bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — En framtida sänkning av tullar och införselavgifter,till följd av , kommer att inleda en friare handelockså på en större världsmarknad vilket kan skapa ytterligarevinster för konsumenten.Socialdemokraterna avser att, efter ett medlemskap, arbeta föratt förändra jordbrukspolitiken inom EU på en rad viktigapunkter. Deras förslag ligger i linje med det förändringsarbetesom inletts inom gemenskapen. Det viktigaste är en fortsatt ochfördjupad CAP-reform efter 1997, anför motionärerna. Bl.a. börpriserna sänkas till världsmarknadsnivå, och gränsskyddetavskaffas.Spannmål, oljeväxter och stärkelse m.m.Enligt motion U8 (mp) yrkande 1 kan antalet klasser förarealstöd med fördel reduceras. Liknande synpunkter anförs imotionerna U15 (v) yrkande 14 i denna del och U16 (s)yrkande 11. Enligt denna motion bör regeringen få fatta besluti frågan. Det finns vidare starka skäl för att som ett led ifördjupningen av CAP-reformen verka för att arealbidragen riktasmot mindre jordbruk och för att deras värde begränsas för destora och intensiva producenterna. I motion U14 (kds)yrkande 4 föreslås att i EU skall verka för enförenkling av CAP på så sätt att en generell och likaarealersättning inkluderande vall och gröngödsling prövas.I motion U16 (s) yrkas avslag på förslaget i propositionen omatt kompensera stärkelsen med . De skäl somframförs för en sådan kompensation är inte starka nog för attutge en sådan kompensation i dagens statsfinansiella läge, ansermotionärerna (yrkande 13). De yrkar även avslag på förslagetatt restituera avgifterna avseende förmalning och fettvaror.Allt talar enligt deras mening för att trögheter ianpassningsprocessen innebär att restitutionen blir enengångssubvention till förädlingsindustri och partihandel(yrkande 12).I motionerna U2 (s) och U13 (c) påtalas behovet av fortsattstöd till odlingen av bruna bönor på . I den förstnämndamotionen föreslås att bruna bönor klassificeras som proteingrödai detta syfte.I motionerna U4 (s) och U17 (c) yrkande 3 yrkas på etttillkännagivande att skall tilldelas av densockerkvot som enligt avtal med EU får utnyttja vid ettmedlemskap.MjölkkvoterPropositionens förslag om fördelning av mjölkkvoter är föremålför ändringsyrkanden i flera motioner. Enligt motion U8 (mp)yrkande 2 bör vid fördelning av mjölkkvoter hänsyn tas till demjölkbönder som gjort av myndighet krävda investeringar, t.ex. igödselvårdsanläggning. Enligt motion U14 (kds) yrkande 6 börmjölkkvoterna hanteras av inom ramen för ettsystem med administrativt fastställda priser. Vidare bör densödra mjölkregionen delas i en "skogsbygdsdel" och en"slättbygdsdel" (yrkande 7). I sistnämnda motion yrkas även attden generella neddragningen av mjölkkvoter ökas något för attvidga utrymmet för jordbruksföretag som startat eller byggt utmjölkproduktionen fram till . Den maximalasjälvrisken bör minimeras till avseende den utbyggdadelen, anser motionärerna (yrkande 8).Enligt motion U16 (s) råder det bred enighet om attkvotsystemet är ineffektivt och bidrar till bristandekonkurrens, högre priser och en låg förändringstakt inomjordbruket. bör aktivt arbeta för att kvotsystemetavskaffas. I förhållande till propositionen anser motionärernaatt den första fördelningen av mjölkkvoterna bör utgå från ettgenomsnitt av produktionen . När fördelningengörs skall särskild hänsyn tas till jordbrukare som lagt om sinproduktion till ekomjölk. Hela kvotadministrationen bör utförasav en statlig myndighet. Systemet bör utformas så att det hållertillbaka kapitalisering av kvoterna. Hänsyn bör även tas tillmjölkproduktionens stora betydelse för jordbruket i norraSverige (yrkande 14).Ett system med administrativt fastställda priser vid handelmed mjölkkvoter förordas även i motion U17 (c) yrkande 1.Utskottets övervägandenSveriges deltagande i EG:s gemensamma jordbrukspolitikUtskottet delar