bet · GI01LU1 · 1994-11-15 00:00:00 — den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte,3. föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sin art,4. aktiekapitalet eller, om detta skall kunna utan ändring avbolagsordningen bestämmas till lägre eller högre belopp,minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet ejfår vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet,5. aktiernas nominella belopp,6. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöteroch revisorer samt styrelsesuppleanter, om sådana skall finnas,samt tiden för styrelseledamots och revisors uppdrag,7. sättet för sammankallande av bolagsstämma,8. vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma,9. vilken tid bolagets räkenskapsår skall omfatta. I fråga om publika aktiebolag, vars firma inte innehåller ordet publikt, skall i bolagsordningen anges beteckningen (publ) efter firman.Bestämmelserna i första stycket 6 gäller intearbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen(1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. 16 kap. 1 §Aktiebolags firma skall Aktiebolags firma skallinnehålla ordet aktiebolag. innehålla ordet aktiebolagFirman skall tydligt skilja eller förkortningen AB. Ettsig från annan förut i publikt aktiebolags firmaaktiebolagsregistret eller skall åtföljas avfilialregistret införd, beteckningen (publ), såvidaännu bestående firma. det inte av bolagets firmaFör registrering av framgår att bolaget äraktiebolags firma gäller i publikt.övrigt vad somföreskrives i firmalagen 1 Lagen omtryckt 1993:150. (1974:156).Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Firman skall tydligt skilja sig från annan förut i aktiebolagsregistret eller filialregistret införd, ännu bestående firma. Ett privat aktiebolags firma får inte innehålla ordet publikt, och ett publikt aktiebolags firma får inte innehålla ordet privat. För registrering av aktiebolags firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156).Skall bolagets firma registreras på två eller flera språk,skall varje lydelse anges i bolagsordningen.Bolagets styrelse kan antagabifirma. Vad i förstastycket sägs om firmagäller även bifirma.Ordet aktiebolag får dockej intagas i bifirma.Skriftlig handling, somutfärdas för aktiebolag,bör undertecknas medbolagets firma. Har styrelseneller annanställföreträdareför bolaget utfärdathandling utan firmateckningoch framgår icke av dessinnehåll att denutfärdats på bolagetsvägnar, är de somundertecknat handlingensolidariskt ansvariga förförpliktelse enligthandlingen såsom föregen skuld. Detta gällerdock ej, om avomständigheterna vidhandlingens tillkomst framgickatt den utfärdades förbolaget och den till vilkenhandlingen ställts avbolaget får behörigenundertecknat godkännande avhandlingen utan oskäligtdröjsmål efter detbegäran däromframställts eller personligansvarighet gjorts gällandemot undertecknarna. 2 §[Jfr 1 § tredje stycket] kan anta bifirma. Vad som sägs i 1 § om firma gäller även bifirma. Orden aktiebolag, privat eller publikt eller förkortningen AB får dock inte tas in i en bifirma.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §[Jfr 1 § fjärde stycket] Skriftliga handlingar, som utfärdas för ett aktiebolag, bör undertecknas med bolagets firma. I fråga om publika aktiebolag, vars firma inte innehåller ordet publikt, skall firman därvid åtföljas av beteckningen (publ). Om styrelsen eller annan ställföreträdare för bolaget har utfärdat en handling utan firmateckning och det inte framgår av dess innehåll att den utfärdats på bolagets vägnar, är de som undertecknat handlingen solidariskt ansvariga för förpliktelse enligt handlingen såsom för egen skuld. Detta gäller dock inte om det av omständigheterna vid handlingens tillkomst framgick att den utfärdades för bolaget och den till vilken handlingen ställts av bolaget får ett behörigen undertecknat godkännande av handlingen utan oskäligt dröjsmål efter det att detta begärts eller personlig ansvarighet gjorts gällande mot undertecknarna. 