bet · GH01UU21 · 1994-02-17 00:00:00 — Situationen i det tidigare I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motioner frånallmänna motionstiden /94 om situationen i det tidigareJugoslavien. Utskottet besvarar 19 yrkanden och avstyrker 3yrkanden. 1993/94:U612 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kraftfullt verka för att vapenembargotmot hävs.1993/94:U617 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN bör verka för fördömandeav apartheidsystemet i Kosovo,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen i FN skall verka för attrespekt för mänskliga rättigheter i Kosovo krävs för upphävandeav FN-sanktionerna mot Serbien-Montenegro.1993/94:U618 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förberedelser för en Marshall-liknandeplan för återuppbyggnad i f.d. ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flyktingar från f.d. börbetraktas som en resurs i ett återuppbyggnadsarbete,3. att begär att regeringen i ESK och FN skallkräva att respekterar de mänskliga rättigheterna iKosovo samt kräva av att ESK:s rapportörer tillåtsåtervända till Kosovo, och Sandjak samt verkar fördirekta förhandlingar syftande till en mer autonom ställning förkosovoalbanerna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om diplomatisk representation i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt stöd tillkrigsförbrytartribunalen,8. att begär att regeringen tar initiativ iEuroparådet eller till åtgärder för att rädda kulturarveti främst och , enligt vad somanförts i motionen,10. att begär att regeringen tar initiativ i Unescooch om stöd till oberoende media i f.d. ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till det civila samhället inom FN:seller europeiska organisationers ram.1993/94:U630 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det allvarliga läget beträffande mänskligarättigheter i Kosovo,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör göra enheltäckande analys av läget i Kosovo,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ånyo bör skicka enparlamentarikerdelegation till Kosovo,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för att ESK skickarobservatörer till Kosovo,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ta initiativ tillradiosändningar på albanska.1993/94:U631 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om republiken rätt attfortbestå som självständig stat av multietnisk karaktär inom degränser som erkändes av FN och världssamfundet ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fullfölja sanktionerna motSerbien-Montenegro,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sanktioner mot ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att häva vapenembargot motBosnien-Hercegovina,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att byta ut Bosnienmedlarnalord och /94:U808 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av ett samarbete med andraländer, särskilt med det , Situationen allmänt i det f.d. Jugoslavien3.1.1. Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen (U618) om kriget ochkonflikten i det f.d. hävdas att someuropeisk demokrati inte bara har en självklar plikt attförhindra krig och folkmord utan också ett moraliskt ochpolitiskt ansvar för att aktivt bistå och skydda folk ochnationer som hotas av undergång. Hoppet om fred i det f.d.Jugoslavien tycks dock avlägset, sägs det i motionen. Denkatastrofala situationen för civilbefolkningen iBosnien-Hercegovina är till stora delar ett resultat, menarmotionärerna, av att FN:s medlemsländer inte förmår genomföraoch upprätthålla respekten för den resolution av FN:ssäkerhetsråd som ligger till grund för bl.a. den svenskaFN-truppens fredsbevarande insats. Ingen av FN-resolutionerna,sägs det i motion U618 (s), talar om en uppdelning avBosnien-Hercegovina utan om att bevara landets integritet. I ettkortsiktigt perspektiv gäller det att få till