bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Ett centralt område för kommissionensinsatser skall vara att granska hur lagstiftningen i stort äranpassad till de nya villkoren för informationsförsörjning.Ett annat viktigt område för kommissionen är främjande avpilotprojekt för att stimulera till en ökad användning avinformationsteknologin, sägs det i propositionen. Dessapilotprojekt avser bl.a. utbildnings- och forskningsområdetsamt kompetensutveckling för små och medelstora företag. Genomanvändning av informationsteknologi bör små och medelstoraföretag på ett effektivare sätt kunna få möjlighet att utnyttjauniversitetens och högskolornas forskning, myndigheternasinformation om regelverk, EU:s program för forskning ochutveckling (FoU) samt få möjlighet att inhämta information omstorföretagens behov av leverantörer, anförs det ipropositionen.Näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte meduniversitet, högskolor och institut behandlas i avsnitt 6.4 ipropositionen. Inledningsvis konstateras att konkurrenskrafteni näringslivet är beroende av en rad olika faktorer. Myckettalar dock, enligt regeringens bedömning, för att kunskapen ärden enskilda produktionsfaktor som kommer attbetyda mest för ett lands utvecklingsförmåga. Särskilt i småoch medelstora företag är kompetenssituationen på det tekniskaoch naturvetenskapliga området allvarlig, sägs det.Regeringen lägger i propositionen (s. 121) fram ett program itolv punkter för en kunskapsutveckling som står iöverensstämmelse med och svenska företags långsiktigabehov. Två av dessa punkter berör näringsutskottetsberedningsområde och avser omstrukturering och förstärkning avindustriforskningsinstituten resp. inrättande av en stiftelseför innovationsstöd.Industriforskningsinstituten har som uppgift att utföra avnäringslivet efterfrågad forskning och att bidra till attforskning från universitet och högskolor förs vidare tillföretagen. Den nuvarande industriforskningsorganisationenssvaghet, anförs det i propositionen, består främst i delsbristande flexibilitet i förhållande till nya utvecklingslinjerinom näringsliv och forskning, dels -- i vissa fall --bristande rörlighet bland forskare och personalutbyte meduniversitet och högskolor. Målen för den nu föreslagnaförändringen anges vara följande: att öka möjligheten tillforskning som är direkt inriktad mot näringslivets behov, attöka antalet forskarutbildade i näringslivet, att i allmänhetstärka samverkan mellan universitet/högskolor och näringslivsamt att öka teknik- och kompetensöverföringen till särskiltsmå och medelstora företag.Instituten bör drivas i aktiebolagsform, sägs deti propositionen. Uppgiften att medverka till en förnyelse avindustriforskningssystemet bör anförtros en särskildorganisationskommitté. Dess uppgift skall innefatta ombildningoch omstrukturering av dagens industriforskningsinstitut tillbolag samt medverkan i tillkomsten av nya institut.Den i propositionen (avsnitt 6.6) föreslagna stiftelsen försärskild kompetensutveckling skall ha tre ansvarsområden,nämligen profilforskning vid de små och medelstora högskolorna,kortfristig satsning på breddad användning avinformationsteknologi samt näringslivets kunskaps- ochkompetensutbyte med universitet, högskolor och institut. Förinformationsteknologiområdet föreslås, som tidigare nämnts, attca skall avsättas.För näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte föreslås att16,av de aktuella medlen -- motsvarande ca -- skall anvisas. Förindustriforskningsinstituten får därvid högst eller ca300 utnyttjas. Dessa medel skall användas somtillskott av aktiekapital dels i samband med omstruktureringenav industriforskningssystemet, dels vid bildande av institutinom nya områden och vid andra universitet och högskolor än därinstitut finns. Vidare skall medlen kunnaavsättas till finansiering av tvärteknologiskt inriktadeprojekt för att stimulera samarbete mellan olika institut ochmellan institut och högskolor samt för att stödja informationoch kompetens- och tekniköverföring till små och medelstoraföretag. (), som iframtiden bör ha rollen som beställare av forskning, förutsättsfinansiera forskning vid instituten i samma utsträckning somför närvarande, heter det i propositionen.Beträffande innovationsstöd hänvisar regeringen