bet · GH01SfU12 · 1994-04-20 00:00:00 — En snabbare handläggningstid i kassorna kommeratt öka förutsättningarna för att rehabiliteringsinsatsernaskall lyckas. Motionärerna framhåller bl.a. att studier visatatt tidsfaktorn har en avgörande betydelse för möjligheterna attfå dem som drabbats av sjukdom tillbaka till arbetslivet. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om åtgärder tillförbättringar för den enskildes rehabilitering vid arbetsskada.I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om åtgärder för attminska samhällets kostnader för arbetsskadorna. Motionärernamenar att bl.a. differentierade arbetsgivaravgifter kanstimulera till en bättre arbetsmiljö och på så sätt minskaantalet arbetsskador och därmed även samhällskostnaderna.Sjuk- och arbetsskadeberedningens uppdrag är som framgått ovanatt inom ramen för olika försäkringslösningar komma med förslaginnebärande bl.a. att sjuk- och arbetsskadeförsäkringarnaflyttas ut ur statsbudgeten. I direktiven anges bl.a. attförslagen skall utformas så att de ger naturliga incitament föratt upprätthålla arbetslinjen och att betydelsen av aktivaförebyggande och rehabiliterande åtgärder betonas. Därvid börförsäkringens effekter på arbetsmiljöarbetet och samordningenmed arbetsmiljölagstiftningens krav beaktas. Vidare skallutgångspunkten för beredningens förslag vara att finansieringenskall ske med enhetliga avgifter. Beredningen skall docköverväga om och i så fall i vilken utsträckning somarbetsgivaravgifterna bör differentieras utifrån företagenskostnader för arbetsskador och sjukfrånvaro för att stimuleratill bl.a. en bättre arbetsmiljö. Utskottet anser att resultatetav beredningens arbete bör avvaktas och avstyrker bifall tillmotion 1993/94:Sf236 yrkandena 2 och 3.Hans Andersson () anför i motion 1993/94:U619 att Sverigeefter anmälan blivit tillrättavisad av () för att ha infört en karensdag iarbetsskadeförsäkringen och därmed brutit mot konventionnr 121. I anmälan påtalades också det ändradearbetsskadebegreppet. Enligt motionären var starkt kritiskttill karensdagen och ville ha en förklaring till varförarbetsskadebegreppet ändrats. har enligt motionärenunder brutit mot flera internationellakonventioner, bl.a. . I och med dettaframstår inför omvärlden som ett dåligt föredöme.Motionären fördömer detta agerande och begär etttillkännagivande om att strikt skall följa de av Sverigeratificerade konventionerna.Statsrådet besvarade iriksdagens kammare en interpellation med frågor angående behandling av en anmälan från LO, TCOoch Fria fackföreningsinternationalen (FFI) om bristandetillämpning av konvention nr 121 om förmåner vidyrkesskada. I svaret uppgav statsrådet bl.a. att regeringen sermed stort allvar på internationella åtaganden. hadeenligt statsrådet visat stor förståelse för den ekonomiskasituation som lett till införande av karensdagen men ocksåkonstaterat att en sådan inte var förenlig med åtagandeenligt konvention nr 121. rekommenderade att senastden rapporterar om vidtagna eller planeradeåtgärder för att uppfylla konventionens bestämmelser. Vad gällerdet ändrade arbetsskadebegreppet konstaterade att ingenavvikelse från konventionen förelåg, men det föreslogs att skulle begära ytterligare upplysningar från omden praktiska tillämpningen av ändringarna i lagstiftningen.Statsrådet framhöll att svar skulle arbetas fram senast till den15 . Utskottet anser att regeringens svar till ILObör avvaktas och avstyrker bifall till motion 1993/94:U619.Utskottet behandlar i detta sammanhang även frågan omsamordning mellan ålders- och förtidspension enligt AFL ochlivränta enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL).Enligt 16 § YFL gäller att livräntan sänks till tre fjärdedelarav det ursprungliga beloppet när den skadade blir 65 år.Samtidigt skall enligt 17 kap. 2 § AFL folk- och tilläggspensioni form av ålderspension minskas med tre fjärdedelar avlivräntan. Folkpension till en ålderspensionär skall dock alltidutges med minst tre fjärdedelar av det belopp som annars