stånd etteldupphör. En kortsiktig lösning får emellertid inte permanentaen orättvis, illegitim ordning som belönar aggression ochetnisk rensning, framhålls det i motionen.Motionärerna anser att de olika insatser av humanitär karaktärsom bidragit med i det f.d. ärvärda all uppskattning. Ett stort antal flyktingar från områdethar tagits emot i , och även många organisationer,folkrörelser och enskilda människor har engagerat sig starkt förden nödlidande befolkningen. I motionen begärs att mermålmedvetna politiska initiativ nu skall tas som kan motsvaraallvaret i den pågående tragedin. Det är nödvändigt, anförs deti motionen, att försöka se längre än till det nu akuta krigetoch kriserna i det f.d. Jugoslavien.Regeringen bör därför , föreslås det i motion U618(s), ta initiativ till och delta i internationellaförberedelser, i relevanta internationella fora, föråteruppbyggnaden av de krigshärjade områdena i det f.d.Jugoslavien. En sådan plan, som motionärerna karaktäriserar somMarshall-liknande, skulle inbegripa återupprättande av ettfungerande civilt samhälle genom insatser förmedlade avmultinationella organisationer, stater och myndigheter,folkrörelser, hjälporganisationer samt enskilda individer. Dennauppfattning bör, enligt motionens yrkande 1, som sinmening ge regeringen till känna. I motionens yrkande 2 föreslåsatt flyktingar från området bör betraktas som en resurs för detframtida återuppbyggnadsarbetet. Motionärerna menar attflyktingarna i exil i borde erbjudasoch uppmuntras till utbildning och förberedande verksamhet meddetta syfte.I den socialdemokratiska partimotionen om situationen i detf.d. (U618) framhävs vidare vikten av att Sverigefortsätter att aktivt stödja den tribunal som inrättats för attdöma personer som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser idetta konfliktområde. Denna uppfattning föreslås somsin mening ge regeringen till känna (yrkande 5). Tribunalen sägsi motionen ha stött på ekonomiska och politiska svårigheter vidinsamlandet av fakta i olika huvudstäder.I motion U618 (s) refereras vidare till den omfattandeförstörelse av kulturella och religiösa monument ochminnesmärken som ägt rum i det f.d. , främstBosnien-Hercegovina och . Motionärerna anser att en stordel av denna förstörelse har ägt rum på ett målmedvetet sätt ochinom ramen för den etniska rensningens strategi. I yrkande 8föreslås att i t.ex. och skall tainitiativ till att experter skickas till dessa områden för attutröna omfattningen av skadorna på kulturarvet och föreslååtgärder för eventuell restaurering och återuppbyggnad avmonument, m.m.Konflikten i det f.d. har enligt motion U618 (s)visat på behovet att också stödja det civila samhället; attingjuta mod och kraft hos de människor och organisationer somarbetar för fred och tolerans. En viktig orsak till kriget,anförs det i motion U618 (s), är den propaganda som viamassmedierna ger ständigt ny näring åt rädslan, hatet ochbitterheten. genomför enligtmotionärerna redan en del insatser till stöd för oberoende mediai det f.d. . I yrkande 10 föreslås att regeringen iUnesco och skall ta initiativ till ytterligaresådana stödåtgärder. Regeringen bör, enligt yrkande 11 imotionen, även ta initiativ i FN eller olika europeiskaorganisationer till att utöka stödet till det civila samhälletoch fredskrafterna i det f.d. Jugoslavien.I socialdemokraternas motion om samarbete med Central- ochÖsteuropa, U808, återkommer förslaget om särskilda insatser idet , särskilt för att stärka det civilasamhället. Enligt motionen kommer ett återuppbyggnadsprogram attbehövas vid en framtida överenskommelse om fred. Förberedelserför ett dylikt bör vidtas , föreslås det i yrkande 6.3.1.2. Utskottets övervägandenInte sedan har det i begåtts såomfattande och hänsynslösa brott mot de mänskliga rättigheternaoch rättsstatens principer som under de senaste årens konflikteri det f.d. . Urskillningslös artilleribeskjutning,etnisk