till förslagi proposition 1993/94:206. Utskottet behandlar dennaproposition jämte motioner i betänkande 1993/94:NU25.Motioner med anledning av propositionenI tre av de 32 motioner som har väckts med anledning avpropositionen -- motionerna 1993/94:Ub75 (s), 1993/94:Ub64 (v)och 1993/94:Ub65 (m) -- tas upp frågor med koppling tillnäringsutskottets beredningsområde.I kommittémotionerna 1993/94:Ub75 (s) och 1993/94:Ub64 (v)yrkas avslag på regeringens förslag till ändring i reglementetför Allmänna pensionsfonden, dvs. på förslaget om hurresterande medel från löntagarfonderna skall användas. Frågorom kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringslivet ochuniversitet/högskolor behandlas också i de båda nämndamotionerna.I motion 1993/94:Ub75 (s) föreslås som ett andrahandsyrkandeatt kvarvarande medel i Fond 92--94 skall delas upp i tvåfonder -- en kompetensutvecklingsfond av medlen ochen forskningsfond av medlen. Den första fonden skulleha till uppgift att bidra till att öka löntagarnas ochsmåföretagarnas kompetens. För att uppnå förbättradkonkurrenskraft och därmed en god ekonomi krävs ett högtkunskapsinnehåll i produktionen, sägs det i motionen.Kompetensutveckling ingår som en av de viktigare delarna i enaktiv näringspolitik, heter det vidare. Finansieringen av enorganisations- eller företagsanknuten utbildning bör i förstahand lösas inom företagen, anser motionärerna. De menar dockatt det kommer att krävas incitament och stöd från staten föratt önskad volym och spridning skall kunna nås; detta gällersärskilt beträffande de små och medelstora företagen. Detbehövs, enligt motionärerna, en regional organisation avkunskapsmäklare/rådgivare -- regionala kompetenscentra.Den föreslagna forskningsfonden skall enligt motionärernaarbeta med följande områden: kunskapsutbyte mellan näringslivoch högskola, forskning vid de små och medelstora högskolornasamt svensk medverkan i europeisk forskningssamverkan.Regeringen borde återkomma med ett program med förslag tillåtgärder på dessa områden med den inriktning som anges imotionen.I motion 1993/94:Ub64 (v) föreslås som ett andrahandsyrkandeatt av de aktuella medlen i Fond 92--94skall anslås till de ändamål som anges i propositionen. Avdessa medel skulle avsättas tillnäringslivets kunskaps- och kompetensutbyte med universitet,högskolor och institut och tillinnovationsstöd. Medlen bör anvisas över lämpligafakultetsanslag eller forskningsråd, anser motionärerna.Samspelet mellan näringsliv och forskning är viktigt men detbär även på inneboende komplikationer som måste erkännas, sägsdet också i motionen. Ett okritiskt anammande avföretagskulturens värderingar hotar att i grunden förändraforskarsamhället i en beroenderiktning och att sänkakvaliteten, heter det vidare.I den tredje här aktuella motionen, 1993/94:Ub65 (m), begärsuttalanden av om behovet av att stärkalivsmedelssektorns konkurrenskraft på en öppen Europamarknadoch om livsmedelsforskningens strategiska roll i detsammanhanget. Motionärerna refererar till en behovsanalys somgenomförts avseende forskning och utveckling inom sydsvensklivsmedelsindustri och enligt vilken det kunnande som finns viduniversiteten används dåligt av framför allt de små ochmedelstora företagen. Att skapa ett livsmedelsteknisktFoU-program, sammanhållet i ett livsmedelsteknisktforskningscentrum, skulle på ett effektivt sätt bidra till attprodukter utvecklas och kompetens och kunnande ökas inom dennasektor, sägs det i motionen. Det är viktigt att i dettasammanhang utnyttja de upparbetade samverkansformer mellanbranschen och universitetsforskningen som finns etablerade iSkåne, anförs det.Motionärerna anser att forskning och utveckling inomlivsmedelsområdet borde vara intressant som projekt forskning och teknikbrostiftelserna.Vidare menar de att livsmedelsforskningens strategiska roll börbeaktas i den aviserade översynen av forskningsrådensorganisation och framtida inriktning.Tidigare behandlingNäringsutskottet har behandlat olika frågor omteknisk forskning och utveckling i sitt näringspolitiskabetänkande (bet. 1993/94:NU15). De gäller dels den allmännainriktningen av teknisk forskning och utveckling och anslagettill denna liksom anslaget till informationsteknologi, delsolika specifika områden -- t.ex. kunskapsförsörjning