skulleha utgetts. Avdrag på tilläggspensionen får göras endast om denpensionsberättigade ägt tillgodoräkna sig pensionspoäng förminst då skadan inträffat. Ävenförtidspension och sjukbidrag samordnas genom att pensionenminskas med tre fjärdedelar av livräntan. Avdrag från partiellförtidspension får dock endast göras om skadan inträffat föreden tidpunkt från vilken pensionen utges. Det lägsta belopp somskall utges till en förtidspensionär i form av folkpension är enfjärdedel av vad som annars skulle ha utgetts. Bestämmelserna i17 kap. 2 § AFL gäller även livränta enligt annan lag ellerförfattning som bestäms av eller utbetalas frånRiksförsäkringsverket.I motion 1993/94:Sf253 anför m.fl. (s) attsamordningsbestämmelserna i har skapat problem som inteförutsågs när dessa infördes. Att exempelvis halv förtidspensionsamordnas med yrkesskadelivränta genom att pensionen minskas medtre fjärdedelar av livräntan och inte med hälften är enligtmotionärerna inte logiskt. Motionärerna begär etttillkännagivande om behovet av en ändring avsamordningsbestämmelserna i har i sitt betänkande 1990/91:SfU16 behandlat ettliknande motionsyrkande. Utskottet erinrade därvid om attsamordningsbestämmelserna infördes på förslag avSocialförsäkringskommittén (SOU 1961:29). Förslaget byggde påden samordning som då gällde mellan statlig tjänstepension ochyrkesskadeersättning och som innebar att i de pensionsfall, dårätt till motsvarande yrkesskadeersättning förelåg, utgick ennågot högre förmån än i övriga fall. Ökningen motsvarade enfjärdedel av yrkesskadeersättningen. Utskottet anförde vidareatt med anledning av den antagna lagen omarbetsskadeförsäkring föreslog regeringen i proposition1976/77:64 om statligt personskadeskydd m.m. vissakompletterande bestämmelser. Bl.a. föreslogs en kraftiguppräkning av livräntor enligt YFL som grundades på eninvaliditet om . I propositionen (s. 120) redovisadesföljande överväganden som hadegjort beträffande samordningen av de äldre livräntorna och denallmänna försäkringens pensionsförmåner.De nuvarande samordningsreglerna ger enligt kommitténs meningi de flesta fall tillfredsställande materiellt resultat i frågaom de äldre livräntorna. Kommittén är emellertid medveten om attmånga livräntetagare upplever det orättvist attpensionsförmånerna reduceras med viss del av livräntans belopp.Livräntan utgår ju som kompensation för yrkesskada och bordedärför inte få försämra deras pensionsförmåner. Psykologisktkänner de sig därför berövade viss del av sin pension och sattai ett sämre läge än icke yrkesskadade pensionärer. Synpunkter avdetta slag har kommit fram i olika sammanhang och kommittén hardärför övervägt att föreslå en ändring i samordningsreglernaäven för äldre skadefall. Kommittén har prövat olika lösningar.Att helt slopa samordningsreglerna skulle leda tillöverkompensation. Att låta pensionerna utgå helt men föreskrivastörre avdrag på livräntorna än f.n. skulle enligt kommitténleda till icke önskvärda effekter, bl.a. skulle livräntetagaremed hög ATP tjäna mest på en sådan omläggning.Mot den nu redovisade bakgrunden fann utskottet i betänkandet1990/91:SfU16 inte skäl förorda någon ändring i ifrågavarandesamordningsbestämmelser.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motion 1993/94:Sf253.MedelsanvisningRegeringen har till anslaget B 1. Bidrag till sjukpenning ochrehabilitering föreslagit ett förslagsanslag på 3 268 miljonerkronor.I motion 1993/94:Sf271 yrkande 14 av och (nyd) begär motionärerna till följd av den i sammamotion yrkande 13 föreslagna sänkningen av taket isjukförsäkringen till fem och ett halvt basbelopp att riksdagentill anslaget anvisar 1 300 miljoner mindre än vad regeringenföreslagit.Utskottet har ovan avstyrkt motionärernas yrkande om ensänkning av taket i sjukförsäkringen. Till följd härav avstyrkerutskottet även bifall till det i motion 1993/94:Sf271 yrkande 14framställda anslagsyrkandet och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning.Utskottet godtar de av regeringen under littera B Ekonomisktrygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom framlagda förslagentill medelsanvisning för /95 i proposition1993/94:100 såvitt avser anslagen B 2 och B 3. Utskottet villdock i anslutning till anslaget B 2 framhålla följande.Anslaget, som är nytt, är uppdelat på följande treanslagsposter: Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.,Läkemedelsförmåner och Tandvård. har medanledning av proposition 1993/94:93, Förändrat ersättningssystemför vuxentandvård, godkänt riktlinjer för ett nyttersättningssystem. behandlar för närvarandeproposition 1993/94:221 med förslag om de lagändringar somerfordras för ett genomförande av reformen. Det nyaersättningssystemet avses träda i kraft . Ipropositionen uppges att det nya systemet skall utformas så attde årliga försäkringsutgifterna reduceras med 600 miljonerkronor. Med utgångspunkt från detta beräknar regeringen ibudgetpropositionen bruttoutgiften för anslagsposten Tandvårdtill , vilket motsvarar ett belopp underanslaget på 460 miljoner kronor.Pensioner m.m.BasbeloppetPensionerna, från såväl folk- som tilläggspensioneringen, ärliksom åtskilliga andra sociala förmåner knutna till basbeloppetinom den allmänna försäkringen.Bestämmelserna om basbeloppet, som fastställs av regeringenför , återfinns i 1 kap. 6 § AFL. Basbeloppet utgör29 multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i oktober året föredet som basbeloppet avser och prisläget . Därvidskall bortses från de prisförändringar som följer av ändringarav den statliga fastighetsskatten, av indirekta skatter och avräntebidrag inom bostadsbidragssystemet, allt i den månåtgärderna vidtagits för att finansiera den sänkning av denstatliga inkomstskatten som genomfördes åren 1990 och 1991.Vidare skall bortses från de direkta effekter på prisläget somberor på deprecieringen av den svenska kronan den 19november -- . beslötriksdagen om den ändrade beräkningen av basbeloppet till följdav den svenska kronans depreciering (prop. 1993/94:37, bet.SfU8, rskr. Basbeloppet uppgår för till 35 200 kr.Pensionsförmånernas årsbelopp är som nämnts knutna tillbasbeloppet och bestäms till en viss procentandel av detta.Fr.o.m. gäller att vid beräkning av folk- ochtilläggspension i form av ålderspension, förtidspension,efterlevandepension, barntillägg och pensionstillskott skallbasbeloppet minskas med 2 %.I motion 1993/94:Sf269 av och (nyd) begär motionärerna att beslutar att pensionernaåterställs så att den tidigare gällande kopplingen mellanbasbeloppet och pensionsnivån gäller. Motionärerna kritiserarsåväl att beräkningsgrunden för pensionerna baseras på ettbasbelopp minskat som att vid beräkning av basbeloppetskall bortses från effekter på prisläget som beror pådeprecieringen av den svenska kronan.Utskottet anser inte att det finns anledning för attändra sina fattade beslut om beräkning av basbeloppeteller pensionsnivåer för , och utskottet avstyrker bifalltill motion 1993/94Sf269. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att Pensionsarbetsgruppen i sitt avgivnabetänkande SOU 1994:20 Reformerat pensionssystem föreslagit attde årliga pensionsbeloppen bestäms enligt ett s.k.följsamhetsindex, som påverkas av såväl tillväxt som inflationoch reallöneutvecklingen i samhället. En proposition på grundvalav beredningens förslag väntas föreläggas inom kort.Bedömningen av nivåer för sjukbidrag/förtidspensionGällande ordningFörtidspension utges till en försäkrad, som har fyllt ,för tid före den månad då han fyller eller ålderspensiondessförinnan börjar utges till honom, om hans arbetsförmåga pågrund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska ellerpsykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedeloch nedsättningen kan anses varaktig. Kan nedsättningen avarbetsförmågan inte anses varaktig men kan den antas blibestående avsevärd tid, har den försäkrade rätt till sjukbidrag.Riksdagen beslöt under /93 att införa nya nivåerför sjukbidrag/förtidspension fr.o.m. (prop.1992/93:31, bet. 1992/93:SfU9, rskr. Före