rensning, systematiska våldtäkter, tortyr och andragrymheter utgör delar av dessa fruktansvärda brott.Utskottet beklagar starkt att det ännu ej varit möjligt att nåen fredsuppgörelse i och uttrycker djup oroöver det förvärrade humanitära, politiska och militära läget.De pågående konflikterna rymmer också betydande risker förspridning. Faran för öppna konflikter, bl.a. i Kosovo, ingerallvarliga bekymmer.Utskottet har i flera tidigare betänkanden (senast ibetänkandena /93:UU21 och 1992/93:UU35) ingående belystbakgrunden till och olika aspekter på utvecklingen i det fornaJugoslavien. Utskottet har därvid bl.a. framhållit att det är avavgörande betydelse att parterna förmås att genast avbryta allastridshandlingar. Arbetet för att nå en politisk lösning ochgenomdriva denna måste fortsätta med största beslutsamhet, såatt en uppgörelse och en bestående fred i de av konfliktersönderslitna delarna av det f.d. blirverklighet. Utskottet vidhåller dessa synpunkter.Sverige har av principiella skäl och i positiv anda prövat deframställningar FN gjort om insatser i det tidigare Jugoslavien.De svenska åtagandena har varit avsevärda. Även utanför FN:s ramhar betydande engagemang i området.Sverige tar ett väsentligt ansvar genom närvaro med personal.Inom UNPROFOR bidrar med huvuddelen av en bataljon iBosnien-Hercegovina och ca 250 man till den nordiska bataljoneni . Svensk stabspersonal finns vid UNPROFOR:shögkvarter. Därutöver deltar från civilpolis och ettmindre antal militära observatörer i UNPROFOR:s insatser.Sverige deltar även med personal i ESK:s och EG:sövervakningsaktiviteter. Personal från ochFlygvapnet deltar i den rent humanitära hjälpverksamheten. Ettviktigt och omfattande stöd förmedlas också via frivilligaorganisationer.Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma de omfattandeoch engagerade insatser som görs av svensk personal i det f.d.Jugoslavien.Utskottet konstaterar att , bl.a. tillsammans med deövriga nordiska länderna, ställt kravet på att få slut påbeskjutningen av . har också stött förslag omdemilitarisering i Sarajevo-området, kravet på att områdetställs under FN:s omedelbara politiska och militära kontrollsamt kravet på ett borttagande av alla tyngre vapen frånSarajevo och dess omgivningar. Efter påtryckningar från detinternationella samfundet är parterna nu i färd med att vidtaåtgärder med denna inriktning. Enligt utskottets uppfattning börregeringen fortsatt och med största kraft verka för att nämndaåtgärder vidtas.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om FN:s besluti resolution 836 om fredade områden. Utskottet anser att ettsnart genomförande av detta beslut är av största betydelse föratt en fredlig lösning skall kunna uppnås.Enligt utskottets uppfattning måste besluten om mål och medelför eventuella insatser bestämmas av FN:s politiska ochstrategiska ledning. Vid fredsbevarande FN-insatser förblirkraven på opartiskhet och förtroendeskapande de centralaelementen. Om våld kommer till användning enligt kapitel VII iFN-stadgan måste en strävan vara att återgå tillnormala, fredsbevarande insatser.FN:s generalsekreterare har, åberopande säkerhetsrådetsresolution, begärt att NATO skulle förbereda möjligheten tillbombangepp mot artilleriställningar varifrån beskjuts.Detta är en tydlig signal från det internationella samfundetssida för att förhindra ytterligare övergrepp mot Sarajevosbefolkning.Utskottet konstaterar att i FN förklarat att NATO:sbeslut om att under vissa förutsättningar kunna sätta inluftstridskrafter i skall ses som ett inslagi en politisk process mot en förhandlad lösning av konflikten.Den svenske underströk att konflikten måstelösas med politiska metoder vid förhandlingsbordet och betonadesamtidigt att flygangrepp enbart skall användas som en sistautväg.I ett antal motioner från allmänna motionstiden tas frågan omvåld mot kvinnor i krig och konflikter upp. Flera