bet · GI01AU2 · 1994-11-15 00:00:00 — För sådanafrånvarodagar beräknas semesterlönen antingen som arbetstagarensgenomsnittliga dagsinkomst eller, om han inte haft någon inkomstunder intjänandeåret, med hänsyn till den inkomst som det kanantagas att han skulle ha haft, om han hade arbetat förarbetsgivarens räkning.Semesterlönegrundande frånvaro är enligt 17 § semesterlagenbl.a. sjukdom, arbetsskada, föräldraledighet eller s.k.närståendevård. Vissa begränsningar finns dock.Beträffande frånvaro från arbetet för sjukdom/arbetsskadagäller följande. Rätten till semesterlönegrundande frånvaro ärbegränsad till under intjänandeåret i de fallsjukdomen inte beror på en arbetsskada. Vid arbetsskada gällerinte 180-dagarsgränsen. Efter oavbruten frånvaro på grund avsjukdom eller arbetsskada under två hela intjänandeår grundardärefter infallande frånvarodag för sjukdom eller arbetsskadainte rätt till semesterlön. av enfrånvaroperiod skall enligt lagen inte i något fall anses beropå arbetsskada.Som tidigare nämnts ingår semesterlagens regler omsemesterlönegrundande frånvaro i utredningsbetänkandetLedighetslagstiftningen -- en översyn (SOU 1994:41). är de semesterlönegrundande frånvaroorsakernaytterst en ekonomisk intressefråga för arbetsgivare ocharbetstagare. De ekonomiska konsekvenserna har ej varit möjligaatt bedöma närmare, anför utredningen, som koncentrerat sig påatt överväga förenklingar m.m. i systemet. Bl.a. har man berörtfrågan om eventuell överkompensation av arbetstagare vidsjukdom. Vidare föreslår utredningen att sjukdomsfall ocharbetsskadefall skall behandlas lika ur semesterlönesynpunkt.Enligt förslaget skall endast den sjukfrånvaro, inkl. sådan somberor på arbetsskada, som under intjänandeåret inte överstiger180 dagar vara semesterlönegrundande. Den s.k. 90-dagarsregelnföreslås avskaffas.I motion A704 av och (c, m)anförs att reglerna om semesterlön vid frånvaro på grund avsjukdom, föräldraledighet och närståendevård medför att denanställde blir dubbelt kompenserad. Motionärerna pekar på detförhållandet att sjukpenningen etc. beräknas efter lönen inkl.semesterlönen som arbetsgivaren skall betalasemesterlön vid dessa typer av frånvaro. Enligt motionärernablir de som är frånvarande favoriserade i förhållande till demsom arbetar. De nu angivna slagen av frånvaro bör därför intevara semesterlönegrundande, anser motionärerna.I motion A707 av och () begärsatt 17 § semesterlagen ändras så att arbetsskada jämställs medsjukdom i fråga om semesterlönegrundande frånvaro. Enligtmotionärerna bör frånvaro på grund av sjukdom eller arbetsskada,vilken under intjänandeåret inte överstiger , varasemesterlönegrundande. Motionärerna anför att de ändringar somägde rum i samband med slopande avarbetsskadesjukpenningen i princip innebär att alla försäkradeunder sjukpenningtid erhåller ersättning enligt lagen om allmänförsäkring. En motsvarande likabehandling av de försäkrade börtillämpas även beträffande semesterlagen. Ett lagförslag ingår imotionen.Utskottet gör följande bedömning.Som ovan redovisats planeras inom en bredutredning på arbetstidsområdet. Avsikten är att ävenårsarbetstidsbegreppet skall ingå i utredningsuppdraget. Dettainnebär att en bedömning måste göras om arbetstids- ochsemesterreglerna skall föras samman i en gemensam lag.Mot bakgrund av att förfogar över betydandeunderlagsmaterial i fråga om reglerna för semesterlönegrundandefrånvaro avvaktar utskottet för sin del regeringens beredning avfrågan och utgår från att regeringen återkommer till iärendet.På anförda grunder