bet · GI01SoU2 · 1994-10-27 00:00:00 — En sammanfattande rapport från Socialstyrelsensprojekt omhändertagande planeras till kommande årsskifte.Avsikten med projektet är att utarbeta ett nationellt underlagför akut omhändertagande av akut sjuka och skadade.Kommittén (1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansieringoch organisation (HSU 2000) bör enligt direktiven (dir.1992:30) ta ställning till vem som skall finansiera vården, vemsom skall ansvara för att vården finns tillgänglig, i vilkaformer produktionen bör ske samt hur samhällets kontrollsystembör vara uppbyggt.Inom arbetar en grupp med frågan omlänsdelssjukhusens verksamhet och framtid. Ett seminarium höllsi på grundval av en skriftlig rapport.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar på nytt att inom ramenför sin uppföljnings- och tillsynsverksamhet arbetar med frågorom akut- och jourverksamhetens struktur och omfattning. Hälso-och sjukvårdsutredningen skall enligt uppgift snabbt kartläggatillståndet i sjukvården och föreslå åtgärder för förbättringaroch effektiviseringar. Något initiativ från behövsdärför inte på detta område. Motionerna So442 (kds) och So499(nyd) yrkandena 5--8 avstyrks.PatientombudsmanI motion 1993/94:So403 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om en friståendepatientombudsman. Motionären anför att det är viktigt urrättssäkerhetssynpunkt att fristående läkare och jurister fårmöjlighet att arbeta som patientombudsmän. Dessa skulle gepatienten en möjlighet till en rättvisare hantering i en tvist ioch med tillgången till en obunden medicinsk och juridiskkompetens.I betänkandet 1993/94:SoU26 behandlade utskottetsenast frågan om patientombudsman i anledning av ett förslagfrån revisorer (1993/94:RR7) om inrättande av ensådan och ett motionsyrkande med innebörd att revisorernasförslag avstyrktes. I betänkandet lämnas en redogörelse förtidigare motionsyrkanden om patientombudsman resp. utskottetsbehandling av proposition 1991/92:148 (s. 32 f.) omförtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården.Utskottet gjorde följande bedömning (s. 33 i SoU26).Utskottet vidhåller sin inställning i fråga omförtroendenämndsverksamheten. Utskottet vill på nytt understrykavikten av att information om förtroendenämndsverksamheten når uttill allmänheten. Lagen om förtroendenämndsverksamhet inomhälso- och sjukvården, m.m. har varit i kraft i knappt två år.Utskottet anser att det inte nu finns skäl att ompröva dennaverksamhet och överväga inrättandet av en statligpatientombudsman.Riksdagen följde utskottet (rskr. 410 och 411).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning i denna fråga ochavstyrker därför motion So403 (fp).LedningsansvaretI tre motionsyrkanden berörs bestämmelsen i 14 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) om det samlade ledningsansvaret inomhälso- och sjukvården.I motion 1993/94:So430 av m.fl. (s) (yrkande14) hemställs att hos regeringen begär en översyn avreglerna. Motionärerna anför att motivet bakom den så kalladechefsöverläkarreformen var att koppla läkarens medicinska ansvartill det ansvar för ekonomi och personal som skall finnas vidvarje enhet. Utfallet av reformen har, enligt motionärerna,stött på kritik och de vill därför ompröva reformen så attanpassningar kan göras till de lokala förutsättningar som råderi landstingen. Reglerna bör ses över för att möjliggöra förandra personalgrupper än läkare att ha chefsfunktioner, heterdet i motionen.I motionerna 1993/94:So422 av () samt1993/94:So437 av m.fl. (v) hemställs omförfattningsändringar i hälso- och sjukvårdslagen vad gällerledningsansvaret. Dessa motionärer påtalar särskiltförhållandena inom barn- och vuxenpsykiatrin. De konstaterar attchefsöverläkare utsetts som samlat ledningsansvarig avsjukvårdshuvudmännen för så gott som all barn- ochvuxenpsykiatrisk verksamhet i landet. Denna utveckling innebärenligt motionärerna en risk för