motionärererinrar därvid, i ett vidare perspektiv, bl.a. om attmassvåldtäkter på kvinnor i kriget i det tidigare ärflagranta brott mot kvinnans mänskliga rättigheter. Utskottetkommer i ett annat betänkande att behandla dessa motioner. Detfinns dock anledning att i detta sammanhang erinra om att fråganom massvåldtäkter i det utförligt behandlats iutskottets betänkande 1992/93:UU21. Utskottet konstateradedärvid bl.a. att våld mot kvinnor är ett framträdande element ide omfattande och hänsynslösa brotten mot de mänskligarättigheterna och rättsstatens principer under den pågåendekonflikten i det tidigare Jugoslavien.I den socialdemokratiska partimotionen U618 föreslås, enligtyrkande 1, en Marshall-liknande plan för återuppbyggnaden av detf.d. Vidare föreslås (yrkande 2) särskildasatsningar på flyktingar från området. Även yrkande 6 (delvis) imotion U808 (s) innehåller förslag om återuppbyggnad.I anledning av motionerna konstaterar utskottet att massivainternationella insatser kommer att behövas för att bygga upp deekonomiska, rättsliga och sociala strukturerna i det f.d.Jugoslavien. har vid ett flertal tillfällen, särskiltunder senare tid, i internationella fora förklarat sig berettatt delta i återuppbyggnadsarbetet. I föreliggande fredsavtal,som lagts fram av , förutses också sådanainsatser.I dagsläget är det självfallet katastrofhjälpen som dominerar.De svenska insatserna på detta område uppgår nu till totalt över700 . Biståndet kanaliseras i första hand genomFN:s flyktingkommissariat, UNHCR.Enligt vad utskottet erfarit har en interdepartemental gruppinom bildats i syfte att närmare studera hurSverige skulle kunna delta i återuppbyggnadsverksamheten.Utrikesdepartementet har också anordnat ett seminarium med sammainriktning. Arbetet försvåras dock av att ett fredsavtal ännuinte föreligger och att oklarhet råder om vem som skall ledaåteruppbyggnadsarbetet.Sverige har också vid ett flertal tillfällen till UNPROFOR,UNHCR och EU (som bildat en särskild grupp "" för återuppbyggnadsfrågor) framfört Sverigesberedskap att delta. Vid det senaste mötet medJugoslavienkonferensens styrkommitté pekade Sverigesrepresentant, ambassadör , särskilt på de insatserESK kunde göra. Det förutses att en internationellpledging-konferens för återuppbyggnadsarbetet i det fornaJugoslavien kommer att anordnas.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att detinternationella samfundet säkerställer förmågan att på ettadekvat sätt kunna bidra vid det omfattandeåteruppbyggnadsarbete som måste inledas så snart stridernaupphört. Förberedelserna för återuppbyggnadsinsatser börprioriteras inte minst av det skälet att de i sig kan ha enförtroendeskapande effekt i den pågående konflikten. Som vidannan förtroendeskapande verksamhet är det väsentligt attopartiskhet härvid iakttas. har, enligt utskottetsuppfattning, en viktig uppgift i förberedelsearbetet föråteruppbyggnaden i det f.d. och bör därför spela enaktiv roll i internationella fora.Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att flyktingarnafrån området utgör en väsentlig resurs föråteruppbyggnadsarbetet. En för ochKulturdepartementet gemensam arbetsgrupp, vilken framlade sinrapport , har studerat möjligheten för attbosniska flyktingar i skulle kunna bidra vid ettåteruppbyggande. I rapporten slås bl.a. fast attmottagningsprogrammen för flyktingar från Bosnien-Hercegovinaskall ta hänsyn till detta.Åtgärder, som nämns i arbetsgruppens rapport, för attmöjliggöra för bosniska flyktingar att delta iåteruppbyggnadsarbetet är att inventera vilka vuxenutbildningari som är lämpade utifrån ett "återvändarperspektiv", attta fram speciella arbetsmarknadspolitiska program, att stimuleraolika sammanslutningar (branschorganisationer, fackföreningarm.fl.) att överföra relevanta kunskaper samt att stödjaföreningar i som kan få en roll inom ramen föråteruppbyggnads- och återvandringsprogram.Utskottet utgår från att verksamhet av detta slag kommer attske i betydande omfattning och att den skall kunna avseflyktingar och invandrare från olika delar av det f.d.Jugoslavien.