bet · GH01JoU19 · 1994-03-29 00:00:00 — En skärpning av konventionen torde komma att fåbetydande politiska implikationer, om den skall bliverkningsfull. Det är enligt utskottets mening knappastmeningsfullt att på nuvarande stadium i uppföljningsarbetet,innan några slutsatser dragits av den pågående utvärderingen, taställning till förslagen i motion Jo690 yrkande 15.Riksdagen har godkänt miljöskyddsprotokolltill Antarktisfördraget. I det sammanhanget framhöllmiljöministern att miljöskyddsprotokollet ger tillräckligamöjligheter att reglera den tämligen begränsade svenska turismentill . En särskild bilaga på detta område kan dock iframtiden komma att medföra ändringar i Antarktislagen, ansåghan. Utskottet hade ingen annan mening.Motionärerna har inte framfört sådan motivering för sitt förslag(yrkande 16) att utskottet ändrat uppfattning.Utskottet finner för egen del att det uppföljningsarbete sombedrivs inom ramen för FN:s kommission för hållbar utveckling ärsynnerligen viktigt. Vid årets möte kommer, som framgår avpropositionen, bl.a. bosättningsfrågor att diskuteras.Utskottet vill i sammanhanget även peka på detförberedelsearbete för Habitat som pågår ochsom även beskrivs i propositionen. I det interna svenskaförberedelsearbetet har pekats på möjligheterna att låta HabitatII bli en Kommunernas UNCED där särskilt människors boende ochlivsvillkor lyfts fram. Därmed får syftet med motion Jo690yrkande 18 anses vara tillgodosett.Riokonferensen tog upp till behandling skyddet av alla ländersbiologiska material och skyddet av den biologiska mångfalden. Depågående växtförädlingsprogrammen och det ökade intresset förbioteknik gör att många utvecklingsländers genmaterial blirsärskilt viktigt. Risken finns att utvecklingsländerna med sinsämre miljölagstiftning och sämre kontroll blir försöksfält förutplantering av genetiskt modifierade grödor eller andraorganismer. I diskuterades äganderätten till biologisktmaterial, och bestämmelser till skydd för den biologiskamångfalden har införts i konventionen om biologisk mångfald.Inom sitt sakområde har FAO ansvar för delar av åtaganden inomramen för konventionen, bl.a. avseende den domesticeradebiologiska mångfalden samt för flera områden i ochSkogsprinciperna. Utskottet ser det som särskilt viktigt attbetydande ansträngningar görs inom ramen för FAO:sväxtgenetiska program för att stärka skyddet av biologisktmaterial i olika länder. Detta ligger väl i linje medöverenskommelserna i . Som framgår av propositionen verkarSverige för att överläggningarna i dessa frågor skall leda framtill ett protokoll om växtgenetiska resurser under konventionen.Med det anförda får motion Jo690 yrkande 14 anses varabesvarad.Med anledning av motionärernas förslag i yrkande 17 om behovetav en ny konvention om spridning av spårämnen och långlivadeorganiska ämnen vill utskottet erinra om det arbete medinternationell miljöövervakning av bl.a. kemikalier som pågårinom ramen för (FN:s ekonomiska kommission förEuropa) och . Även inom , , HELCOM pågår ständigt arbete för att begränsa utsläppoch skador orsakade av kemikalier. Utskottet utgår från attSverige även fortsättningsvis kommer att verka pådrivande idessa fora. Utskottet förutsätter att vederbörande svenskainstanser kommer att ta ett sådant initiativ som efterlyses imotionen därest så befinns angeläget.Vad utskottet anfört under detta avsnitt är ägnat att ivarierande grad tillgodose yrkandena 14, 15, 16, 17 och 18 imotion Jo690. De bör alltså inte föranleda någon ytterligareriksdagens åtgärd.Utrikesutskottets yttrandeYttrandet berör dels kapitel 5 som behandlar det globalamiljösamarbetet för hållbar utveckling i proposition 1993/94:111s. 67--92, dels motion 1993/94:Jo21 av ()yrkande 4 som väckts med anledning av propositionen, delsmotionerna 1993/94:Jo690 av m.fl. (s)yrkandena 2, 13 och 19 samt 1993/94:Jo691 av . (s) yrkande 1 som väckts under den allmännamotionstiden.I yttrandet lämnas en redogörelse för propositionen varurföljande må återges.Regeringen föreslår att en särskild arbetsgrupp tillsätts.Arbetsgruppen föreslås lämna förslag till principer, riktlinjeroch arbetsmetoder för hur UNCED-besluten och de globalamiljöfrågorna skulle kunna integreras i det svenskautvecklingssamarbetet.I propositionen nämns vidare att Riobesluten måste prägla ochgenomsyra de internationella organisationernas biståndsinsatser.Som exempel på organisationer där en sådan integrering