att den på psykologisk vetenskapgrundade behandlingen kommer till korta med åtföljande risk försåväl sämre behandlingsresultat som för patientsäkerhet.I betänkandet 1993/94:SoU4 behandlade utskottetsenast frågan om ledningsansvaret. För en utförlig redovisningav bakgrund m.m. hänvisas till betänkandet (s. 3 f.). Utskottetgjorde följande bedömning.Utskottet har uttalat att det ärangeläget att regeringen och noga följertillämpningen av bestämmelserna om det samlade ledningsansvaret.Utskottet har också uttalat att en utvärdering borde ske inomett år räknat från . Vid behandlingen av enliknande motion förutsatte utskottet att utvärderingenskulle ske omgående. Utskottet anser att regeringen böråterkomma till i denna fråga.Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna med anledningav de då aktuella motionerna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1993/94:5).Från har inhämtats att det första ledet ien utvärdering av det samlade ledningsansvaret under enchefsöverläkare genomfördes /genom enenkät till sjukvårdshuvudmännen i syfte att kartlägga hurledningsansvaret inom landstingens hälso- och sjukvård äranordnat. I en andra etapp har styrelsen inhämtat dels uppgifterom i vilken utsträckning chefsöverläkarna delegerar enskildaledningsuppgifter till andra befattningshavare på den egnaenheten, dels sjukvårdshuvudmännens mening om hur systemet medchefsöverläkare fungerar bl.a. ur patientsäkerhetssynpunkt.Enkätsvaren från den andra etappen bearbetas under innevarandehöst.Utskottets bedömningUtskottet utgår från att den nya regeringen kommer att läggafram förslag på detta område. Något initiativ från riksdagenssida behövs därför inte. Motionerna So422 (fp), So430 (s)yrkande 14 och So437 (v) avstyrks.ForskningMotionerI motion 1993/94:So421 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad forskning kring sjukdomen plötsligspädbarnsdöd (yrkande 1). Motionären anför att om orsakernatill plötslig spädbarnsdöd råder olika meningar samt attplötslig spädbarnsdöd inte är ett prioriterat område påforskningssidan. Motionären bedömer att plötslig spädbarnsdödförtjänar en högre observans och att detta markeras genom ökatstöd till forskningsbefrämjande insatser. Liknande yrkandenfinns också i flera andra motioner, nämligen motionerna1993/94:So448 av och (),1993/94:So473 av () (yrkande 1), 1993/94:So481av och (), 1993/94:So487 avBirgitta m.fl. (c, s, m, fp, kds, nyd, v och -)(yrkande 1) samt 1993/94:So490 av ochIngegerd (). I motion So473 (s) begärs attforskningar i första hand lämpligen sker inom det samnordiskaprojektet , SIDS (yrkande 2).I motion 1993/94:So430 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av forskning kringomvårdnad, förebyggande vård, rehabilitering och folksjukdomar(yrkande 12). Motionärerna anför att svensk medicinskforskning länge har befunnit sig i frontlinjen och att det är avyttersta vikt att denna position kan bibehållas. Forskning ochutveckling skall i sin förlängning syfta till ökad livskvalitetoch minskat mänskligt lidande för drabbade patienter. Enligtmotionärerna är det angeläget att särskilt uppmärksamma de storafolksjukdomarna, t.ex. allergi, reumatism och psykiska sjukdomarsamt intensifiera insatserna vad beträffar omvårdnad,rehabilitering samt forskning kring ohälsans orsaker ochfördelning.I motion 1993/94:So275 av m.fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad reumatisk forskning(yrkande 3). Motionärerna anför att reumatoid artrit innebärett svårt handikapp för drygt hälften av dem som insjuknar.Efter 10--sjukdom har många av dem mycket låglivskvalitet. Det behövs medel till forskartjänster och anslagför att forskarna skall kunna slutföra angelägnaforskningsprojekt i syfte att hitta bot för denna vanligasjukdom, heter det i motionen.I motion 1993/94:So468 av m.fl. (fp, m, c,kds) hemställs att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning om de reumatiska