detta datumutgavs förmånen som hel, två tredjedels eller halv förmån. Helförtidspension fick den vars arbetsförmåga var nedsatt i sådangrad, att intet eller endast en ringa del återstod. utgesförmånen som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelsförmån. En försäkrad vars arbetsförmåga är helt nedsatt erhållerhel förmån. Försäkrad vars arbetsförmåga inte är helt nedsatt,men nedsatt med minst tre fjärdedelar erhåller tre fjärdedelsförmån. Är den försäkrades arbetsförmåga nedsatt i mindre grad,men med minst hälften, utges halv förmån och i övriga fall enfjärdedels förmån. Den nya lagstiftningen skall enligtövergångsbestämmelserna tillämpas för den som vidikraftträdandet uppbar två tredjedelar av hel förtidspensionförst när en omprövning av pensionen aktualiseras.Enligt 7 kap. 3 § AFL skall vid bedömande av i vad månarbetsförmågan är nedsatt beaktas den försäkrades förmåga attvid den nedsättning av prestationsförmågan som det är fråga ombereda sig inkomst av sådant arbete som motsvarar hans krafteroch färdigheter och som rimligen kan begäras av honom med hänsyntill hans utbildning och tidigare verksamhet samt ålder,bosättningsförhållanden och därmed jämförliga omständigheter.Bedömningen skall göras efter samma grunder oavsett arten avnedsättningen av prestationsförmågan. I fråga om en försäkradsom fyllt skall bedömningen främst avse hans förmågaoch möjlighet att bereda sig fortsatt inkomst genom sådantarbete som han tidigare utfört eller genom annat för honomtillgängligt lämpligt arbete. Med inkomst av arbete likställs iskälig omfattning även värdet av hushållsarbete i hemmet.I proposition 1992/93:31 erinrades om att hel förtidspensiondittills kunnat utges om arbetsförmågan var nedsatt med minstfem sjättedelar. Med de nya pensionsnivåerna skulle, enligtpropositionen, hel förmån utges endast då den försäkrade heltsaknar arbetsförmåga. Tre fjärdedels förtidspension skulle utgesom arbetsförmågan inte saknas helt men är nedsatt med minst trefjärdedelar. Utskottet som biträdde propositionen i denna delerinrade i betänkande 1992/93:SfU9 om att det fanns personer somtill följd av varaktig arbetsoförmåga beviljats helförtidspension trots att de har en restarbetsförmåga som kanuppgå till en sjättedel av hel arbetsförmåga. Dessa pensionsfallborde, enligt utskottet, inte omprövas med anledning av de nyanivåerna, om det inte förelåg andra omständigheter somföranledde en ändring av pensionsförhållandet.Riksförsäkringsverket har i Allmänna råd 1993:5 rekommenderatatt vid sin bedömning av arbetsförmågan vidrätt till hel förtidspension enligt de nya bestämmelserna skallbortse från arbetsinkomst som understiger lägstasjukpenninggrundande inkomst (SGI) enligt AFL, motsvarande6 . Kassan bör dock beakta om den försäkrade utanersättning regelbundet utför arbete av sådan omfattning ochsådant värde för arbetsgivaren/uppdragsgivaren att lönmotsvarande minst lägsta SGI skulle ha betalats ut.MotionerEtt stort antal motioner berör frågan om rätten till helförtidspension som den försäkrade är ideellt verksaminom handikapprörelsen eller andra organisationer, har uppdragsom fritidspolitiker eller vårdar egna barn. Flera motionäreruttalar oro för att de nya nivåerna inom förtidspensioneringenkan leda till minskning av förtidspensionen från hel till trefjärdedels förtidspension. Motionärerna anför bl.a. attdeltagande i ideell verksamhet och innehav av politiska uppdragav fritidskaraktär är av stor vikt för dem som ärförtidspensionerade och att deras insatser inte kan betraktassom regelrätt arbete. För många handikappade och långtidssjukakan deltagande i föreningsarbetet vara den enda utåtriktadeverksamheten de orkar med. Frågor om minskning av pensionen vidideellt arbete inom handikapprörelsen och andra ideellaorganisationer tas upp i motionerna, 1993/94:Sf201 av IréneVestlund m.fl. (s), 1993/94:Sf208 av m.fl. (v),1993/94:Sf209 av och (), 1993/94:Sf222av (), 1993/94:Sf229 av m.fl.