bet · GH01AU16 · 1994-03-24 00:00:00 — Även de tänkbara följderna av en vägranmåste klargöras.Utskottet ansluter sig med det anförda till propositionen idenna del och avstyrker motionerna A37 och A38 i motsvarandedelar.Statens ansvarsnämndPropositionenInledningsvis har nämnts att den ändringen föreslås i fråga omStatens ansvarsnämnd att nämndens behörighet inskränks till attavse arbetstagare som anställs av regeringen. Enligt nuvarandelag är beslutande organ i fråga omdisciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning ellerläkarundersökning för en något vidare personkrets.Med anledning av att en remissinstans satt Ansvarsnämndensfortsatta existens i fråga framhålls i propositionen att detfortfarande är viktigt när det gäller de högre cheferna att detfinns en utomstående, domstolsliknande instans som prövar dessagrannlaga frågor. Erfarenheten visar enligt propositionen attdet annars finns en stor risk för att kritik från delar avallmänheten kan komma att riktas mot en ordning som innebär attdessa frågor avgörs av kolleger till cheferna.MotionerI Ny demokratis motion 1993/94:Ju810 yrkande 38 av IanWachtmeister m.fl. förordas att avskaffas.Motsvarande yrkande framställs av Ny demokrati i den under förraårets allmänna motionstid väckta motion 1992/93:Ju640 (yrkande2) liksom i motion 1992/93:A605 av (-).Som stöd för sitt krav på avskaffande av anförNy demokrati att nämnden i allt väsentligt är partssammansattmed politiska förtecken. En opartisk och tillförlitlig bedömningförutsätter att nämnden avskaffas och att prövningen sker iallmän domstol, efter åtal av allmän åklagare. Liknandesynpunkter framförs i motion.UtskottetUtskottet vill med anledning av de nu berörda motionernaframhålla att prövning i inte bör ses som ettalternativ till domstolsprövning. Nämndens funktion är i ställetatt träda i arbetsgivarens ställe vid särskilt ingripande beslutsom riktas mot högre befattningshavare. beslutkan sedan överklagas till domstol, på motsvarande sätt som ombeslutet fattats av anställningsmyndigheten. Ordningen kan sägasha tillkommit för att garantera just det som motionärernaefterlyser, nämligen opartiskhet och tillförlitlighet. Utskottetvill med anledning av motionen också påpeka, att frågor omeventuellt åtal prövas av allmän åklagare. Om arbetstagaren harbegått brott i anställningen är skyldig attanmäla brottet till åtal, såvida det inte är fråga om en mindreallvarlig förseelse.Utskottet kan således inte ansluta sig till de nu behandlademotionerna, som bör avslås av riksdagen.Tillämpningen av föreskrifter i andra författningar än lagarPropositionenI 42 § LOA-förslaget regleras hur lagen förhåller sig tillvissa andra författningar. I paragrafens tredje stycke anges attför arbetstagare som avses i 1 § -- dvs. de arbetstagare somgenerellt omfattas av lagen -- skall också föreskrifter i andraförfattningar än lagar tillämpas, även om föreskrifterna avvikerfrån LAS. Stycket motsvaras i sak av 2 kap. 6 § i nuvarande LOA.Som exempel på författningar som avses i detta stycke avparagrafen anges i propositionen den nuvarandetidsbegränsningsförordningen (1991:1750).MotionVänsterpartiet konstaterar i sin motion A37 (yrkande 1) att 42§ tredje stycket i LOA-förslaget betyder att den statligearbetsgivaren också i fortsättningen ensidigt kan meddela reglerom avvikelser från LAS till skillnad från vad som gäller på denövriga arbetsmarknaden. Detta ställer staten i en omotiveratgynnad position gentemot facket och de anställda. Balansenmellan parterna går därmed förlorad, sägs det i motionen.UtskottetEn motsvarighet till den i motionen avsedda regeln fanns i 2 §i lag om anställningsskydd. Regeln ger lagstöd förregeringens kompetens att förordningsvägen meddela föreskriftersom avviker från lagen. I