sjukdomarna.Motionärerna anser att regeringen i nästa forskningspolitiskaproposition bör prioritera forskning om de reumatiskasjukdomarnas uppkomstmekanism och behandling samt forskning omhur patienter med reumatiska sjukdomar bäst tas om hand ochrehabiliteras.I motion 1993/94:So494 av () hemställs omett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförtsom vikten av forskning kring reumatism, MS (multipel scleros)och Parkinsons sjukdom. Motionären anser att ekonomiska resursermåste ställas till förfogande så att pågående forskning kringdessa "grå sjukdomar" kan intensifieras.I motion 1993/94:A815 av m.fl. (c) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning kring kvinnors hälsa (yrkande43). Motionärerna anför att resurser och forskning i högregrad måste inriktas på sjukdomar som drabbar kvinnor mest. I dagutgår nästan alla normalvärden inom medicinsk forskning frånmän. Kvinnor och män är biologiskt olika; kvinnor måste enligtmotionärerna bli norm i forskning om kvinnors hälsa.Tidigare behandling m.m.I betänkandet 1992/93:SoU25 Forskning inomSocialdepartementets område behandlade utskottet senastforskningsfrågor inom utskottets beredningsområde. I betänkandetbehandlades dels förslag som regeringen lagt fram iproposition 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg,avsnitt 5 (), dels 30 motionsyrkanden somframför allt rörde forskningsfrågor inom utskottets område.Motionsyrkandena rörde bl.a. ökade satsningar på forskning inomdet reumatologiska området (s. 9--12) och forskning om kvinnorshälsa (s. 28--30). Utskottet uttalade bl.a. (s. 12).Utskottet har redan tidigare framhållit vikten av attforskning sker beträffande reumatiska sjukdomar. Utskottet villbetona angelägenheten av att forskningen om dessa sjukdomar, somhar mycket stor utbredning, ges bättre förutsättningar än förnärvarande. Den resursförstärkning som utskottet i detföregående uttalat sig för kommer också att vara av betydelseför den reumatologiska forskningen.Vidare uttalade utskottet (s. 30).Utskottet har redan tidigare uttalat att det är angeläget attfrågan om kvinnors särskilda hälsoproblem uppmärksammasytterligare . Utskottet vidhåller denna uppfattning.Av stort intresse i sammanhanget är arbetemed ett särskilt program om kvinnors hälsa. Olikaforskningskonferenser med speciell inriktning på kvinnomedicinskforskning planeras. Mot bakgrund av det arbete som sålunda pågårfår motionerna -- -- -- anses tillgodosedda och avstyrks därför.Utbildningsutskottet behandlade i betänkandet1992/93:UbU15 motionsyrkanden med krav på ökad forskning omplötslig spädbarnsdöd och anförde bl.a. följande under rubrikenMedicinska forskningsområdet (s. 82).Utskottet erinrar med anledning av alla motioner om att detnumera ankommer på universiteten och de högskolor som har fastaforskningsresurser att själva bestämma om inrättande avprofessurer och andra forskartjänster och om fördelningen avtillgängliga medel mellan olika ämnen inom resp.fakultetsområde. Vid sidan av de anslag som anvisardirekt till resp. läroanstalt disponerar forskningsrådenbetydande resurser för forskning. Forskningsråden avgör vilkaforskare och forskningsprojekt som skall få stöd av dessa medel.Utskottet anser inte att bör göra någratillkännagivanden med anledning av motionerna varför dessa böravslås av riksdagen.När det gällde ett motionsyrkande om forskarutbildning iomvårdnad anförde UbU följande (s. 82--83).Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Enligt Omvårdnadsforskningen i -- en lägesrapport, somnyligen utgivits av medicinska forskningsrådet, finns detinstitutioner och centrumbildningar med fasta forskningsresurseroch forskarutbildning i omvårdnadsforskning vid universiteten iUppsala, och . Utöver dessa har vid ett forskarutbildningsprogram ifolkhälsoforskning inrättats, vilket även omfattar en inriktningmot vårdvetenskap. En stor del av omvårdnadsforskningen skerenligt samma rapport vid institutioner som inte är primärtinriktade på detta ämnesområde. Utskottet erinrar om att detinte ankommer på utan på resp. fakultetsnämnd attbestämma i vilka ämnen forskarutbildning skall anordnas inom enfakultet.Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att riksdagenavslår motion 1992/93:Ub601.Riksdagen följde utskottet (rskr. 388).I regeringens skrivelse 1993/94:247 Investera i hälsa --Prioritera för hälsa anförs bl.a. att börges i uppdrag att till regeringen avrapportera arbetet med attutveckla metoder för att nå de mest utsatta grupperna i dethälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet. Skrivelsenkommer att behandlas i utskottets betänkande 1994/95:SoU6.Enligt regeringsförklaringen av den nya regeringen kommerfolkhälsoarbetet att intensifieras.Socialutskottets bedömningUtskottet anser att bör vidhålla sina tidigareställningstaganden i dessa forskningsfrågor. Motionerna So275(s), So421 (fp) yrkande 1, So430 (s) yrkande 12, So448 (c),So468 (fp, m, c, kds), So473 (s), So481 (m), So487 (c, s, m, fp,kds, nyd, v och -) yrkande 1, So490 (s), So494 (c) och A815 (c)yrkande 43 avstyrks därför.Etiska frågor m.m.MotionerI två motioner behandlas frågor om lagstiftning omfosterdiagnostik. I motion 1993/94:So488 av MargaretaIsraelsson m.fl. (s) begärs att beslutar införa ettförbud mot utlämnande av information om fostrets kön föreutgången av 25:e graviditetsveckan om det inte kan ansesmedicinskt motiverat. Motionärerna konstaterar att blivandeföräldrar genom ultraljud eller fostervattenprov kan få reda pådet blivande barnets tillstånd. Provet kan i vissa fall geunderlag för att kvinnan väljer att abortera fostret. I sambandmed provtagningen, efter fråga, kan kvinnan också få reda på omdet blir en pojke eller flicka. Detta innebär, enligtmotionärerna, att kvinnan kan besluta sig för abort av andraskäl än strikt medicinska, exempelvis ett barn av ett visst kön.Detta missbruk av fosterdiagnostik sker endast i ett litet antalfall, men dagens lagstiftning möjliggör denna könsdiskrimineringi . Lagstiftningen måste därför ändras, enligtmotionärerna. I motion 1993/94:So501 av Skånberg (kds)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lagstiftning om fosterdiagnostiksom tillvaratar fostrets intressen (yrkande 1). Motionärenanför att fosterdiagnostik är som all annan forskning möjlig attanvända både etiskt och oetiskt. När fosterdiagnostiken står ilivets tjänst värnar den om fostret och kan göra det möjligt attbota eller förebygga sjukdomar redan på fosterstadiet. Närfosterdiagnostiken används i bortväljande abortinriktat syfteblir den emellertid enligt motionären oetisk och bryter motprincipen om människolivets okränkbarhet. Motionären hemställervidare att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastslå det mänskliga livetsbörjan vid befruktningsögonblicket (yrkande 2). Motionärenanför att frågan om när det mänskliga livet börjar är en frågainte av religiös art, utan enbart av biologisk. Motionärenhemställer vidare att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en samlad lagstiftning somreglerar den genetiska forskningen utifrån principen ommänniskolivets okränkbarhet (yrkande 3). Motionären anföratt fältet är vidöppet för vetgiriga och experimentlystnaforskare att forska på och odla befruktade ägg, utan attlagstiftningen ger vägledning och begränsningar. Den genetiskaforskningen öppnar perspektiv.I motion 1993/94:So424 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av insemination ochbefruktning utanför kroppen. Motionärerna anför att det synesbefogat att ånyo tillsätta en parlamentarisk utredning som fårtill uppgift att utreda insemination och befruktning utanförkroppen. Den medicinska utvecklingen går mycket snabbt.Forskning och teknisk uteckling inom dessa områden kan iframtiden ge oanade möjligheter men också tvivel om den kanhållas inom etiska gränser, heter det i motionen.I två motioner tas