(s), 1993/94:Sf230 av och (),1993/94:Sf234 av (), 1993/94:Sf249 avMaj-Inger och (), 1993/94:Sf258 avBengt och (), 1993/94:Sf260 av LarsHedfors m.fl. (s), 1993/94:Sf261 yrkande 7 av . (s), 1993/94:Sf270 av m.fl. (s),1993/94:So275 yrkande 1 av m.fl. (s) och1993/94:So276 yrkande 11 av m.fl. (s).Motionärerna begär beslut av eller tillkännagivandentill regeringen om rätt för förtidspensionärer att få varaideellt verksamma utan att pensionen reduceras. I några yrkandenbegärs en översyn av reglerna för förtidspensioneringen ochderas tillämpning.I flera av dessa motioner berörs även svårigheterna för enperson som uppbär hel förtidspension att ha politiska uppdrag avfritidskaraktär utan att pensionen reduceras. Denna fråga tasupp i motionerna 1993/94:Sf201, 1993/94:Sf216, 1993/94:Sf229,1993/94:Sf249, 1993/94:Sf258, 1993/94:Sf260 och 1993/94:Sf261.Även problemen med att vård av barn kan medföra reduktion avförtidspensionen berörs i några av motionerna. I motionerna1993/94:Sf249, 1993/94:Sf261 och 1993/94:Sf270 ansermotionärerna att det är fel att förtidspensionärer inte kanerhålla hel förtidspension av den anledningen att det finnssmåbarn i hemmet. De påpekar dessutom att detta särskilt drabbarkvinnor.I motion 1993/94:Sf216 av () anförs att enpolitisk fritidssyssla med viss ekonomisk kompensation kaninnebära arbetslivsinriktad rehabilitering. Han anser att enförtidspensionär i likhet med den som uppbär sjukpenning börkunna få ha en bisyssla i ringa omfattning utan att pensionenreduceras. Med ringa omfattning avser motionären ett arbete somger en inkomst som understiger av den tidigare inkomsten avanställning och som inte heller uppgår till ett halvt basbelopp.Han begär ett tillkännagivande härom. I motion 1993/94:Sf221 avSverre och () påpekas även att de nyareglerna lett till tröskeleffekter. Motionärerna anser att detbör vara möjligt att göra en anpassning av utgående pension tillden faktiska extrainkomsten och begär ett tillkännagivandehärom.Utskottets bedömningSom ovan angivits skall vid bedömningen av i vilken månarbetsförmågan är nedsatt beaktas den försäkrades förmåga attbereda sig inkomst av sådant arbete som motsvarar hans krafteroch färdigheter och som rimligen kan begäras av honom med hänsyntill hans utbildning och tidigare verksamhet samt ålder,bosättningsförhållanden och därmed jämförliga omständigheter.Denna bestämmelse i 7 kap. 3 § AFL har inte ändrats vidinförandet av de nya pensionsnivåerna. Den som helt saknarförmåga att skaffa sig inkomst genom arbete kommer därför ävenfortsättningsvis att kunna verka ideellt. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla att det ligger ett stort värde i att enhandikappad förtidspensionerad person kan engagera sig ideellt.Härigenom kan han eller hon få möjligheter till deltagande isamhällslivet och ha sociala kontakter. Det är därför viktigtatt tillämpningen av bestämmelserna redan vidförsäkringskassorna blir i enlighet härmed.I flera av de redovisade motionerna uttalas emellertid en oroför att de nya nivåerna inom förtidspensioneringen kan leda minskning av förtidspensionen även för personer som har enhelt nedsatt arbetsförmåga. Vid de utfrågningar som utskottethållit med företrädare för och de allmännaförsäkringskassorna har hävdats, att försäkringskassorna vid engenomgång av sina ärenden inte funnit något beslut som bekräftatde farhågor som framkommit i motionerna om att det med de nyanivåerna för förtidspension i fortsättningen inte är möjligt attgöra några rent ideella insatser om man beviljas hel förmån frånförtidspensioneringen.Riksförsäkringsverket har förtydligat sinaAllmänna råd om i vilken omfattning ett ideellt arbete påverkarfrågan om en försäkrad kan beviljas hel förtidspension enligt denya bestämmelserna. Rekommendationen om att försäkringskassanvid bedömningen av arbetsförmågan bortser från arbetsinkomst somunderstiger lägsta sjukpenninggrundande inkomst enligt AFL harförtydligats med att även bör beakta om denförsäkrade utan ersättning regelbundet utför arbete av sådanomfattning och sådant värde för arbetsgivaren/uppdragsgivarenatt