4 § Ett aktiebolags brev, fakturor och orderblanketter skall ange bolagets firma, den ort där styrelsen skall ha sitt säte samt bolagets organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Om bolaget har trätt i likvidation, skall också detta anges. I fråga om publika aktiebolag, vars firma inte innehåller ordet publikt, skall firman åtföljas av beteckningen (publ).Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 kap. 2 §2Registreringsmyndigheten kan vid vite förelägga verkställandedirektören eller styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligtdenna lag eller annan författning att1. till myndigheten sända in behörig redovisningshandling,revisionsberättelse eller delårsrapport,2. hos myndigheten göra 2. hos myndigheten görabehörig anmälan för behörig anmälan förregistrering. registrering, 3. på bolagets brev, fakturor och orderblanketter lämna sådana uppgifter som anges i 16 kap. 4 §.Försuttet vite utdömes av registreringsmyndigheten.1. Denna lag träder, såvitt avser 19 kap. 2 §, i kraft den 1juli 1995 samt i övrigt den 1 januari 1995.2. Om bolagsordningen eller firman efter utgången av år 1994strider mot de nya bestämmelserna i 2 kap. 4 § andra stycketeller 16 kap. 1 § andra stycket skall styrelsen till förstaordinarie bolagsstämma efter lagens ikraftträdandeframlägga förslag till ändring i överensstämmelse medbestämmelserna.3. Utan hinder av de nya föreskrifterna i 16 kap. 1 § andrastycket om orden publikt och privat i aktiebolags firma fårgällande firma användas fram till dess att ett registreratbeslut om firmaändring föreligger, dock längst till utgången avmars 1996.2 Senaste lydelse 1994:8022 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:802) om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385)Härigenom föreskrivs att 14 kap. 4 och 22 §§, 17 kap.1--2 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) i paragrafernas lydelseenligt lagen (1994:802) om ändring i nämnda lag skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 kap. 4 §Styrelserna för överlåtande och, vid absorption, övertagandebolag skall upprätta en gemensam, dagtecknad fusionsplan. Planenskall undertecknas av styrelsen i vart och ett av bolagen. Iplanen skall det för varje bolag anges1. firma, organisationsnummer 1. firma, bolagskategori,och den ort där styrelsen organisationsnummer och denskall ha sitt säte, ort där styrelsen skall ha sitt säte,2. hur många aktier i det övertagande bolaget som skall lämnasför ett angivet antal aktier i överlåtande bolag samt vilkenkontant ersättning som skall lämnas som fusionsvederlag,3. den tidpunkt och de övriga villkor som skall gälla förutlämnandet av fusionsvederlaget,4. från vilken tid och på vilka villkor de aktier som lämnassåsom fusionsvederlag medför rätt till utdelning i detövertagande bolaget,5. den planerade tidpunkten för överlåtande bolags upplösning,6. vilka rättigheter i det övertagande bolaget som skalltillkomma innehavare av aktier, skuldebrev och andra värdepappermed särskilda rättigheter i överlåtande bolag eller vilkaåtgärder som i övrigt skall vidtas till förmån för de nämndainnehavarna,7. arvode och annan särskild förmån som med anledning avfusionen skall lämnas till en styrelseledamot, en verkställandedirektör eller en revisor i överlåtande eller övertagande bolag.Till fusionsplanen skall fogas1. en kopia av bolagens årsbokslut och förvaltningsberättelserför samt2. uppgifter motsvarande delårsrapport enligt 11 kap. 13 och14 §§, om fusionsplanen har upprättats senare än sex månaderefter utgången av det senaste räkenskapsår för vilketårsredovisning och revisionsberättelse har lämnats. Uppgifternaskall avse tiden från utgången av nämnda räkenskapsår till endag ej tidigare än före fusionsplanens upprättande. 