Även inom ESK har flyktingfrågan studerats i detta perspektiv.Utskottet förutsätter att härvidlag kommer att verkapådrivande.Med det anförda anser utskottet yrkandena 1 och 2 i motionU618 samt yrkande 6 (delvis) i motion U808 besvarade.I den socialdemokratiska partimotionen U618, yrkande 5,föreslås vidare att ger aktivt stöd till tribunalen förkrigsförbrytare i det f.d. Jugoslavien.Sverige har i alla relevanta fora givit sitt aktiva stöd tillkrigsförbrytartribunalen -- såväl före som efter det att denupprättats. har också lämnat konstruktiva bidrag tillsakdebatten om inrättandet av krigsförbrytartribunalen, inteminst genom de insatser som UD:s f.d. rättschef hargjort inom ESK:s ram, bl.a. för att utarbeta förslag tillstadgar för tribunalen.Enligt vad utskottet erfarit har regeringen uppdragit åtpolisen att samla in vittnesmål från personer som kan lämnauppgifter om krigsförbrytelser och brott mot humanitär rätt idet f.d. . Dessa bearbetas nu av UD och, i avvaktanpå att den nyinrättade tribunalen är redo att pröva enskildamål, vidarebefordras till den av säkerhetsrådet upprättadeExpertkommissionen för utredning av krigsförbrytelser i det f.d.Jugoslavien. Enligt utgör de av Sverigeöverlämnade vittnesmålen en ytterst värdefull tillgång i dessarbete.Sverige har till verksamhet givit ettfrivilligt bidrag om , vilket gör Sverigetill en av de största ekonomiska bidragsgivarna till helautredningsprocessen rörande folkrättsbrott begångna i det f.d.Jugoslavien.Förslag till finansiering av tribunalen kommer att läggas framav FN:s generalsekreterare, troligen under februari månad 1994.Enligt utskottets uppfattning är det principiellt väsentligt attkonsekvent slå vakt om domstolens oberoende ställning. Därförbör den göras oberoende av frivilliga bidrag från enskildastater. Kostnaderna bör i stället täckas via FN:s reguljärabudget eller, i sista hand, genom obligatorisk utdebiteringenligt särskild skala, vilket och de övriga nordiskaländerna föreslagit i FN.Regeringen har överlämnat en remiss till Lagrådet med förslagtill den lagstiftning som krävs för att skall kunnauppfylla de förpliktelser om rättshjälp m.m. som följer avsäkerhetsrådets beslut att upprätta krigsförbrytartribunalen.Enligt vad regeringen anmält till avser den att undervårriksdagen framlägga en proposition i frågan.Inför tribunalens utarbetande av procedurregler har Sverigeöverlämnat förslag om målsägarbiträde motsvarande vad som kanges enligt svensk lagstiftning. Enligt uppgift har tribunalensdomare varit positiva till det svenska förslaget. Iprocedurreglerna skulle det således finnas skrivningar om attvittnen och brottsoffer skall få hjälp av en särskildsexualbrottsenhet, vilken skulle ingå som en del i åklagarenskontor.Med det anförda anser utskottet yrkande 5 i motion U618besvarat.I den socialdemokratiska partimotionen U618, yrkande 8,föreslås olika åtgärder mot skadorna på kulturarvet i det f.d.Jugoslavien.Utskottet har erfarit att stödjer arbetet inom med att planera förrestaureringen av förstörda minnesmärken i Bosnien-Hercegovina.Unesco har i detta sammanhang presenterat förslag bl.a. avseendeåteruppbyggandet av bron i och iSarajevo. För denna verksamhet har utsett en särskildkoordinator. Inom det svenska diskuteras förnärvarande hur skall kunna hjälpa till medåteruppbyggandet av det bosniska nationalbiblioteket.Både och har vidtagit flera rekognoserings-och kontaktskapande resor i det f.d. . I juni 1993hölls ett gemensamt möte mellan och i syfte att samordna insatserna.Europarådets parlamentariska församling antog enresolution om åtgärder för att rädda kulturarvet i det f.d.Jugoslavien.Utskottet vill i sammanhanget peka på den betydelse åtgärdermot skadorna på kulturarvet har för återuppbyggnadsarbetet i