en person skulle behöva anställas om den försäkrade ellernågon annan motsvarande person inte utförde arbetsuppgiften.Vid bedömningen av arbetsförmågan rekommenderasförsäkringskassorna att bortse från aktiviteter som kanjämställas med sådana fritidsaktiviteter som en yrkesverksamperson i normalfallet utför på sin fritid. Deltagande i sådantföreningsliv eller kursverksamhet m.m. som motsvarar vad enyrkesverksam person vanligen utför på sin fritid bör därför intebeaktas vid bedömningen av arbetsförmågan. Rätten till pensionpåverkas däremot om den försäkrades aktiviteter motsvarar sådanaarbetsinsatser som vanligen utförs av förvärvsarbetande.Följande två exempel ges.Exempel 1. En kvinna ansöker om förtidspension. Hon bedöms pågrund av sjukdom inte kunna klara ett förvärvsarbete. Hon ärengagerad som styrelseledamot i en förening. Arvode utges inte.Uppdraget innebär att den försäkrade deltar i två sammanträdenper månad samt ett årsmöte och läser in handlingar till dessamöten. gör bedömningen att de aktiviteter somstyrelseuppdraget innebär inte bör påverka bedömningen av hennesarbetsförmåga, och hon beviljas hel förtidspension.Exempel 2. En man har ansökt om förtidspension. Han har åtagitsig att administrera insamlingsarbete åt en hjälporganisation.Den försäkrade uppbär inte någon lön för dessa arbetsinsatser.Utredningen visar att den försäkrade har arbetat perdag med en insats som kan anses motsvaravad en yrkesverksam person utför under motsvarande tid.Försäkringskassan bedömer att hans arbetsförmåga är nedsatt pågrund av sjukdom. Kassan gör dock bedömningen att denförsäkrades arbetsinsats är så regelbunden och av sådanomfattning att arbetsförmågan inte kan anses vara helt nedsatt.Den försäkrade beviljas tre fjärdedels förtidspension.Enligt utskottets uppfattning bör dessa förtydliganden ledatill att handikappade som söker förtidspension och som har enhelt nedsatt arbetsförmåga inte behöver känna oro för att de nyanivåerna inom förtidspensioneringen leder till en lägreförtidspension. Härigenom tillgodoses således de önskemål somfinns i motionerna om möjligheter för försäkrade med helförtidspension att i mindre omfattning och utan att det ersätteren arbetsinsats på den ordinarie arbetsmarknaden göra ideellainsatser i föreningslivet. Möjlighet finns också att delta isådan politisk verksamhet som normalt sker och somnormalt arvoderas med högst . Ett utrymmekvarstår också för den enskilde att utan att pensionen reducerasutföra sådana sysslor i hemmet som en heltidsarbetande normaltutför på sin fritid.Utskottet anser emellertid att det finns anledning förregeringen att noga följa utvecklingen av de ändrade reglernaför rätt till olika nivåer av förtidspension. Regeringen bördärvid återkomma med förslag, om tillämpningen ändå skulle blisådan att handikappade personer på grund avförtidspensionsreglerna inte får möjlighet att delta isamhällslivet.Utskottet föreslår att med anledning av motionerna1993/94:Sf201, 1993/94:Sf208, 1993/94:Sf209, 1993/94:Sf216,1993/94:Sf221, 1993/94:Sf222, 1993/94:Sf229, 1993/94:Sf230,1993/94:Sf234, 1993/94:Sf249, 1993/94:Sf258, 1993/94:Sf260,1993/94:Sf261 yrkande 7, 1993/94:Sf270, 1993/94:So275 yrkande 1och 1993/94:So276 yrkande 11 som sin mening ger regeringen dettatill känna.Efterkontroll och uppföljning av förtidspensionerEnligt 16 kap. 7 § AFL skall en förtidspension dras in ellerminskas om arbetsförmågan väsentligt förbättras. Vidare är densom uppbär förtidspension skyldig att, enligt 16 kap. 8 § AFL,utan dröjsmål anmäla till om hansarbetsförmåga väsentligt förbättras.Riksförsäkringsverket har i sina Allmänna råd angett att detfordras att det skall ha skett en väsentlig och varaktigförbättring av den försäkrades arbetsförmåga för att hanspension skall kunna minskas eller dras in. Förutsättningen föratt minska eller dra in pensionen är antingen atthälsotillståndet väsentligt har förbättrats eller attmöjligheten att utnyttja den återstående arbetsförmågan tillinkomstbringande arbete väsentligt har förbättrats.