22 §Om ett moderbolag äger samtliga aktier i ett dotterbolag, kanbolagens styrelser fatta beslut om att dotterbolaget skall gåupp i moderbolaget. De skall därvid upprätta en fusionsplan.Planen skall för vart och ett av bolagen ange1. firma, organisationsnummer 1. firma, bolagskategori,och den ort där styrelsen organisationsnummer och denskall ha sitt säte, ort där styrelsen skall ha sitt säte,2. den planerade tidpunkten för dotterbolagets upplösning,3. vilka rättigheter i moderbolaget som skall tillkommainnehavare av skuldebrev och andra värdepapper med särskildarättigheter i dotterbolaget eller vilka åtgärder som i övrigtskall vidtas till förmån för de nämnda innehavarna,lydelse Föreslagen lydelse4. arvode och annan särskild förmån som med anledning avfusionen skall lämnas till en styrelseledamot, en verkställandedirektör eller en revisor.I fusionsplanen skall det lämnas en redogörelse för deomständigheter som kan vara av vikt vid bedömande av fusionenslämplighet för bolagen. 17 kap. 1 §Ett beslut om att ett privat aktiebolag skall bli publiktfattas av bolagsstämman enligt bestämmelserna i 9 kap. om beslutom ändring av bolagsordningen.Om stämman hålls senare än efter utgången av detsenaste räkenskapsår för vilket årsredovisning ochrevisionsberättelse har avgivits, skall det på stämman läggasfram uppgifter motsvarande delårsrapport enligt 11 kap. 13 och14 §§. Uppgifterna skall avse tiden från utgången av nämndaräkenskapsår till ej tidigare än före dagenför bolagsstämman.Beslutet får registreras endast om1. bolagets registrerade aktiekapital uppgår till minst500 ,2. yttrande företes från 2. yttrande företes frånen auktoriserad eller en auktoriserad ellergodkänd revisor av vilket godkänd revisor av vilketframgår att bolagets eget framgår att bolagets egetkapital uppgår till minst kapital uppgår till minstdet registrerade det registreradeaktiekapitalet. aktiekapitalet, och 3. bolagets firma inte strider mot föreskrifterna i 16 kap. 1 § om publikt aktiebolags firma.Ett privat aktiebolag skall anses ha blivit publikt, närbolagsordningen uppfyller de bestämmelser som gäller för publikaaktiebolag och beslutet om övergång till publikt aktiebolag harblivit registrerat. 2 §Ett beslut om att ett publikt aktiebolag skall bli privatfattas av bolagsstämman enligt bestämmelserna i 9 kap. om beslutom ändring av bolagsordningen. Beslutet är dock giltigt endastom det har biträtts av samtliga vid stämman närvarandeaktieägare företrädande nio tiondelar av aktierna. Beslutet får registreras endast om bolagets firma inte strider mot föreskrifterna i 16 kap. 1 § om privat aktiebolags firma.Ett publikt aktiebolag skall anses ha blivit privat, närbolagsordningen uppfyller de bestämmelser som gäller för privataaktiebolag och beslutet om övergång till privat aktiebolag harblivit registrerat.I ärendet inkomna skrivelser från Industriförbundsamt , och KöpmannaförbundBilaga 3Sveriges IndustriförbundI rubricerade proposition föreslås bl a att aktiebolagen skalldelas in i publika och privata bolag. I firman för ett publiktaktiebolag skall ordet "publikt" eller förkortningen "(pub)"ingå. Firman för ett privat aktiebolag skall innehålla ordet"privat" eller förkortningen "(priv)". Ett aktiebolags brev,fakturor och orderblanketter skall bl a ange bolagets firma.Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Ettaktiebolag som har bildats före detta datum skall anses som ettprivat aktiebolag, såvida det inte har beslutatsatt det i stället skall vara publikt. För bolag som skall ansessom privata aktiebolag skall ,, självmant foga förkortningen (priv) till bolagets firma.Med anledning av propositionen vill Industriförbundframföra följande synpunkter och förslag till ändringar.Endast en bolagsform bör ha tilläggsbeteckningEn uppdelning i privata och publika aktiebolag bör ske av deskäl som anges i propositionen. När denna uppdelning äger rum ärdet av yttersta vikt att reformen genomförs dels med respekt förde värden etablerade firmabeteckningar innefattar, dels såsmidigt som möjligt för bolagen med undvikande av allt onödigtbyråkratiskt krångel. Företagen måste också ges en rimligt långövergångstid för att vidta nödvändiga åtgärder. I nu nämndaavseenden finns flera allvarliga brister i propositionen.Regeringen har föreslagit att både de publika och