samband med antagandet av 1982 årsanställningsskyddslag (LAS) fördes regeln över till 2 kap. 6 §LOA, eftersom det ansågs att sådant lagstöd bör få sin plats iden specialreglering som finns för olika områden (prop.1981/82:90 s. 18 f.). Till skillnad från denövergångsbestämmelse som berörs nedan är den nu ifrågavaranderegeln inte generell. Den avser bara föreskrifter som avvikerfrån LAS.Teoretiskt är det i och för sig riktigt som motionen beskriverdet att staten om förhandlingsvägen inte är framkomlig skullekunna besluta om avvikelser från LAS. Enligt utskottets meningskall bestämmelsen emellertid inte ses på detta sätt. Avsiktenär inte att regeringen med utnyttjande av lagregeln i framtidenskall förordningsreglera avtalsbara anställningsskyddsfrågor,utan i stället att regeln skall ge den lagliga grunden för atttills vidare behålla t.ex. tidsbegränsningsförordningen. Strävanär att på detta område, liksom på andra avtalsbara områden, igörligaste mån träffa kollektivavtal om eventuella avvikelserfrån lagen.Med hänvisning till det anförda avstyrks det nu behandlademotionsyrkandet.Övergångsbestämmelsen om fortsatt författningsregleringPropositionenSom nämnts ovan föreslås i en övergångsbestämmelse attregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer tills vidarei författning får meddela föreskrifter i fråga om anställnings-eller arbetsvillkor för arbetstagare som omfattas av lagen ävenom villkoret kan regleras i avtal, detta dock bara omföreskrifterna inte strider mot kollektivavtal. I propositionenkonstateras att det fortfarande finns författningar som reglerarfrågor som hör till det avtalsbara området. Som exempel nämnstjänstledighetsförordningen (1984:111) samt en del avföreskrifterna i anställningsförordningen (1965:601). Enligtpropositionen bör den nu angivna övergångsbestämmelsen finnaskvar i avvaktan på regler i kollektivavtal.MotionSocialdemokraterna yrkar i motion A38 (yrkande 2) avslag pådenna övergångsbestämmelse. Regeln innebär enligt motionen attstaten som arbetsgivare även fortsättningsvis förbehåller sig enrätt som ingen annan arbetsgivare på arbetsmarknaden har,nämligen att själv besluta om anpassningar av denarbetsrättsliga lagstiftningen samt att ensidigt utfärdaföreskrifter om villkor som normalt regleras i kollektivavtal.Mot bakgrund bl.a. av syftet med reformen saknas det enligtmotionen skäl för att staten skall ha en exklusiv rätt av dettaslag. Möjligheten att med helt nya författningar reglera områdensom annars normalt regleras i kollektivavtal skapar inte detönskvärda jämlika förhållandet mellan avtalsparterna.UtskottetEn motsvarighet till den nu ifrågavarande regleringen i punkt4 i övergångsbestämmelserna till finns även iövergångsbestämmelserna till den nu gällande lagen (punkt 6).Regleringen kompletteras med en bestämmelse (punkt 5 iförslaget, punkt 7 i nuvarande lag) att föreskrift, dock intesådan som beslutats med eller av , som meddelats omanställnings- eller arbetsvillkor för arbetstagare som omfattasav den nya lagen upphör att gälla i den mån villkoret reglerasgenom kollektivavtal. Bakgrunden till bestämmelsen är detförhållandet att det fortfarande finns författningar somreglerar frågor som hör till det avtalsbara området. mening bör regeln inte ses som ett förbehåll förstaten, vilket framgår av den kompletterande bestämmelsen. Detär i stället fråga om möjlighet till reglering för att undvikastörningar i myndigheternas funktioner i avvaktan påkollektivavtal (jfr prop. 1975/76:105 bil. 2, s. 159). mening bör strävan vara, liksom när det gällerförordningsreglerade avvikelser från LAS, att i görligaste månersätta de ifrågavarande författningarna med avtalsreglering.Detta förutsätter dock en gemensam partsvilja.I detta sammanhang bör nämnas att regeringen, enligt vadutskottet erfarit, kommer att ge i uppdrag att inleda förhandlingar med berördaarbetstagarorganisationer i syfte att träffa kollektivavtal omutrikes resor.Det angivna undantaget för författning som har beslutatsav eller med skall ses mot bakgrund av 11 kap. 10 §regeringsformen som innebär att grundläggande bestämmelser omstatstjänstemännens rättsställning i andra hänseenden än somberörs i regeringsformen meddelas i lag.Av det anförda framgår att utskottet inte kan ställa sig bakomSocialdemokraternas avslagsyrkande på propositionen i denna del.