för denträråvarubaserade industrin, delegationen för verkstadstekniskforskning (VT-delegationen), forskning och utveckling inomlivsmedelsindustrin och produktutvecklingsstöd.I nyssnämnda betänkande behandlade näringsutskottet ettyrkande liknande det i motion 1993/94:Ub65 (m) om inrättande avett livsmedelstekniskt FoU-program. Utskottet, som avstyrktemotionen liksom ytterligare tre motioner om forskning ochutveckling inom livsmedelsindustrin, bedömde att den svenskalivsmedelsindustrin har goda förutsättningar att kunna hävdasig på en öppen Europamarknad. En redovisning över vilkaFoU-insatser på livsmedelsområdet som staten svarar förlämnades. Slutligen konstaterade utskottet att den svenskalivsmedelsindustrin har en jämförelsevis låg FoU-andel ochmenade att staten och industrin bör samarbeta för att öka dennaandel. I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), föreslogs att regeringen skulle anmodas attutarbeta ett program för livsmedelsindustrin inom en ram på 25miljoner kronor. följde utskottet.Näringsutskottets ställningstagandeNäringspolitikens uppgift är att skapa goda förutsättningarför produktiva investeringar och produktivt arbete i Sverigeoch därigenom möjliggöra en hög och stabil ekonomisk tillväxt.En god och uthållig tillväxt utgör grunden för välfärd ochsysselsättning. Utformningen av den näringslivsrelevantaforskningen är en av de förutsättningar som, enligtnäringutskottets mening, har stor betydelse för Sverigesmöjligheter att kunna hävda sig som industrination.De övergripande målen för statens insatser beträffandeteknisk forskning och utveckling är att bidra till följande(prop. 1992/93:170, bet. NU30): att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och densvenska ekonomins attraktionskraft när det gäller industriellverksamhet, att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagen, att skapa så likvärdiga förutsättningar som möjligt förnäringslivets teknikutveckling jämfört med dem som råder i våraviktigaste konkurrentländer.Näringsutskottet ser de förslag som läggs fram i den häraktuella propositionen som ändamålsenliga bidrag tillsträvandena att stärka kompetensen inom näringslivet. Dettagäller förslagen beträffande såväl informationsteknologin somnäringslivets kunskaps- och kompetensutbyte med universitet,högskolor och institut. Utskottet anser att det är mycketangeläget att den näringslivsrelevanta forskningen ochsamspelet mellan näringslivet och universiteten och högskolornastärks.När det gäller informationsteknologin vill utskottet särskiltpeka på vikten av att de i propositionen nämnda pilotprojekteninriktas på kompetensutveckling hos små och medelstora företag.Det är i dessa företag som en betydande sysselsättningsökningkan förväntas.Industriforskningsinstituten har, enligt utskottets mening,en viktig funktion som brygga mellan näringslivet ochuniversiteten och högskolorna. Utskottet bedömer att detföreslagna omstruktureringsarbetet bör leda till attindustriforskningssystemet blir mer flexibelt.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet regeringensförslag om bildande av en stiftelse med uppgift bl.a. attfrämja informationsteknologianvändningen och att stödjakunskaps- och kompetensutbyte mellan näringsliv ochuniversitet, högskolor och institut. Detta ställningstagandeinnebär att motionerna 1993/94:Ub75 (s) och 1993/94:Ub64 (v) ihär berörda delar avstyrks av utskottet.Frågan om inrättande av ett livsmedelstekniskt FoU-programsom tas upp i motion 1993/94:Ub65 (m) har, som tidigareredovisats, behandlats av näringsutskottet (bet.1993/94:NU15 s. 74). Som redan nämnts anförde utskottet dåbl.a. att staten och livsmedelsindustrin bör samarbeta för attsöka åstadkomma en ökning av den jämförelsevis låga FoU-andelsom råder för denna industri. Näringsutskottetvill i detta sammanhang peka på att den ökade flexibilitet iindustriforskningssystemet som förslagen i propositionen kanväntas leda till, bör -- liksom tillkomsten avteknikbrostiftelserna -- underlätta ett sådant samarbete mellanstaten och livsmedelsindustrin. Med det anförda avstyrkerutskottet den nämnda motionen.Stockholm den 3 maj 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), Axel (), KjellEricsson (c), Bo Finnkvist (s), (), ReynoldhFurustrand (s), (nyd), (), OlleLindström (m), (), (), SörenNorrby (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. , Axel , Bo Finnkvist,, , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- -- som börjar med"Näringspolitikens uppgift" och slutar med "nämnda motionen"bort ha följande lydelse:Staten har enligt näringsutskottets mening tvåhuvudfunktioner inom ramen för en aktiv näringspolitik. Den enaär att utforma fasta spelregler för företagen. Den andra är attagera på ett mer aktivt sätt, bl.a. genom selektiva insatser.När det gäller området teknisk forskning och utveckling krävsdet ökade statliga insatser. I den svenska näringspolitiken hartidigare använts olika typer av branschprogram. Inom EU bedrivsdet en betydligt mer aktiv och mer pragmatisktinriktad näringspolitik än vad den gör.Utskottet förordar således ökade satsningar på olikabranschprogram. Detta kan motiveras av två skäl. Det ena är attdet behövs åtgärder för att underlätta den nödvändigastrukturomvandlingen av den svenska industrin. Det andra skäletär att med den politik som förs riskerar att kommapå efterkälken i förhållande till EU. Nationella branschprogrambör startas inom bl.a. skogsnäringen, livsmedelsindustrin ochverkstadsindustrin.Med hänvisning till sin här redovisade principiellainställning instämmer utskottet i vad som anförs ipropositionen om att det är angeläget med ökade statligainsatser beträffande informationsteknologin samt näringslivetskunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor ochinstitut. Inte minst gäller detta med avseende på de små ochmedelstora företagen. Det tillvägagångssätt som regeringen harvalt tar utskottet dock avstånd ifrån.I likhet med vad som anförs i motion 1993/94:Ub75 (s) anserutskottet att de medel som finns kvar i Fond 92--94 bör återgåtill pensionssystemet. I andra hand bör den modell med enkompetensutvecklingsfond och en forskningsfond som föreslås iden nämnda motionen väljas. Med de insatser som dessa bådafonder avses finansiera skulle ett mer effektivt stöd erhållasän med regeringens förslag. Vidare hänvisar utskottet till vadsom anförts i olika reservationer till det tidigare nämndanäringspolitiska betänkandet (bet. 1993/94:NU15 s. 100 f.) ombehovet av ökade statliga insatser på området teknisk forskningoch utveckling.Utskottet avstyrker med det anförda propositionen i härberörda delar och tillstyrker motion 1993/94:Ub75 (s) i dennadel. Även motion 1993/94:Ub64 (v) såvitt här är i fråga blirdärmed i sak tillgodosedd.När det gäller yrkandet i motion 1993/94:Ub65 (m) om ettlivsmedelstekniskt FoU-program vill utskottet hänvisa till vadsom anfördes i en reservation till det näringspolitiskabetänkandet (bet. 1993/94:NU15 s. 116) om att ett sådantprogram -- inom en kostnadsram på -- bordeinrättas. Utskottet vidhåller nu denna uppfattning och föreslåratt anmodar regeringen härtill. Därmed skulle dennämnda motionen bli väsentligen tillgodosedd.2. (nyd) anser att den del av yttrandet --under -- sombörjar med "Med det" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Näringsutskottet instämmer i princip i vad som anförs ipropositionen om att ökade statliga insatser beträffandeinformationsteknologin samt näringslivets kunskaps- ochkompetensutbyte med universitet, högskolor och institut ärangelägna. Inte minst gäller detta med avseende på de små ochmedelstora företagen.Riksdagen bör dock, enligt utskottets mening, besluta om enannan fördelning av de aktuella medlen än vad regeringen harföreslagit. I motion 1993/94:N30 (nyd) -- som har väckts medanledning av proposition 1993/94:206 om innovationsstöd -- harföreslagits att det skall inrättas en garantifond kopplad tillverksamheten inom Industri- och nyföretagarfonden.Garantifonden skall enligt förslaget i motionen tillföras ettkapital på från Fond 92--94. Vidare föreslåsi motionen att den i proposition 1993/94:206 föreslagnastiftelsen skall få disponera medel utövervad som föreslagits i propositionen. Företrädaren i utskottetför motionen har senare specificerat kravet på ytterligaremedel till . Utskottet kommer, som tidigarenämnts, att behandla dessa förslag i betänkande 1993/94:NU25.Näringsutskottet anser att de båda redovisade förslagen imotion 1993/94:N30 (nyd) bör genomföras. Därmed kommerytterligare av de aktuella medlen i Fond92--94 att tas i anspråk. En motsvarande neddragning av de iproposition 1993/94:177 föreslagna medlen till övriga aktuellastiftelser bör därför göras.