den syn som anläggs i motion U16, attjordbruks- och fiskeripolitiken är en del avlivsmedelspolitiken. Den senare bör domineras av konsumenternasintresse av bra mat till rimliga priser. Den anpassning avjordbrukspolitiken till förhållandena inom EU som ägt rum underde har enligt utskottets mening gynnatproducenterna alltför ensidigt. Konsumentperspektivet har integivits tillräckligt utrymme.Sverige bör som medlem i Europeiska unionen arbeta för attförändra politiken på en rad viktiga områden inom ramen för detförändringsarbete som inletts med CAP-reformen. Den gemensammajordbrukspolitiken är en källa till budgetproblem. Enfortsatt och fördjupad CAP-reform som även omfattar trädgårds-och vinnäringen bör inriktas på en friare handel med livsmedelvilket i sin tur förutsätter en ökad livsmedelskontroll.Utskottet delar således motionärernas syn pålivsmedelspolitikens allmänna inriktning. Politiken bör ha detövergripande syftet attfå till stånd en mer rättvis fördelning av EU-medlemskapetskostnader och intäkter mellan konsumenter, skattebetalare ochbönder;bidra till en minskning av utgifterna över statsbudgeten tilljordbruket;begränsa jordbrukets negativa miljöpåverkan genom att bl.a.använda miljöavgifterna som ekonomiska styrmedel;öka jordbrukets positiva miljöpåverkan genom att prioriteraåtgärder för landskapsvård och ett bevarande av den biologiskamångfalden; samtöka den svenska livsmedelssektorns konkurrenskraft genom enmer offensiv konkurrenspolitik.Enligt utskottets mening ligger det anförda väl i linje medden inriktning av livsmedelspolitiken som den nuvaranderegeringen arbetar för. Något särskilt riksdagsuttalande medanledning av motion U16 yrkande 10 synes därför inte påkallat.Arealbidrag för spannmål och oljeväxter m.m.För spannmål och utbytbara grödor redovisas i propositionenbedömningen att hela landet bör utgöra en basregion om ca 1,8miljoner ha. Arealbidragen beräknas i relation tillspannmålsavkastningen, och landet bör enligt propositionen delasupp i 11 områden, arealbidragsklasser, med en skillnad påca mellan varje klass.Utskottet konstaterar att medlemsländerna enligt de regler somgäller efter CAP-reformen lämnas frihet att själva bestämma hurarealbidraget skall fördelas på olika regioner. Utskottet anserför egen del att de skäl som anförs i flera motioner för enmindre långtgående uppdelning av i olika arealklasser,med en mindre spännvidd mellan den högsta och lägsta klassen, ärövertygande. Utskottet bedömer att propositionens förslagriskerar att leda till en snabb och kraftig kapitalisering avbidragen i bästa jordbruksområden vilket i sin turriskerar att leda till en fortsatt allt intensivare odling. Inteminst av miljöskäl finns det enligt utskottets mening anledningatt undvika en sådan utveckling. Med ett mindre antalarealklasser åstadkoms en utjämning av arealbidragen mellanolika delar av landet. Därigenom gynnas framför allt jordbruketi skogs- och mellanbygderna i liksom i stödområde4 i norra . En minskning av det delvis nationelltfinansierade strukturstödet kan då göras vilket frånstatsfinansiell synpunkt är eftersträvansvärt. Ett minskat antalarealklasser innebär vidare betydligt mindre administrativtarbete.Det anförda leder utskottet till slutsatsen att landetlämpligen bör delas upp i tre regioner för fördelning avarealbidragen, med ett intervall på ca mellan deolika regionerna.Utrikesutskottet bör föreslå att med avslag påmotion U8 yrkande 1 samt med anledning av motionerna U15yrkande 14 i denna del och U16 yrkande 11 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om arealbidrag förspannmål och oljeväxter m.m.Utskottet har noterat att regeringen i proposition 1994/95:75lagt fram konkreta förslag om återbetalning avomställningsbidrag till jordbrukare som ansluter sig till EG:strädesprogram. Denna problemställning kommer att behandlas isamband med behandlingen av den