deprivata aktiebolagen skall ha en tilläggsbeteckning. Ett skälför detta anges vara att det av beteckningarna tydligt börframgå vilken kategori ett bolag tillhör.Förbundet delar i och för sig inställningen att det skall varaklart om ett företag är privat eller publikt aktiebolag, menmenar att det måste anses fullt tillräckligt fråntydlighetssynpunkt om endast den ena av bolagsformerna får entilläggsbeteckning. Detta skulle följa gällande ordning i fleraav EUs medlemsländer.När allmänhet, kunder etc ser ett firmanamn utan någotsärskilt tillägg kommer man att förstå att bolaget tillhör justdenna kategori, eftersom bolag som tillhör den andra kategorinhar en särbeteckning. Detta är en enkel inlärning och ganskaomgående lär det bli mer eller mindre en reflex att sorterabolagen i de som har respektive inte har en tilläggsbeteckning.För den som första gången kommer i kontakt med svenska bolag kandet för övrigt inte anses mera upplysande att mötas av de bådabeteckningarna privat respektive publikt. Personen i fråga måsteändå ta reda på vad respektive tillägg praktiskt innebär.Tilläggsbeteckning på de privata bolagenFörbundet menar sålunda att endast en aktiebolagskategoriskall ha tilläggsbeteckning och i linje med vad som tidigareframförts bör detta gälla för de privata bolagen.Varje inarbetat firmanamn representerar stora värden i pengarmen också i form av känsla, tradition och stolthet inför namnet.Ett tillägg av orden privat (priv) respektive publikt (pub) kansynas vara harmlöst. De starka reaktioner som kommit tillFörbundet med anledning av förslaget vittnar emellertid myckettydligt om att så inte är fallet. Oavsett om tillägget sker hosde privata eller publika bolagen är det i namnhänseende intepositivt för bolagen i fråga. Förbundet anser dock att depublika sammantaget drabbas mest av ett sådant tillägg. Skälenför detta är följande.När aktiebolagskommittén undersökte antalet bolag i 90--91 framkom att det fanns drygt 280 000registrerade bolag (närmare 300 000). 190 000 av dessa varverksamma. av bolagen, eller 170 000, hade färre än 10anställda. Drygt 400 bolag hade fler än 500 anställda.Omsättningssiffror skulle ge ungefär samma bild. (betänkande "Aktiebolagen och EG" SOU1992:83, sid 107--108. )Uppgifterna visar på de stora bolagens enorma betydelse. Ävenom de antalsmässigt är få i förhållande till de små företagenstår de för mycket av sysselsättning och omsättning i svensktnäringsliv.Börsbolag och andra bolag som väljer att vara publika är utantvekan de mest exponerade i alla avseenden, nationellt ochinternationellt. Affärsvolymen hos och korrespondensen från ochtill sådana bolag kommer att vara särskilt omfattande.Följaktligen är betydelsen av ett orubbat, inarbetat firmanamnstörst för dessa bolag.Det bör vidare vara mera betydelsefullt för allmänheten att fåangivet att ett företag är privat än publikt. De publika kommernämligen att följa lagbestämmelser, som är mera krävande ochdetaljstyrande än vad som skall gälla för de privata, vilkakommer att få större frihet att skapa individuella lösningar. Såär fallet i fråga om kapitalkrav och förmodligen beträffandebolagets ledningsorgan jämte en rad andra regler, som ärföremål för behandling i Aktiebolagskommittén.Vidare är det förhållandet att ett aktiebolag är privatotvivelaktigt en viktig upplysning för tredje man också eftersomdet medför en kraftig begränsning av aktiernasomsättningsbarhet. Detta gäller i synnerhet som inskränkningeninnebär en förändring jämfört med tidigare gällande rätt. Det ärdärför rimligt att påbjuda att förhållandet framgår av bolagetsfirma.Förbundet vill också rikta uppmärksamheten på hur utländskareformer av motsvarande karaktär gått till. redogörelse, SOU 1992:83 sid 111--117, förhur aktiebolag och andra bolag utan personligt ansvar växt frami framgår, att det nästan undantagslöst varit så att detefterhand visat sig finnas behov av en andra bolagsform -- vidsidan av aktiebolaget -- utan personligt ägaransvar. Det har idessa lägen skapats en ny bolagskategori och de