frågan om förvaring av befruktade ägg upp,nämligen i 1993/94:So412 av () och i1993/94:So416 av (). Motionärernahemställer att beslutar om ändring i 3 § lagen(1991:115) om åtgärder i forsknings- och behandlingssyfte medbefruktade ägg från människa vad avser tid för förvaring avbefruktade ägg i fryst tillstånd, från nuvarande till treår, i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärernaanför att enligt nuvarande bestämmelser får ett befruktat äggförvaras i fryst tillstånd i längst . Om synnerliga skälföreligger får medge förlängd förvaringstid.Problemet är dock att med "synnerliga skäl" inte menasföräldrars önskan att få ett syskon till ett barn som föttsgenom att ett befruktat ägg förts in i kvinnans kropp. För atten förlängning skall vara möjlig i ett sådant fall krävsmedicinska skäl, t.ex. att hormonstimuleringen varit särskiltkomplicerad och att en ny stimulering skulle innebära avsevärdarisker för kvinnan eller inte vara möjlig att genomföra.Nuvarande ordning med en begränsning på endast ärotillfredsställande, enligt motionärerna. Ett par som efter invitro-befruktning lyckats få ett barn och som likt de flestaandra föräldrar önskar få ännu ett -- ett syskon -- borde hamöjlighet att använda de frysta ägg som man har kvar. Nuvarandelagstiftningsregler innebär att paret i så fall måste gå in ien ny graviditet redan någon månad efter nedkomsten med förstabarnet. Att så nära efter en förlossning och underamningsperioden pressas till att på nytt bli gravid för att fåmöjlighet att använda sina frysta ägg är inte humant, heter deti motionen.I motion 1993/94:So431 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om analys av problem och resurser i samband medhormonstimulering. Motionären anser att en översyn bör ske avvilken kompetens som erfordras för att bedriva hormonstimuleringsamt av de kliniker inom offentlig och privat regi som bedriversådan vård. Vidare bör en kartläggning av komplikationer somorsakats genom hormonstimulering utföras. Antaletflerbarnsfödslar har ökat och är förenade med stora risker förbåde kvinnan och barnen.Tidigare behandling m.m.I betänkandet 1993/94:SoU2 Vissa etiska frågor behandladeutskottet motioner från den allmänna motionstiden och 1993om olika etiska frågor, bl.a. om behovet av lagstiftning medhänsyn till den medicinska utvecklingen, fosterdiagnostik,äggdonation, rätten till abort och abortförebyggande verksamhet.I betänkandet (s. 6--8) ges en bred bakgrund tillutredningsarbete på området och frågornas tidigare behandling iriksdagen. Utskottet gjorde följande bedömning såvitt gälldebehovet av lagstiftning med hänsyn till bl.a. denmedicinsk-etiska utvecklingen (s. 8--9).Utskottet konstaterar att utvecklingen inom den medicinska ochbiologiska forskningen är snabb och att det skapar nyaförutsättningar för den medicinska verksamheten men också nyaoch svåra etiska problem. När det gäller fosterdiagnostiken, somtas upp i flera motioner, bereds fortfarande iSocialdepartementet slutbetänkandet från utredningen om detofödda barnet om bl.a. fosterdiagnostik. Efterremissbehandlingen har numeraöverlämnat ett omfattande material och synpunkter på betänkandettill departementet.Utskottet anser det nödvändigt med en sammanhållen och etisktförankrad politik i dessa frågor. Utgångspunkten måste därvidvara den syn på människan och på människolivets helgd som harsin förankring bl.a. i den kristna etiken och den västerländskahumanismen. Alla människor har samma värde och den grundläggandemänskliga rättigheten är rätten till liv. Gränser måste, enligtutskottet, kunna sättas för att förhindra en utveckling inomforskningens tillämpning och den medicinska verksamheten som kanleda till negativa etiska konsekvenser. Utskottet förutsätteratt regeringen noga följer utvecklingen på detta område ochåterkommer till vid lämpligt tillfälle.Med det anförda avstyrktes motionerna (c, kds och s). (Reservation s, meningsyttring