propositionen. Någon ställning ifrågan bör därför inte tas i förevarande sammanhang.Utskottet avstyrker motion U14 (kds) yrkande 4. Frågan om denfortsatta CAP-reformens inriktning i olika detaljer bör anståtill ett senare tillfälle.Kompensation till industrin m.m.Utskottet delar den syn på kompensation tillstärkelseindustrin som redovisas i motion U16 yrkande 13. Deskäl som framförs i propositionen är enligt utskottetsuppfattning inte starka nog för att motivera enövergångskompensation i dagens statsfinansiella läge.Utrikesutskottet bör föreslå att med anledning avmotionen i denna del som sin mening ge regeringen till känna vadjordbruksutskottet anfört i frågan.Utskottet biträder även förslaget i motion U16 yrkande 12 attnågon restitution av förmalningsavgifter och fettvaruavgiftersom betalats in för befintligt lager per ickebör medges. bör föreslå att medanledning av motionen i denna del som sin mening ge regeringentill känna vad jordbruksutskottet anfört i denna fråga.Sockerproduktionen på , m.m.Utskottet har ingen annan mening än den som framförs imotionerna U4 (s) och U17 (c) yrkande 3 att den sockerkvotSverige tilldelats i förhandlingarna i möjligaste mån bör delasupp så att det även fortsättningsvis blir möjligt att producerasocker på . Sockerproduktionen är av vital betydelse föröns näringsliv. Utskottet bedömer att det finns godaförutsättningar för att det även skall kunna bedrivasen ekonomiskt hållbar sockerproduktion på . Regeringenbör fortsätta sina ansträngningar att nå en överenskommelse medEG-kommissionen i detta syfte. bör föreslåriksdagen att med anledning av motionerna som sin mening geregeringen till känna vad jordbruksutskottet anfört.För jordbruket på har odlingen av bruna bönor fått storbetydelse sedan öns sockerbruk lades ner. Odlingen har under desenaste åren intensifierats med hjälp av statliga arealbidrag,och dessutom har de svenska bruna bönorna tullskyddats. Sverigehar i EG-förhandlingarna begärt fortsatt stöd åt odlingen avbruna bönor, men inte fått gehör för sitt yrkande. Utskottetdelar dock den mening som förts fram i motionerna U2 (s) ochU13 (c), att det är ett svenskt intresse att bönodlingen även ifortsättningen ges ett stöd, i varje fall under enövergångsperiod. Regeringen bör därför fortsätta sinaansträngningar att nå överenskommelse om stöd åt odlingen avbruna bönor i . bör föreslå riksdagenatt med anledning av motionerna som sin mening ge regeringentill känna vad jordbruksutskottet anfört.MjölkkvoterUtskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs imotion U16 att kvotsystemet är ineffektivt och behäftat med enrad nackdelar. bör därför aktivt arbeta för attkvotsystemet avskaffas. I inledningsskedet bör följande gälla.För att fungera måste kvotsystemet ha viss flexibilitet.Storleken av den kvot som varje producent har att disponera börbaseras på levererad kvantitet under en tidigare tidsperiod.Utskottet finner för sin del att den basperiod för tilldelningensom anvisas i propositionen, nämligen ettdera av åren 1991, 1992eller 1993, inte lämnar tillräcklig mängd fritt kvotutrymme förolika kategorier av producenter. Med hänsyn till defluktuationer i produktionen som ägt rum bedömerutskottet inte heller att den basperiod som förordas i motionU16 är tillfredsställande. Som utgångspunkt anser utskottet istället att den genomsnittliga produktionen under åren 1991,1992 och 1993 bör läggas till bas vid fördelningen till varjeproducent. Enligt tillgänglig statistik från Jordbruksverketinnebär detta att en sammanlagd mängd om ca 3 börkunna fördelas enligt den angivna principen och att en nationellreserv om ca återstår att fördela till bl.a. s.k.utökare och nystartare. Enligt bör därvid fastakriterier tillämpas.Utskottet förordar att producenter av s.k. ekomjölk inteåläggs några begränsningar i kvothänseende. Särskild hänsyn till mjölkproducenter i norra . I övrigt börproducenter