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Teknisk forskning och utveckling är av grundläggandebetydelse för förnyelsen av svenskt näringsliv. I minmeningsyttring till det näringspolitiska betänkandet1993/94:NU15 (s. 119) föreslog jag sålunda ökade statligainsatser på olika områden, t.ex. beträffande denträråvarubaserade industrin, VT-delegationen,livsmedelsindustrin och miljöteknikområdet.Med hänvisning till min principiella inställning att detbehövs förstärkta statliga insatser anser jag att det är braatt regeringen vill öka satsningarna på informationsteknologinoch på näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte meduniversitet, högskolor och institut. Inte minst för små ochmedelstora företag är sådana insatser motiverade. Jag kan dockinte stödja det tillvägagångssätt som regeringen har valt.I likhet med vad som anförs i motion 1993/94:Ub64 (v) anserjag att de medel som finns kvar i Fond 92--94 bör återgå tillpensionssystemet. I andra hand menar jag att 4 miljarder kronorav dessa medel bör anslås till de ändamål som anges ipropositionen. Här bör regeringen återkomma med förslag. Meddetta avstyrker jag propositionen i här berörda delar ochtillstyrker den nämnda motionen i denna del. Motion1993/94:Ub75 (s) kan därmed såvitt nu är i fråga anses blidelvis tillgodosedd.I fråga om yrkandet i motion 1993/94:Ub65 (m) om inrättandeav ett livsmedelstekniskt FoU-program instämmer jag i vadföreträdarna för Socialdemokraterna anfört i sin avvikandemening.Översikt av utskottets behandling av motionernaBilaga 4 Sammanfattning 1Propositionen 3Motionerna 4Yttranden 13Utskottet 131. Användningen av löntagarfondsmedel till högreutbildning och forskning 132. Förslag om stiftelser resp. fonder m.m. 152.1 Stiftelse för särskild kompetensutveckling, m.m. 152.2 Högre utbildning och forskning i 292.3 Projektet miljöuniversitet 392.4 Stiftelse för vårdforskning, m.m. 412.5 Stiftelse för internationalisering av forskningoch högre utbildning 422.6 Stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt 442.7 Lagförslaget 463. Utbyggnaden av eftergymnasial utbildning 474. Övriga utbildnings- och forskningsfrågor 64Hemställan 65Reservationer 701. Användningen av löntagarfondsmedlen (s) 702. Stiftelse för särskild kompetensutveckling utomsåvitt avser profilforskning (s) 713. Profilforskning vid mindre och medelstora högskolor,m.m. (s) 744. Högskole- och utbildningspolitiken (nyd) 755. En gemensam forskningsorganisation för mindre ochmedelstora högskolor (s) 766. Bemyndigande att vidta förberedelseåtgärder företablering av en ny universitetsstruktur iStockholmsområdet (s) 767. En särskild beslutsordning för samordning av vissalokalförsörjningsfrågor i (s) 778. Samlokalisering av konstnärliga högskolor i (s) 789. Lokaliseringen av i (s) 7810. Stiftelse för forskning och forskarutbildning vid enny universitetsstruktur i södra (s) 7911. Stiftelse för internationellt miljöuniversitet (s) 8012. Stiftelse för vårdforskning m.m. (s) 8013. Stiftelse för internationalisering (s) 8114. Stiftelse för kulturprojekt (s) 8115. Lagförslaget (s) 8216. Universitetens resp. de mindre och medelstorahögskolornas roller när det gäller grundläggandehögskoleutbildning (s) 8217. Nationellt kunskaps- och kompetenslyft (s) 8318. Utbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen iövrigt samt en ny struktur för kvalificeradyrkesutbildning (s) 8419. Regionala kunskaps- och kompetenscentra (s) 8520. Fortsatt satsning på naturvetenskaplig och tekniskhögre utbildning (s) 8521. förslag (nyd) 8622. Principerna för utformningen av kvalitetsdelen iresurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildning (s) 8623. Principerna för utformningen av resultatrelateradefakultetsanslag (s) 87Särskilda yttranden 881. förslag (s) 882. Principerna för utformningen av resultatrelateradefakultetsanslag (fp) 88Meningsyttring av suppleant (v) 88Bilagor1 Regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden 962 yttrande Utveckling avkulturprojekt m.m. (1993/94:KrU8y) 973 yttrande Utbildning ochforskning (1993/94:NU7y) 1024 Översikt över utskottets behandling av motionerna 111