yrkande 1och 1993/94:K26 yrkande 1 i motsvarande del och med anledning avmotionerna 1993/94:K20, 1993/94:K23, 1993/94:K27 samt1993/94:K216 avslår motion 1993/94:A454 yrkande 8 och regeringensförslag till lag om ändring i regeringsformen såvitt avser 2 kap.18 § första och andra styckena samt 2 kap. 22 § första stycket 9,3. Allemansrätten (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjarmed "Det skydd" och slutar med "1993/94:K201 (-)" bort haföljande lydelse:Allemansrätten har en långvarig historisk hävd och ifrågasättsinte av någon. Den medger inte något kommersiellt ellerorganiserat utnyttjande av mark och vatten. Utskottet anser fortsättningsvis skall kunna lagstifta om allemansrätten påsätt som skett. Allemansrättslig reglering måste enligtutskottet som all annan lagstiftning omgärdas av hänsyn tillmotstående intressen. Till skillnad från regeringen anserutskottet att allemansrätten inte bör regleras i grundlagen ochavstyrker alltså regeringens förslag härom och motion1992/93:K205. Utskottet tillstyrker således motionerna1993/94:K22, 1993/94:K26 yrkande 1 i motsvarande del och1993/94:K201.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande allemansrättenatt med bifall till motion 1993/94:K26 yrkande 1 imotsvarande del och med anledning av motionerna 1993/94:K22 och1993/94:K201 avslår motion 1992/93:K205 yrkande 1 och regeringensförslag till lag om ändring i regeringsformen såvitt avser 2 kap.18 § tredje stycket,4. Utredning om de statliga nämnderna (mom. 10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Som framgått av" och slutar med "därför motionen" bort haföljande lydelse:Inkorporeringen av aktualiserar en utredningmed en ordentlig inventering och genomlysning av de statliganämnderna och deras verksamhet. I detta ligger också att mansamtidigt prövar om uppgifterna verkligen är nödvändiga.Uppgifter hos domstolsliknande nämnder bör flyttas över pådomstol. Det nu anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredning om de statliga nämndernaatt med bifall till motion 1993/94:K214 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enutredning av de statliga nämnderna,5. Frågan om författningsdomstol (mom. 13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjarmed "Ett huvudproblem" och slutar med "1992/93:K222 yrkande 2(nyd)" bort ha följande lydelse:Utvecklingen erbjuder åtskilliga exempel påhändelser och företeelser där inställningen till medborgarskyddetvacklat hos beslutsfattarna. Utskottet anser att det behövs enskiljedomare på konstitutionell nivå vid tvister om grundlagensinnebörd och om lagstiftningen står i strid med grundlagen. Enförfattningsdomstol skulle också markera vikten av ettsjälvständigt och fristående domstolsväsende. Utskottet anseralltså att en författningsdomstol bör inrättas. bör somsin mening ge regeringen detta till känna. Utskottet tillstyrkersåledes motion 1993/94:K26 yrkande 4. Syftet med motion1992/93:K222 yrkande 2 blir därmed tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande frågan om författningsdomstolatt med bifall till motion 1993/94:K26 yrkande 4 ochmed anledning av motion 1992/93:K222 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om inrättande av enförfattningsdomstol,6. Frågan om författningsdomstol (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjarmed "Ett huvudproblem" och slutar med "1992/93:K222 yrkande 2(nyd)" bort ha följande lydelse:Sverige har ingen långvarig tradition av maktbalanstänkande idet politiska systemet. och framåt har detsvenska politiska systemet varit monolitiskt i sina huvuddrag.Den starka kunga- och centralmaktens ställning som överhöghetäven över den kyrkliga förkunnelsen har starkt bidragit tilldetta. Även om 1809 års regeringsform anses bygga på ettmaktdelningstänkande har det i liten utsträckning haft någonsådan konstitutionell effekt, bortsett från att ochregeringen utgör två maktcentra, dock intimt ihopkoppladegenom parlamentarismen. Den dömande makten har haft enunderordnad ställning och kan knappast anses utgöra ett separatmaktcentrum. Den blygsamma användningen av lagprövningsrätten ärtroligen ett exempel på detta.Utskottet anser att en god demokratisk utveckling måste byggapå en klar maktdelning. Det måste enligt utskottets mening finnasklara korrektiv mot maktmissbruk och maktkoncentration.Maktdelningen mellan lagstiftare och verkställare bör därförenligt utskottets mening kompletteras med en juridisk instans iform av en författningsdomstol. En sådan skall ha kompetens attpröva vanlig lags överensstämmelse med grundlag. Tolkningstvisterav vallag och övriga lagar som rör det politiska systemetsfunktion skall ligga inom domstolens prövningsrätt. Detsammaskall gälla kränkningarna av de mänskliga fri- och rättigheterna,vilka är fastlagda