detf.d. Det är mot denna bakgrund angeläget attSverige stöder de internationella ansträngningarna på områdetför att reparera krigets skador.Med det anförda anser utskottet yrkande 8 i motion U618 (s)besvarat.I motion U618 (s) föreslås också att regeringen tar initiativtill stöd för oberoende media (yrkande 10) och till utökat stödtill det civila samhället och fredskrafterna i det f.d.Jugoslavien (yrkande 11). Ett förslag med samma innebörd som detsistnämnda återfinns även i motion U808 (s), yrkande 6 (delvis).Enligt utskottets uppfattning har centraldirigerade media idet f.d. i många sammanhang verkat desinformerandeoch bidragit till att konflikterna förvärrats. Opartiskinformation fyller en viktig roll i arbetet för fred ochförsoning. Utskottet delar mot denna bakgrund motionärernassynpunkter på behovet av stöd till oberoende media och detcivila samhället i det f.d. . Enligt vad sominhämtats lämnar redan sådant stöd. Detta har i huvudsakkanaliserats genom bidrag till har tillbaka ocksåengagerat sig i frågan om stöd till oberoende media i det f.d.Jugoslavien. hölls ett informellt koordinationsmötemed mediaföreträdare från det f.d. . Dettaresulterade i att beslut togs om en rad stödåtgärder för attbidra till överlevnad och förstärkning av oberoende media.Stödet har bl.a. bestått i att man i samarbete med Editors (FIEJ) och the () samt upprättat ettsamordningscentrum för oberoende media i . Dettacentrum ägnar sig i huvudsak åt regional kommunikation, menockså åt att övervaka yttrandefriheten. Man ger också materielltoch tekniskt stöd. Ett annat projekt är ett utbildningsprogramför journalister där frågor som journalistetik och managementbehandlas.Bilateral hjälp har också givits till enskilda organisationeri området. Dylik hjälp bör utgå även framgent. Man bör ocksåframhålla betydelsen av kontakter mellan svenska enskildaorganisationer och deras motsvarigheter i det f.d. Jugoslavien.En form av stöd, som enligt utskottets mening även bör nämnas,är de täta kontakter som regeringsledamöter och andra svenskapartiföreträdare har med politiker, partier och enskildaorganisationer i det f.d. . Enligt utskottets meningär det ett naturligt led i ESK:s verksamhet att samarbeta medenskilda organisationer av den typ det här är fråga om.Med det anförda anser utskottet yrkandena 10 och 11 i motionU618 samt yrkande 6 (delvis) i motion U808 besvarade.3.2. Sammanfattning av motionernaI likhet med den socialdemokratiska partimotionen om det f.d.Jugoslavien (U618) beskriver motionerna U612 (kds) samt U630(fp) den allvarliga situationen i , denetniska rensningens följder samt det internationella samfundetshittillsvarande ansträngningar att söka lösa konflikten.Motionärerna framhåller att republiken är enfullvärdig stat i , internationellt erkänd och invald sommedlem i FN.Folkmordet i uppfattas av motionärerna somresultatet av ett krig som initierats och genomförs med stöd avregeringarna såväl i som i . Detta gör detomöjligt att beskriva konflikten som ett renodlat inbördeskrig,anförs det bl.a. i motion U612 (kds).Republiken har, hävdas det i motion U631(fp), rätt att fortbestå som självständig stat av multietniskkaraktär inom de gränser som erkändes av FN och världssamfundetvåren 1992. Detta föreslås , enligt yrkande 1 imotionen, som sin mening ge regeringen till känna.Det vapenembargo mot hela som FN:s säkerhetsrådbeslutade om har inte verkställts fullt ut,hävdas det i motion U631 (fp). I yrkande 2 begärs att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att sanktionernamot måste fullföljas. I motionens yrkande 3föreslås att regeringen skall verka för att samma sanktioner somnu gäller för också skall införas motKroatien. FN:s vapenembargo har vidare, enligt motionären, haftsom främsta effekt att hindra från dessFN-stadgade rätt till självförsvar. I yrkande 4 begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna attvapenembargot mot bör hävas.