företag som valtatt driva verksamheten i denna form har getts en särskildbenämning. De bolag som inte gått över till den nya kategorinhar fått behålla sin ursprungliga associationsbeteckning. Dettagäller bl a i (Aktiengesellschaft), (sociétéanonyme), (naamlose vennootschap) och (aktieselskaper).I detta avsnitt vill Förbundet slutligen kommentera vad somsägs i propositionen sid 77 angående artikel 1 i EUs andrabolagsdirektiv. I propositionen anges att bestämmelsen skullekräva att inför en särbeteckning för publika bolag.I den aktuella regeln anges följande angående motsvarighetentill publika bolag:"Namnet på ett sådant bolag skall innehålla eller åtföljas aven beteckning som skiljer sig från den som föreskrivs för andrabolagsformer. "Förbundet anser att den ifrågavarande artikeln är uppfylld omendast de privata bolagen får ett tillägg. Genom att de publikabolagen då saknar tilläggsbeteckning skiljer de sig rimligtvisfrån andra bolagsformer. Tillägget "privat" markerar att bolagetföljer de regler som gäller för denna associationsform och attbolag endast har beteckningen "aktiebolag(pr)". Ordet "priv" kan för enengelsman ge associationer till "toalett"; "privy". Varjeförkortning som innehåller en vokal är för övrigt riskabel medtanke på utländska betydelser.Aktiemarknadsbolag automatiskt publikaAlla bolag som inte beslutar att vara publika blir automatisktprivata enligt propositionen. Samtliga de bolag som vill blipublika skulle därmed behöva fatta beslut om detta på enbolagsstämma, som går av stapeln före 1 januari 1995.De allra flesta ordinarie bolagsstämmor äger rum innanRiksdagen kommer att behandla propositionen. Visserligen har ettantal bolag i sin kallelse tagit med frågan om att bli publiktbolag. Detta gäller dock långt ifrån alla. Många har inte hunnitta med ärendet på dagordningen, eftersom propositionen ladesförst . Åtskilliga anser det också olämpligt attbehandla ett ärende på stämman, när frågan ännu inte är beslutadav Riksdagen.Att ordna en extra bolagsstämma för att behandla enbartfrågan om bolaget skall vara publikt är inte rimligt, bl a medtanke på de kostnader detta förorsakar.Förbundet anser därför att i en särskild bestämmelsei lagen bör ange att alla bolag som vid lagens ikraftträdande äraktiemarknadsbolag automatiskt är publika bolag. Härigenomundanröjs väsentliga kostnader och besvär föraktiemarknadsbolagen, som helt enkelt måste vara publika för atthandel skall kunna ske i deras fondpapper.SammanfattningIndustriförbundet yrkar mot bakgrund av ovanstående attendast de privata aktiebolagen skall ha en tilläggsbeteckningoch att förkortningen skall vara ("pr)" samt att alla bolagsom vid lagens ikraftträdande är aktiemarknadsbolag genom enlagregel automatiskt, och således utan bolagsstämmobeslut, blirpublika bolag.Företagarnas , Svensk Handeloch KöpmannaförbundSammanfattningVi anser inte att de blivande privata aktiebolagen skallbehöva tynga sitt bolagsnamn med att i detta ange den nyabolagskategorin. Inte heller skall de behöva ange firman och denort där styrelsen har sitt säte på brev, orderblanketter ochfakturor.BakgrundI nämnda proposition föreslås att aktiebolagsformen delas uppi två typer av aktiebolag, privata och publika aktiebolag.Endast de publika bolagen skall kunna vända sig till allmänhetenför att skaffa riskkapital. Vidare skall, enligt förslaget, ifirman för ett publikt bolag ordet "publikt" eller förkortningen"pub" ingå. På motsvarande sätt skall i firman för ett privatbolag ordet "privat" eller förkortningen "priv" ingå. Syftet medtilläggen är att de nya bolagsformerna skall kunna särskiljas.Den nya firman liksom bolagets säte och organisationsnummerskall även anges på bolagets brev, orderblanketter och fakturor.Det innebär för de privata bolagen att även dessa måste skrivaantingen "privat" eller "priv" tillsammans med bolagsnamnet idessa handlingar, samt säte och organisationsnummer.Propositionsförslaget föranleder därmed en ändring av såvälutseende som text samt nytryck av dessa handlingar. krävsendast, enligt