Övriga förslagSkriftlighetskravSom angivits ovan behålls kravet på skriftlighet för att enuppsägning m.m. skall vara giltig. Sådant skriftlighetskravuppställs också i fråga om skiljande från provanställning. Någotmotsvarande krav har i lagförslaget inte angetts i fråga omavskedande. Även en sådan rättshandling bör enligt utskottetsmening förutsätta skriftlig form för sin giltighet. Dettainnebär att tillägg skall göras till 9 § förslaget om lag omoffentlig anställning och till 7 § förslaget till lag omfullmaktsanställning. Lagförslag i enlighet med detta läggs frami utskottets hemställan.JO:s och JK:s rollerUtskottet har tidigare kort redovisat propositionens förslagom att de särskilda reglerna i om avskedande slopas. Dettainnebär att LAS regler, däribland rätten till skadestånd, blirtillämpliga. I 40 § och 21 § fullmaktsanställningslagenföreslås en särskild talefrist när ombudsmän ()eller Justitiekanslern () för talan om ändring av ett beslutom disciplinansvar eller avskedande enligt LAS.Enligt JO:s och JK:s resp. instruktioner har dessa vissabefogenheter att ingripa i disciplinförfaranden m.m. Enligt 6 §fjärde resp. andra stycket resp. instruktion får JO resp. JKgöra anmälan till myndigheten om att han finner det påkallat atten befattningshavare avskedas eller avstängs från sin tjänst. Omen myndighet har meddelat beslut mot en befattningshavare iärende om tillämpningen av särskilda bestämmelser för(offentliga) tjänstemän i lag eller annan författning om bl.a.avskedande får JO/JK enligt 7 § första stycket föra talan omändring i beslutet. Om befattningshavaren sökt ändring i ettsådant beslut, och om detta beslut tillkommit efter anmälan avJO/JK, har denne s.k. exklusiv saklegitimation att sombefattningshavarens motpart företräda det allmänna i tvisten.Detsamma gäller om det är JO/JK som sökt ändring i beslutet. (Jfr AD:s beslut 146/93).I och med att kommer det inte längre att finnas några sådana särskildabestämmelser om avskedande för dem i det hänseende som avses iinstruktionerna. Vidare kan med LAS-regleringen en tvist omavskedande innehålla andra moment än tidigare bl.a. genom i allmänhet kan räkna med skadeståndskrav från denarbetstagare som anser avskedandet felaktigt. Enligt nuvarandereglering kan det, som nämnts tidigare, förekomma skadeståndbara vid formella fel.Någon närmare belysning av vad slopandet av det särskildaavskedandeinstitutet kan komma att betyda för JO:s och JK:sfunktioner i dessa sammanhang finns inte i propositionen.Enligt utskottets mening bör man därför inte nu genomföra enordning som medger rätt för JO och JK att väcka talan om ändringav avskedandebeslut enligt LAS. Utskottet förutsätter attregeringen skyndsamt överväger frågan bl.a. mot den nu angivnabakgrunden och därefter återkommer till med förslag.Det anförda innebär att regeringens förslag till 40 § lagen omoffentlig anställning och 21 § lagen om fullmaktsanställning börfå en något annan lydelse. Förslag om detta läggs fram iutskottets hemställan.Konsekvensändringar, lagförslagen i övrigtI propositionen läggs som nämnts tidigare fram ett antallagförslag som avser konsekvensändringar. Några ändringar i sakavses inte enligt vad som anges i propositionen (s. 146).Ett av dessa förslag avser ändring i lagen med instruktion förriksdagens förvaltningskontor. Instruktionens 12 § punkt 5 angerförvaltningsstyrelsens behörighet att besluta om anställning avvissa kategorier arbetstagare. Utskottet kan konstatera att denföreslagna ändringen innebär att den ifrågavarande kretsen avarbetstagare anges på ett något annat sätt än tidigare.Enligt vad utskottet under hand inhämtat från riksdagensförvaltningskontor är denna förändring avsedd.Utskottet har ingen erinran mot propositionen i denna del.I propositionen läggs fram ett förslag om ändring isekretesslagen. Förslaget avser bl.a. lagens 9 kap. 20 §.Riksdagen har med anledning av prop. 1993/94:101 nyligenbeslutat om en annan ändring av samma paragraf (AU9, rskr. 182),vilken lagändring ännu inte promulgerats. I syfte att samordnadet i förevarande proposition framlagda förslaget med dentidigare antagna ändringen läggs i utskottets hemställan framett förslag till lydelse av 9 kap. 20 § sekretesslagen,betecknat som "Utskottets förslag".Utskottet ansluter sig till lagförslagen i övrigt.Övriga frågorI en motion väckt under förra årets allmänna motionstid,1992/93:A601 av och (),begärs ett tillkännagivande om att försöksvis använda socialabokslut inom statlig förvaltning. Motionärerna framhåller denmöjlighet till effektivisering som kan sammanfattas i begreppetvardagsrationalisering, dvs. vardagligt präglade beslut omresursanvändningen i myndigheter och verk. Genom s.k.personalpolitiska bokslut kan man spegla de anställdassubjektiva uppfattningar om organisation, ledning,arbetsuppgifter, resursanvändning, effekter i samhället,kompetens för uppgiften m.m. genom regelbundna enkäter.Därigenom skapas en gemensam bild av verkligheten inommyndigheten som sedan kan bilda underlag för bättre arbetsklimatoch högre effektivitet, sägs det i motionen.Utskottet kan för sin del väl tänka sig att en modell med"sociala bokslut" av det slag som motionärerna föreslår i mångafall kan bidra till ett bättre arbetsklimat, underlättaförändringsprocesser och effektivisera verksamheten inom denstatliga förvaltningen. Utskottet anser emellertid attförsöksverksamheter av detta slag kan komma till stånd utannågot initiativ från sida. Motionen avstyrks därför.Elver () begär i motion 1993/94:A601 enkomplettering av tjänstledighetsförordningen. På grund avden europeiska integrationen kommer allt fler svenskar attarbeta inom europeiska organ. Det är därför viktigt atttjänstledighet kan beviljas även för sådana syften, ansermotionären.Utskottet anser för sin del att tjänstledighet för det avmotionären angivna ändamålet kan framstå somangeläget inte bara från arbetstagarens synpunkt. Frågan är avdet slag att den kan regleras kollektivavtalsvägen. Enligt vadutskottet anfört ovan bör strävan vara att i möjligaste månersätta de nu gällande förordningarna på det avtalsbara områdetmed kollektivavtal. Utskottet vill inte föregripa vad sådanaförhandlingar kan resultera i och avstyrker därför motionen.Slutligen förordar och () i motion1993/94:A712 att vissa arbetsrättsliga mål överförs tillallmän domstol. Det vore enligt motionärerna till gagn förrättssäkerheten om alla mål som rör enskildas förhållanden påarbetsplatserna prövades i allmän domstol. Arbetsdomstolenskulle därigenom återfå sin urspungliga roll att tolkakollektivavtal.Utskottet har senast i betänkande 1992/93:AU8 tagitställning till och avstyrkt ett liknande yrkande. Det framgår avbetänkandet att arbetsmarknadens parter uttalat ett starkt stödför att inte vidta ytterligare förändringar av reglerna omrättegången i arbetstvister. Utskottet, liksom regeringen, ansågatt någon ändring av rättegångsordningen för arbetstvister intebör genomföras utan stöd av båda partssidorna. Eftersom