v, särskilt yttrande kds. )Regeringen har ett Råd för medicinsk-etiska frågor meduppgift att belysa medicinsk-etiska frågor i ett övergripandesamhällsperspektiv.Regeringen har genom beslut uppdragit åt rådetatt, i samråd med den medicinska professionen, göra en översynav vissa frågor om befruktning utanför kroppen i enlighet medolika frågeställningar i en bilagd promemoria, vilken beröräggdonation m.m., frysning av befruktade ägg, flerbarnsfödslar,kloning och transplantation av fortplantningsorgan. Ipromemorian anges bl.a. att Regeringsrätten i ett par domarmedgett att frystiden förlängs med ytterligare ett år.Socialstyrelsen har ändrat praxis och medgerförlängd frystid när syftet med anmälan om förlängd frystid äratt få syskon. Under rubriken anges att rådetsöversyn av frågan om äggdonation skall inskränkas till attöverväga om äggdonation bör vara tillåten i vissa fall och i såfall på vilka grunder. Rådet bör särskilt belysa psykiska ochsociala konsekvenser för barn som föds i en familj med vilkenbarnet saknar genetiskt samband. Vidare bör rådet belysa vilkaproblem som kan finnas vid användning av frysta befruktade äggoch därvid överväga frågan om frystidens längd. Rådet bör ocksåöverväga om det av etiska eller medicinska skäl bör ställas kravpå särskild kompetens och utrustning för den som föreskriverhormonstimulerande medel. Även andra frågor inomreproduktionsteknologin kan dyka upp under arbetets gång. Detingår i rådets ordinarie uppgifter att hålla sig informerat omvad som händer på forskningsfronten inom detta område. Rådet hardärför möjlighet att ta upp nytillkommna frågor och belysa ävendessa, heter det slutligen. Uppdraget bör vara avslutat senastden 1 juli 1995.Utskottets bedömningUtskottet har erfarit att regeringen bereder slutbetänkandetfrån utredningen om det ofödda barnet med sikte på enproposition /95. Rådet för medicinsk-etiskafrågor har fått i särskilt uppdrag att göra en översynav vissa av de frågor som tas upp i motionerna. bördärmed inte ta något initiativ med anledning av motionerna So412(m), So416 (fp), So424 (s), So431 (m), So488 (s) och So501(kds). Motionerna avstyrks.Kvinnors hälsa m.m.MotionerFlera motioner tar upp olika aspekter på kvinnors hälsoproblemoch behov av rehabilitering. En motion rör åtgärder mot kvinnligkönsstympning.I motion 1993/94:So467 av m.fl. (m, fp, c,kds) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna att rehabilitering bör ske på lika villkor förkvinnor och män (yrkande 1). Motionärerna anför att enstudie rörande situationen för 20 långtidssjukskrivna kvinnoroch män visar bl.a. att mäns rehabilitering påbörjas tidigare änkvinnors, män erbjuds mer omfattande åtgärder, vårdpersonalenkänner inte till/förstår inte kvinnors och mäns olikheter ochvårdpersonalen är själv inte medveten om att kvinnor och mänbehandlas olika. Motionärerna hemställer vidare att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att rehabiliteringssituationen för kvinnor med reumatiskasjukdomar och andra "tysta sjukdomar" bör beaktas särskilt inomvården (yrkande 2). Motionärerna anför attreumatikersjukdomen tillhör de "tysta sjukdomarna". Patienternaplågas ofta av svår värk, och sjukdomen tillhör inte de merspektakulära. Patienterna lider ofta i tysthet. Sjukdomen göratt de ofta inte orkar strida för sin sak. avreumatikerna är kvinnor som ofta "snällt" står tillbaka.I motion 1993/94:A813 av m.fl. (fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka kvinnors hälsa ochvälbefinnande (yrkande 6). Motionärerna anför bl.a. attkunskapen om utredning av och orsakerna till kvinnors ohälsabehöver bli bättre. Vidare krävs kraftfulla insatser för attminska kvinnors alkoholbruk/missbruk samt rökning. Sjukdomar somfrämst eller värst drabbar kvinnor bör enligt motionärerna hasamma prioritering som sjukdomar som drabbar män. Medicinskabehandlingsmetoder anpassade till kvinnor måste utvecklas, heterdet i motionen.