som nystartat fram till den1 prioriteras vid fördelningen av den nationellareservkvoten. Först därefter bör kvoter fördelas på jordbrukaresom ökat ut sin produktionskapacitet eller 1994. Försistnämnda kategori av producenter bör det finnas möjlighet attbeakta om produktionsökningen har ett direkt samband medinvesteringar som tillkommit på grund av miljö- ochdjurskyddskrav.Det är särskilt viktigt att se till att den småskaliga ochfristående förädlingsindustrin inte missgynnas vid fördelningenav kvoter och vid deras administration.Det torde finnas ett inte obetydligt antalmjölkproducenter vars anläggningar inte motsvarar de miljökravoch djurhållningskrav som fastlagts av statsmakterna. Utskottetförutsätter att regeringen överväger om tilldelandet avmjölkkvot skall villkoras i förhållande till denna typ avinvesteringar och vilka övergångs- och dispensregler som i såfall kan bli nödvändiga. I övrigt går utskottet inte närmare inpå denna fråga.Utrikesutskottet bör föreslå att med anledning avmotion U16 yrkande 14 i denna del som sin mening ge regeringentill känna vad jordbruksutskottet anfört.Som anförs i propositionen motsvarar den kvot erhålliti stort sett den nuvarande sammanlagda produktionen. Utskottetfinner anledning betona att skall utnyttja hela denproduktionskvot, , som erhållits iförhandlingarna. Denna bör fördelas på de produktionsplatser somdels har levererat mjölk , dels stadigvarandelevererar . Utskottet finner det även rimligtatt producenter som stadigvarande levererat mjölk menav någon anledning har tillfälligt produktionsstopp bör tilldelas mjölkkvot.Vad utskottet anfört om ekomjölk, miljösatsningar m.m. ärägnat att i betydande grad tillgodose de förslag som lagts frami motionerna U8 yrkande 2, U14 yrkande 8 och U15 yrkande 14 idenna del. Något särskilt riksdagsuttalande synes inte påkallat.Utskottet avstyrker motion U14 yrkande 7.Införandet av mjölkkvoter enligt innebär ett stortingrepp i den svenska mjölkregleringen. Ett tidsödandedetaljarbete förestår för att fördela mjölkkvot på deproduktionsplatser som levererar mjölk. Regeringen bör underinledningsskedet hålla informerad om tillämpningen avkvotsystemet. Praktiska skäl talar enligt utskottets mening föratt tidpunkten för tillämpningen av någotsenareläggs, till . Det torde ankomma påregeringen att besluta i frågan, vilket eventuellt kan krävasamråd med EU-kommissionen.Propositionens bedömning att mjölkkvoter skall kunna överlåtastill ett fritt pris kritiseras allmänt i motionerna. Utskottetdelar den mening som framförs i motionerna U14 (kds) yrkande 6,U16 (s) yrkande 14 i denna del och U17 (c) yrkande 1 att enfri prisbildning av mjölkkvoterna kan leda till en snabbkapitalisering som vore olycklig. Kvoterna bör enligt utskottetsmening hanteras inom ramen för ett system med administrativtfastställda priser. bör med anledning av nämndamotioner förorda ett särskilt riksdagsuttalande av dettainnehåll.ÖvrigtUtskottet har ingen erinran mot de bedömningar som görs i dedelar av propositionens miljöpolitiska kapitel som inte berörtsi den föregående framställningen. Utskottet lämnar även följandekapitel i det jordbrukspolitiska avsnittet (bilaga 9) utanerinran, nämligen 1.3.4 Trädgårdssektorn, 2 Fiske,3 Skogsbruk och 5 Livsmedel, veterinära frågor, foder ochfrågor om växtskydd och växtodling. Det anförda gäller ävenavsnitt 22 i propositionens huvuddel.Som inledningsvis anförts bör , med hänvisning tillde förslag som lagts fram i proposition nr 75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i inte i detta sammanhang göra något uttalande beträffandepropositionens bedömningar i följande kapitel av bilaga 9,nämligen 1.3.5 Strukturåtgärder inom jordbruket inkl. stöd tilljordbruket i mindre gynnade områden i , 1.3.6 Stödtill jordbruket i norra och 1.3.7 Kompletterandemiljöersättning till jordbruket, jämte motioner.Stockholm den 24 november 