i grundlagen och i . Enförfattningsdomstol skulle kunna överta en del avValprövningsnämndens funktion liksom en del andra funktioner avannan karaktär.I sammanhanget vill utskottet peka på att i en skrivelse till regeringen har pekat påbehovet av förstärkt grundlagsskydd för den kommunalasjälvstyrelsen i kombination med en författningsdomstol.Utskottet konstaterar att Fri- och rättighetskommittén hade iuppdrag att överväga inrättandet av en författningsdomstol i vårtland. Kommittén har emellertid inte fullföljt sitt uppdrag utanhar i stället valt att i summariska ordalag avvisa tanken på enförfattningsdomstol. Utskottet beklagar detta och anser attriksdagen hos regeringen bör begära att frågan blir föremål fören ordentlig utredning. Utskottet tillstyrker således motion1992/93:K222 yrkande 2. Syftet med motion 1993/94:K26 yrkande 4blir därmed tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande frågan om författningsdomstolatt med bifall till motion 1992/93:K222 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1993/94:K26 yrkande 4 hos regeringenbegär en utredning om inrättande av en författningsdomstol,7. Lagprövningsrätten (mom. 14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjarmed "När det gäller" och slutar med "yrkande 3 (nyd)" bort haföljande lydelse:Den ställning ges som rättskyddsgarant börenligt utskottets mening inte omgärdas av materiellatolkningsförbehåll av den art som finns i lagprövningsregeln i 11kap. 14 § regeringsformen. Konventionen bör i stället iakttas itillämpningen på det sätt som är vanligt vid domstolsprövning avkonstitutionella rättsfrågor i andra konventionsländer. På grundav det anförda anser utskottet att 11 kap. 14 § regeringsformenbör upphävas. Utskottet tillstyrker således motion 1993/94:K26yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande lagprövningsrättenatt med bifall till motion 1993/94:K26 yrkande 3 somvilande antar följandeFörslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs att 11 kap. 14 § regeringsformen skallupphöra att gälla vid utgången av år 1994.Särskilt yttrandeBertil Fiskesjö (c) och () anför:Allemansrätten är en stor tillgång. En förutsättning för attden skall behålla sitt värde är att markområden utnyttjas på etthänsynsfullt sätt. Särskild vaksamhet måste därför råda mot ettsådant kommersiellt utnyttjande av allemansrätten att naturen tarskada.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bengt () anför:1. Egendomsskyddet (mom. 3)Grundlagsskyddet för egendom gäller formellt all egendom. Mendet är stor skillnad på egendom och egendom. Personligt ägandeskiljer sig nämligen från ägande av naturresurser,produktionsmedel och stora kapital som bildar grund för makt överandra. Egendomsskyddet i grundlagen har i praktiken barabetydelse för den senare typen av egendom. Många stora egendomarhar byggts upp genom exploatering av andras egendom och arbete.Den makt som följer av vissa stora egendomar ger makt över andrasmöjlighet till fri- och rättigheter. Att ge grundlagsskydd åtäganderätten är att ge grundlagsskydd åt maktolikheten. Därförhar bekämpat att det finns ett generelltegendomsskydd i grundlagen. Jag är följaktligen mot denföreslagna förstärkningen av detta skydd.Enligt förslaget fastslås att en egendomsägare skall ersättas"för förlusten" om "pågående markanvändning inom berörd del avfastigheten avsevärt försvåras". Detta innebär att en markägareskall kompenseras för att han exempelvis inte får fortsätta medatt fördärva svårersättliga naturvärden eller om han tvingasupphöra med en verksamhet som visar sig miljöfarlig. Enligt minmening är det klart olämpligt att sådana regler förs in igrundlagen.På grund av det anförda anser jag att bör avslåregeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen såvittavser 2 kap. 18 § och 22 § första stycket 9.I fråga om allemansrätten vill jag ansluta mig till detsärskilda yttrande som () och () har avgivit.2. Närings- och yrkesfriheten (mom. 5)Att grundlagsskydda såväl näringsfrihet som äganderätt är enborgerlig ståndpunkt och är liktydigt med att grundlagsfästa ettkapitalistiskt system. Av den anledningen anser jag att riksdagenbör avslå regeringens förslag till lag om ändring iregeringsformen såvitt avser 2 kap. 20 § och 22 § andra stycket9.3. Fastighetsrättslig reglering av renskötselrätten (mom. 8)Om inte beslutar i enlighet med vad som anförts härovan, bör det av beslut beträffande bestämmelsen i 2kap. 18 § regeringsformen tydligt framgå att renskötselrättenvilar på fastighetsrättslig grund och att renskötselrätten i dethänseendet åtnjuter grundlagsskydd genom den föreslagnagrundlagsbestämmelsen.4. Samernas rätt till renskötsel m.m. (mom. 9)Det hade enligt min mening varit av värde att förslag hadeförelagts om skydd för samerna som