någonändrad inställning, såvitt utskottet har sig bekant, inte harframkommit avstyrks även det nu behandlade yrkandet. beträffande befordringsgrunder m.m.att avslår motionerna 1993/94:A39 och 1993/94:Fi307yrkande 2,res. 1 (nyd)2. beträffande information om lediga anställningaratt avslår motion 1993/94:A37 yrkande 2,men. (v) - delvis3. beträffande bisyssloratt avslår motionerna 1993/94:A37 yrkande 3 och1993/94:A602,res. 2 (nyd)4. beträffande tillämpningen av 39 § LASatt avslår motionerna 1993/94:A37 yrkande 6 och1993/94:A38 yrkande 1,res. 3 (s)5. beträffande disciplinansvaratt avslår motionerna 1993/94:A37 yrkande 4 och1993/94:A38 yrkande 3,res. 4 (s)6. beträffande åtalsanmälanatt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motion 1993/94:A37 yrkande 5 antar 22 § i detgenom propositionen framlagda förslaget till lag om offentliganställning,men. (v) - delvis7. beträffande ogiltigförklaring på grund av felaktigturordningatt avslår motion 1993/94:A37 yrkande 7,men. (v) - delvis8. beträffande återanställningsrättenatt avslår motionerna 1993/94:A37 yrkande 8 och1993/94:A38 yrkande 4,res. 5 (s)9. beträffande periodiska hälsoundersökningaratt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motionerna 1993/94:A37 yrkande 9 och1993/94:A38 yrkande 5 antar 30 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om offentlig anställning,res. 6 (s)10. beträffande Ansvarsnämndenatt avslår motionerna 1992/93:A605, 1992/93:Ju640yrkande 2 och 1993/94:Ju810 yrkande 38,res. 7 (nyd)11. beträffande andra författningars tillämplighetatt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motion 1993/94:A37 yrkande 1 antar 42 § tredjestycket i det genom propositionen framlagda förslaget till lagom offentlig anställning,res. 8 (s)12. beträffande författningsreglering övergångsvisatt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motion 1993/94:A38 yrkande 2 antar punkt 4 iövergångsbestämmelserna till det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om offentlig anställning,res. 9 (s)13. beträffande skriftlighetskravatt med anledning av propositionen i motsvarande delantar de genom propositionen framlagda förslagen till9 § lag om offentlig anställning med den ändringen attparagrafen tillförs ett andra stycke med följande lydelse:"Även ett avskedande skall vara skriftligt för att varagiltigt",7 § lag om fullmaktsanställning med den ändringen attparagrafen tillförs ett andra stycke med följande lydelse:"Ett avskedande skall vara skriftligt för att vara giltigt.",14. beträffande JO:s och JK:s rolleratt med anledning av propositionen i motsvarandedelardels antar de genom propositionen framlagda förslagen till40 § lag om offentlig anställning med den ändringen att orden"eller avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd"utgår,21 § lag om fullmaktsanställning med den ändringen att orden"om avskedande eller" utgår,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. beträffande ändring i 9 kap. 20 § sekretesslagenatt med anledning av propositionen antar följandeförslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring isekretesslagen (1980:100)Förslag tillLag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att 9 kap. 20 § sekretesslagen skall haföljande lydelse.Lydelse enligt Utskottets förslagbeslut (rskr. 1993/94:182) 9 kap. 20 §Sekretess gäller hos Sekretess gäller hosdomstol i mål om domstol i mål omtillämpningen av lagen tillämpningen av lagen(1982:80) om (1982:80) omanställningsskydd, lagen anställningsskydd, lagen(1976:580) om (1976:580) ommedbestämmande i medbestämmande iarbetslivet, 7, 8, 11 och 13 arbetslivet, 31--33 §§kap. lagen (1976:600) om lagen (1994:000) om offentligoffentlig anställning, anställning, 4--11 §§15--20 och 22--28 §§ lagen (1994:000) omjämställdhetslagen