1994På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), Ann-KristineJohansson (s), (), (), ÅsaStenberg (s), (), () och LennartFremling (fp).Avvikande meningar1. MiljögarantinMaggi () anser att den del av utskottets yttrandesom under avsnittet Miljögarantin m.m. börjar med "Utskottethar" och slutar med "av " bort ha följande lydelse:Utskottet har -- -- -- (= utskottet) -- -- -- imiljöpolitiken. Som framhåller i motion U15förtydligar det refererade rättsfallet, förbud motPCP, att det är förenat med avsevärda hinder att användamiljögarantin i fördragets artikel 100a.4. Utskottet delarmotionärernas åsikt att med kraft måste verka för attenskilda länder i EU ges större möjligheter att införa strängaremiljöregler. bör föreslå att medanledning av yrkande 12 i motionen rikta ett tillkännagivandetill regeringen i enlighet med vad jordbruksutskottet anfört.2. deltagande i EG:s gemensamma jordbrukspolitik(motiveringen)(), (), (), OlaSundell (m), (), () och LennartFremling (fp) anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken i EG:s gemensamma jordbrukspolitikbörjar med "Utskottet delar" och slutar med "inte påkallat" bortha följande lydelse:Utskottet delar den syn på jordbrukspolitiken som anläggs ipropositionen. Den livsmedelspolitik som fattadebeslut om och som syftade till en marknadsanpassning ochavreglering av jordbruket har därefter anpassatsefter de ändrade förutsättningar som bl.a. den svenska ansökanom medlemskap i medfört. Den fördapolitiken har inriktats på att vid en integration med EUskall uppnå så stora positiva samhällsekonomiska effekter sommöjligt. Detta gäller med hänsyn tagen till såväl behovet av enstark och konkurrenskraftig jordbruksnäring som tillkonsumenternas och skattebetalarnas intressen. Den fördapolitiken har varit framgångsrik. Den har lett till sänkning avkonsumentpriserna på livsmedel. Kvaliteten på våra livsmedel harnått en hög standard. Utgifterna på statsbudgeten har minskat.Enligt utskottets mening bör de senaste årens inriktning avlivsmedelspolitiken fullföljas när vid årsskiftetinträder som medlem i Europeiska unionen.De förslag som läggs fram i motion U16 till ändrad inriktningav den politik som skall föra inom Europeiska unionen ärenligt utskottets mening inte grundade på hänsyn till Sverigessamhällsekonomiska intressen. Den motsättning som utmålas imotionen mellan producent- och konsumentintressen synes starktöverdriven. För att kunna producera bra mat till rimliga priseroch med goda miljöbetingelser krävs att jordbrukare gesen ekonomisk trygghet. Denna är enligt utskottets mening möjligatt bereda inom ramen för det avtal som slutits med EG försvenskt jordbruk utan att konsumenternas eller skattebetalarnasintressen träds för när.Som framhålls i propositionen bör som medlem i EUarbeta för en förenkling och avreglering av den gemensammajordbrukspolitiken. Detta är ett arbete . För att nåframgång i det arbetet bör i ingångsskedet utnyttja demöjligheter som öppnats i förhandlingarna.Utrikesutskottet bör med hänvisning till det anförda avstyrkabifall till motion U16 yrkande 10.3. Arealbidrag för spannmål och oljeväxter m.m.Lennart (), (), (), OlaSundell (m), (), () och LennartFremling (fp) anser att den del av utskottets yttrande underavsnittet Arealbidrag för spannmål och oljeväxter m.m. sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "oljeväxterm.m." bort ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att de årliga arealbidragen i EG kommitatt utgöra den grundläggande stödformen för spannmål ochutbytbara grödor sedan pristilläggen avskaffats i samband medCAP-reformen . Bidragen är avsedda att kompenserasänkningen av spannmålspriserna. Arealbidragets storlek ärenligt beroende av avkastningen per hektar i helalandet eller i mindre områden. Utskottet delar den mening somframförs i propositionen att arealbidraget bör beräknas irelation till