mervärdeskattelagen, att organisationsnumretanges i samband med faktureringen.EGs bolagsdirektiv gäller uttryckligen endast för de blivandepublika bolagen. Det innebär att firman inte behöver ändras förde privata bolagen av detta skäl. Kravet på särskiljningsförmågauppfylls om det av firman för de betydligt färre större bolagenframgår att det är dessa som får sprida sina aktier tillallmänheten.Sverige hade 264 000 st aktiebolag med ettaktiekapital , dvs den gräns som föreslås förbolag som vill ha möjlighet att bli publika. Detta innebär attfirmaändringarna i vart fall berör omkring 264 000 privataaktiebolag. fanns knappt 20 000 aktiebolagmed i aktiekapital.SynpunkterPropositionsförslaget innebär att ytterligare krav ställs påde mindre bolagen. För det första tvingas dessa ändra ettinarbetat namn. Ofta är namnen gamla och bärare av en visstradition. Därmed är de även väl kända. Företagen är i allmänhetfamiljeföretag. Att lägga till "priv" sist i firman medför attdet nya namnet i de flesta personers öron låter konstigt ochonaturligt. Ändringen framstår därför som omotiverad. Denriskerar därför att av många, såväl företagare som andra, attupplevas som "klåfingrig". Särskilt som ändringen inte ärnödvändig av hänsyn till EU. Till detta kommer att bolagsnamnetblir längre och besvärligare att skriva.Konsekvenserna för de mindre företagen blir mycket ingripande.Dessa måste i onödan framställa nya trycksaker med ny logotypm.m. för att ange den nya firman, sätet och organisationsnumretpå brev, orderblanketter och fakturor.Detta innebär kostnader för såväl framtagning av logotyp medny firma som tryckkostnader för nytt brevpapper och andrahandlingar.Dessutom kommer ändring av skyltar m.m. att behöva ske iflertalet fall.Vidare måste en omregistrering hos PRV ske för samtliga bolag.Beslut om den nya firman måste fattas på bolagstämma. Iflertalet fall blir det nödvändigt att för detta ändamål hållaen extra sådan.Med antagandet att kostnaden för framtagandet och ändringen avdessa handlingar uppgår till per privat bolag blirkostnaden för de 264 000 aktiebolagen med ett aktiekapital under500 så hög som 1,32 miljarder kr.Antas kostnaden i stället bli den dubbla, vilket förefallermer realistiskt, innebär den ökade uppgiftsskyldigheten enkostnad på . Till dessa belopp kommerkostnader för omskyltning vilket kan uppgå till ansenliga beloppi flertalet fall.Enbart registreringskostnaden för en firmaändring hos PRVkostar . Något undantag som innebär att avgiftinte skall tas ut föreslås inte uttryckligen i propositionen.Sammantaget innebär alltså propositionsförslaget att avsevärdakostnader i onödan läggs på småföretagen.Förkortningen "AB" är en praktisk och vedertagen förkortningsom om förslaget genomförs måste ändras till "priv AB". Attalltid behöva uttala detta förefaller -- förutomkostnadsaspekten -- onödigt.Det förtjänar erinras om att dessa åtgärder -- om förslagetgenomförs -- påtvingas de mindre företagen utan att någraproblem eller andra olägenheter har antytts eller påståttsföreligga. Detta sker som flertalet av de mindreföretagen inte har några utländska affärsförbindelser vilkatvångsvis, genom stadgande i lag, behöver informeras.Innan några missförhållanden visats bör lagstiftaren utgå frånatt aktiebolagen informerar varandra om de nu aktuellaförhållandena i de fall parterna inte på annat sätt fått dennainformation. Skall informationen lämnas kan det räcka med enallmän föreskrift om att den skall tillhandahållas i samband medavtals ingående.Kostnaderna för ändringen har i princip inte uppmärksammats ipropositionen. Detta måste anses strida mot regeringensgenerella direktiv att alltid, innan nya regler införs, särskiltbelysa hur dessa påverkar mindre företag. Att så inte skett äranmärkningsvärt. Finns ingen samordning mellanstatsrådsberedningen och departementen?Av propositionen framgår endast att "vissa kostnader, t exändringar i bolagsordningen kan antas uppvägas av de fördelar ennärmare anpassning av svensk bolagsrätt får för svensktnäringsliv".