urbefolkning ochinte endast i fråga om renskötselrätten. Inom folkrätten sker enpositiv utveckling beträffande urbefolkningarnas rätt, ochEuroparådet har antagit en konvention beträffande minoritetsspråksom har ratificerats av och men inte av Sverige.Jag anser att arbetet med skydd och rättigheter förursprungsfolk och etniska minoriteter måste uppmärksammas för attframtida problem och konflikter skall kunna undvikas. Samefråganär vår del av världens urbefolkningsfrågor. Det är oundvikligtatt vi på något sätt löser vår egen urbefolkningsfråga som en delav internationella åtaganden.Regeringen hänvisar till att Fri- och rättighetskommittén intehade i uppgift att utreda samefrågor. Därför anser jag attkommittén i tilläggsdirektiv kan få den uppgiften. Som ettalternativ kan en särskild utredning tillkallas. Utredningen börsyfta till att klarlägga dels vad samernas status somurbefolkning innebär, dels vad som krävs för att vi på ett mereffektivt sätt skall kunna delta i det internationella samarbeteti urbefolknings- och minoritetsfrågor.5. Fackliga rättigheter (mom. 11)Strejkrätten har ett svagt stöd i regeringsformen. Som exempelkan jag peka på propositionen om lönestopp vid /90.Inskränkningen av strejkrätten är enligt min mening en viktigbegränsning av de arbetandes yttersta vapen för värnandet om sinvärdighet och bestämmande över den egna arbetskraften. Däremotkan det nuvarande grundlagsskyddet för lockout slopas, eftersomarbetsgivarna ändå har en övermakt gentemot de arbetande. Jagmenar att rätten till fackliga stridsåtgärder är en sågrundläggande fri- och rättighet att möjligheten att förstärkadenna rätt i regeringsformen bör utredas. Också ett vidaregrundlagsskydd för de demokratiska fri- och rättigheterna påarbetsplatserna bör bli föremål för utredning.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.3, 5, 8, 9 och 11 borde ha hemställt:3. beträffande egendomsskyddetatt med bifall till motionerna 1993/94:K21 yrkande 1och 1993/94:K26 yrkande 1 i motsvarande del och med anledning avmotionerna 1993/94:K20, 1993/94:K23, 1993/94:K27 samt1993/94:K216 avslår motion 1993/94:A454 yrkande 8 och regeringensförslag till lag om ändring i regeringsformen såvitt avser 2 kap.18 § första och andra styckena samt 2 kap. 22 § första stycket 95. beträffande närings- och yrkesfrihetenatt med bifall till motion 1993/94:K21 yrkande 2avslår regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformensåvitt avser 2 kap. 20 § och 22 § andra stycket 98. beträffande fastighetsrättslig reglering avrenskötselrättenatt -- vid avslag på yrkandet ovan under mom. 3 --med bifall till motion 1993/94:K24 yrkande 1 godkänner vad ovananförts,9. beträffande samernas rätt till renskötsel m.m.att med bifall till motionerna 1993/94:K24 yrkande 2och 1993/94:K212, med anledning av motionerna 1993/94:K213,1993/94:K215 och 1992/93:K203 samt med avslag på motion1993/94:K211 hos regeringen begär utredning i enlighet med vadovan anförts,11. beträffande fackliga rättigheteratt med bifall till motionerna 1992/93:K207 yrkande 9och 1993/94:K210 yrkandena 5 och 6 hos regeringen begär utredningi enlighet med vad som ovan anförts,Av utskottet framlagt förslag till ändrad lydelse av 8 kap.18 § regeringsformen Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 18 §För att avge yttrande över lagförslag skall finnas ett lagråd,vari ingår domare i högsta domstolen och regeringsrätten.Yttrande från lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vadsom närmare angives i riksdagsordningen, av riksdagsutskott. Yttrande av lagrådet börYttrande av lagrådet bör inhämtas innan riksdageninhämtas innan beslutar grundlag ombeslutar grundlag om tryckfriheten, eller omtryckfriheten, eller om motsvarande frihet att yttramotsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, televisionsig i ljudradio, television och vissa liknandeoch vissa liknande överföringar, filmer,överföringar, filmer, videogram och, andravideogram och, andra upptagningar av rörligaupptagningar av rörliga bilder samt ljudupptagningar,bilder samt ljudupptagningar, lag om begränsning avlag om begränsning av rätten att taga del avrätten att taga del av allmänna handlingar, lagallmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 3 §som avses i 2 kap. 3 § andra stycket, 12 §andra stycket, 12 § första stycket, 17--19första stycket, 17--19 §§ eller 22 § andra§§ eller 20 § andra stycket eller lag somstycket eller lag som ändrar eller upphäverändrar eller upphäver sådan lag, lag om kommunalsådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag someller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagenavses i 11 kap., om lagen är viktig för enskildaär viktig för enskilda eller från allmäneller från allmän synpunkt. Vad nu har sagtssynpunkt.