spannmålsavkastningen i respektive skördeområdenoch att skördeområden med avkastning inom ett visst intervallbör tillhöra en och samma klass med en gemensam ersättningsnivå.Totalt blir det enligt propositionen 11 klasser och med enskillnad på ca mellan klasserna. Även arealbidragetför oljeväxter differentieras i förhållande till den regionalaavkastningen. Utskottet avstyrker således de förslag somframförts i flera motioner om en utjämning över hela landet ifärre arealstödsklasser. En lösning i den riktning motionärernaförordar skulle enligt utskottets mening strida mot dengrundläggande tanken bakom systemet, att arealstödets storlekskall beräknas i förhållande till avkastningen i vederbörandeområde. Ett sådant system skulle slå orättvist och bidra till enkapitalisering av de sämre jordarna vilka skulle få en prisbildsom inte motsvarade avkastningsvärdet.Utrikesutskottet bör med hänvisning till det anförda avstyrkamotionerna U8 yrkande 1, U15 yrkande 14 i denna del och U16yrkande 11 i denna del.4. Arealbidrag för spannmål och oljeväxter m.m.Gudrun () anser att den del av utskottets yttrandeunder avsnittet Arealbidrag för spannmål och oljeväxter m.m. sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "oljeväxterm.m." bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar -- -- -- (= utskottet) -- -- -- avlandet. Därigenom gynnas framför allt spannmålsodlarna i skogs-och mellanbygderna i liksom i stödområde 4 i norraSverige. Detta innebär dock inte någon minskning av de delvisnationellt finansierade programmen för strukturstöd ochmiljöstöd till nämnda områden. Dessa stöd ges som djurbidragrespektive stöd till vall och bete och kompletterar arealstödenpå ett för natur- och kulturvärdena fördelaktigt sätt.Det anförda leder utskottet till slutsatsen att landetlämpligen bör delas upp i färre regioner för fördelning avarealbidragen. Den slutliga uppdelningen får dock behandlas isamband med övriga stödformer inom jordbruket.Utrikesutskottet bör med anledning av motion U8 yrkande 1 ochmed avslag på motionerna U15 yrkande 14 i denna del samt U16yrkande 11 som sin mening ge regeringen till känna vadjordbruksutskottet anfört.5. Kompensation av stärkelsen m.m.Lennart (), (), (), OlaSundell (m), (), () och LennartFremling (fp) anser att den del av utskottets yttrande som underavsnittet Kompensation till industrin m.m. börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "i frågan" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till propositionens bedömningar omkompensation till den svenska stärkelseproduktionen. Dennakommer att utsättas för konkurrenssnedvridning vid övergångentill ett EU-medlemskap. Industrin bör enligt utskottets meningerhålla en övergångskompensation på ca /ton stärkelseför inneliggande lager för sådan stärkelse därodlarna erhållit fullt pris. Enligt vad utskottet erfaritberäknas övergångslagret bli betydligt lägre än vad somförutsetts i propositionen. Högst bör därföranvisas för de sammanlagda utbetalningarna.Utrikesutskottet bör föreslå att med avslag påmotion U16 yrkande 13 som sin mening ge regeringen till kännavad jordbruksutskottet anfört i frågan.6. Restitution av förmalningsavgifter m.m.Lennart , (), (), OlaSundell (m), (), () och LennartFremling (fp) anser att den del av utskottets yttrande som underavsnittet Kompensation till industrin m.m. börjar med "Utskottetbiträder" och slutar med "denna fråga" bort ha följande lydelse:Som framgår av propositionen upphör den svenskaförmalningsavgiften och fettvaruavgiften när blir medlemi EU. Utskottet delar propositionens bedömning att avgifter sombetalats in för befintligt lager per börrestitueras. Därigenom kan marknadsstörningar som uppkommer vidspekulation inför ett EU-medlemskap undvikas.Utrikesutskottet bör föreslå att med avslag påmotion U16 yrkande 12 som sin mening ge regeringen till kännavad jordbruksutskottet anfört i frågan.7.