bör inte heller motionerna A704 och A707föranleda någon åtgärd. De avstyrks följaktligen. beträffande inriktningen av arbetstidspolitikenatt avslår motionerna 1993/94:A40 yrkande 15,1993/94:A44 yrkande 12, 1993/94:A203, 1993/94:A205,1993/94:A238 yrkande 2, 1993/94:A254 yrkandena 30 och 31,1993/94:A261, 1993/94:A262 yrkande 28, 1993/94:A268,1993/94:A701, 1993/94:A702, 1993/94:A706, 1993/94:A709,1993/94:A715 yrkandena 2--7, 1993/94:A815 yrkandena 19--21 och1993/94:Fi32 yrkande 37,res. (mp)2. beträffande semesterlönegrundande frånvaroatt avslår motionerna 1993/94:A704 och 1993/94:A707.Stockholm den 15 november 1994På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), PerErik (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), () och (). Inriktningen av arbetstidspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det positivt att regeringennu avser att åter utreda frågan om sänkt arbetstid. Utskottetanser att det är nödvändigt att normalarbetstiden anpassas tillverkligheten. Den nuvarande arbetstidsnormen kan inte anses varaen naturlag eller en evigt optimal lösning. Anpassas intenormalarbetstiden till verkligheten tvingas den offentligasektorn bära kostnader för den arbetslöshet som uppstår genomatt normalarbetstiden är för hög. Därför är det bra attregeringen nu avser att utreda frågan om arbetstiden.Vid sidan av utredningen är det synnerligen värdefullt med enpraktisk försöksverksamhet med kortare arbetstid. Den börinledas och omfatta också det privata näringslivet.Projektpengar bör anvisas för försöksverksamheten.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna A715 och Fi32i berörda delar bör ges regeringen till känna. Med hänsyn tillden aviserade utredningen bör övriga upptagna motionsönskemål påarbetstidsområdet inte påkalla någon åtgärd.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av arbetstidspolitikenatt med anledning av motionerna 1993/94:A715yrkandena 6 och 7 och 1993/94:Fi32 yrkande 37 i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1993/94:A40 yrkande 15,1993/94:A44 yrkande 12, 1993/94:A203, 1993/94:A205, 1993/94:A238yrkande 2, 1993/94:A254 yrkandena 30 och 31, 1993/94:A261,1993/94:A262 yrkande 28, 1993/94:A268, 1993/94:A701,1993/94:A702, 1993/94:A706, 1993/94:A709, 1993/94:A715 yrkandena2--5, 1993/94:A815 yrkandena 19--21 och 1993/94:Fi32 yrkande 37i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilt yttrandeInriktningen av arbetstidspolitiken (mom. 1)() anför:Som framgår av motioner på arbetstidsområdetär det mycket angeläget att en arbetstidsförkortning kan införasstegvis. har i motioner lagt förslag som innebärförsöksverksamhet med kortare arbetstid. harockså begärt medel för att finansiera denna försöksverksamhet.Riksdagen har i tidigare behandling avvisat Vänsterpartietsförslag till finansiering. Eftersom detta innebär att eventuellaekonomiska konsekvenser av förslaget behöver beredasytterligare, ansluter vi oss till utskottsuppfattningen om enutredning på området.Att frågan om en försöksverksamhet med därtill knutnaanslagsmedel blir föremål för en utredning får ej innebära attpågående initiativ med kortare arbetstid avstannar i avvaktan påutredningen. Vi vill i stället i detta sammanhang understrykavikten av att ytterligare försöksverksamhet med kortarearbetsdag initieras redan nu inom utredningens ram. Tillskillnad mot nu pågående verksamheter med sextimmarsdag inom denoffentliga sektorn bör nya försöksverksamheter ha en bredareinriktning och omfatta flera branscher inom både offentlig ochprivat sektor.