fullmaktsanställning,(1991:433) och 8, 9 och 11--15 15--20 och 22--28 §§§§ lagen (0000:000) mot jämställdhetslagenetnisk diskriminering samt i (1991:433) och 8, 9 och 11--15mål om kollektivavtal §§ lagen (0000:000) motför uppgift om enskilds etnisk diskriminering samt ipersonliga eller ekonomiska mål om kollektivavtalförhållanden, om det kan för uppgift om enskildsantas att den enskilde eller personliga eller ekonomiskanågon honom förhållanden, om det kannärstående lider antas att den enskilde elleravsevärd skada eller någon honombetydande men om uppgiften närstående liderröjs. avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst tjugo år.,16. beträffande lagförslagen i övrigtatt med bifall till propositionen i motsvarandedelar antar de genom propositionen framlagda lagförslagen i denmån de inte omfattas av vad utskottet hemställt under 1--15ovan,17. beträffande sociala bokslutatt avslår motion 1992/93:A601,18. beträffande tjänstledighet för Europaarbeteatt avslår motion 1993/94:A601,19. beträffande arbetsrättsliga målatt avslår motion 1993/94:A712.res. 10 (m)den 24 mars 1994På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), ElverJonsson (fp), (), (), CharlotteCederschiöld (m), (), (),(nyd), (), (), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Befordringsgrunder m.m. (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer med motionärerna i att det finns vissagrundläggande fel vid anställningar inom den statliga sektorn.Alltför ofta tillsätts tjänster utan att man jämförlöneanspråken mellan den som är tilltänkt för arbetet och andrasökande. Inte heller frågar man sig vilken lön andra personerskulle acceptera om de bara fick en chans att konkurrera omarbetet. På detta sätts drivs lönerna upp på en onödigt högnivå. Om man tillämpade ett öppnare tillsättningsförfarande ochlade större vikt vid de sökandes lönekrav skulle den offentligasektorns lönekostnader kunna sänkas avsevärt, utan att dettabehövde gå ut över effektiviteten och kvaliteten i denoffentliga verksamheten. Tvärtom skulle medborgarna kunna få enbättre service till lägre kostnader. Det skulle dessutominnebära att vissa grupper som har svårigheter påarbetsmarknaden får lättare att hävda sig.Utskottet anser också att mycket skulle kunna vara vunnet omman då ett arbete blir ledigt mera kritiskt ifrågasatte omnyanställning verkligen är nödvändig. Vid en sådan granskningskulle det säkerligen visa sig attarbetsuppgifterna kan effektiviseras, rationaliseras eller helttas bort. Sådan kritisk omprövning borde också, såsom föreslås imotion A39, ske mera kontinuerligt.Det anförda innebär att motionerna A39 och Fi307 i motsvarandedel får anses tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande befordringsgrunder m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:A39 och1993/94:Fi307 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Bisysslor (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det med hänsyn till de särskildakrav på objektivitet och integritet som gäller för de offentligtanställda viktigt att privata intressen inte tillåts kollideramed statliga. De exempel på bisysslor som nämns i de bådamotionerna A37 och A602 visar med tydlighet att en skärpning avnuvarande regler är påkallad. En utredning med uppdrag att seöver reglerna i och komma med förslag om ytterligarerestriktioner bör därför skyndsamt komma till stånd.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna A37 och A602i nu berörda delar bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande bisyssloratt med anledning av motionerna 1993/94:A37 yrkande3 och 1993/94:A602 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Tillämpningen av 39 § LAS (mom. 4), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.