bör skeanges bl.a. , UNDP, Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna, den globalamiljöfaciliteten (GEF), FN:s flyktingkommissarie (), FN:sbarnfond () och (WFP).Förhandlingar inom ramen för GATT-arbetet bör enligtpropositionen syfta till en tolkning/förändring av deinternationella handelsreglerna, som möjliggör avsteg frångrundläggande principer om icke-diskriminering och nationellbehandling när så är nödvändigt för att uppnå och genomförainternationellt överenskomna miljömål och åtgärdsprogram.I propositionen sägs vidare att internationella legalainstrument kan vara verkningsfulla medel för att främja enhållbar utveckling och genomföra besluten från UNCED i de falldär sådana instrument bedöms vara den lämpligaste formen förmellanstatligt arbete. Regeringen avser att verka för förbättraduppföljning av internationella konventioner och ökad samordningmellan berörda konventionssekretariat.I det normbildande samarbetet är FN:s kommission för hållbarutveckling ett politiskt viktigt organ för att upprätthålla ochvidareutveckla det internationella samfundets samsyn på miljöoch utveckling. Den internationella uppföljningen avskogsprinciperna bör enligt propositionen föras inom FN:sregionala kommissioner och FAO:s regionala skogskommissioner.Principerna kan i ett längre perspektiv ligga till grund för ettinternationellt bindande instrument.I propositionen understryks vikten av att följa upp ochfördjupa miljöfrågorna i samband med en rad tematiskaFN-konferenser såsom om befolkning och utvecklingår , om social utveckling , och om boende ochbebyggelsefrågor (Habitat II) år 1996.Regeringen avser verka för att FN:s miljöprogram () ochdess styrelse behåller sin roll som centralt forum i FN förbeslut om miljöhänsyn i samhällsutvecklingen och diskussion ommiljötillståndet. Regeringen anser att möten skall bliårliga. roll för utvecklande av den internationellamiljörätten bör enligt regeringen utgöra ett prioriteratsatsningsområde. Ett annat viktigt verksamhetsområde för äratt utarbeta nationell miljölagstiftning i utvecklingsländerna.I propositionen anges vidare att vid sittmöte på svenskt/nordiskt initiativ fattade beslut omtillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet. Det ärregeringens avsikt att även noga följa och aktivtdelta i den internationella utvecklingen när det gäller delsefterlevnad av rekommendationen i beträffandemilitärens hantering av miljöfarligt avfall, delsmiljöstyrelsens rekommendation om utarbetande av nationellmiljöpolicy för den militära sektorn.MotionernaI motion Jo21 (kds) yrkande 4 föreslås att kraftfulltverkar för utarbetandet av en global vattenkonvention.Motionären anför att tilltagande vattenbrist är en av deallvarligaste frågorna för mänskligheten att lösa. Redan nuutgör vattenbrist en källa till starka spänningar i en del torraområden i världen.I motion Jo690 (s) anförs att regeringens förslag iproposition 1993/94:111 inte utgör tillräckligt underlag för debeslut som föreslås att fatta. Motionärerna föreslåratt begär att regeringen återkommer med förslag tillmer preciserade mål, strategier och medel (yrkande 2). I vadavser det globala miljösamarbetet poängteras i motionen viktenav att beakta miljöfrågor i biståndsarbetet. på att miljöförstörelse kan leda till sämrejordbruksproduktion både vad gäller kvantitet och kvalitet ochdärmed till svält och sjukdomar. Detta kan i sin tur äventyrainternationell fred och säkerhet. Kretslopp och avfallsfrågorliksom den fysiska planeringen och den miljön bör ocksåuppmärksammas i biståndssammanhang. Motionärerna anser att detär angeläget att arbetar för att dessa frågor tas uppvid uppföljningen av UNCED (yrkande 13). I motionenföreslås också att Riodeklarationen görs till en bindande stadgasenast till uppföljningsmötet (yrkande 19).Motion Jo691 (s) tar upp frågan om att ta till vara resursersom nu används på den militära sidan för att skydda, förbättraoch återställa miljön. Motionen refererar till en FN-studie frånår 1992 under svenskt ordförandeskap om militära resurser förmiljön. Inom den militära sektorn finns adekvata resurser somkan användas för att effektivt möta hotet mot den globalamiljöförstörelsen. I föreslås civil användning avmilitära resurser såsom bl.a. satellitteknologi för övervakningav jordbruk och torka m.m., skogsplantering och annan markvård itredje världen. Vidare finns förslag till kalkning av sjöar ochskogar med hjälp av militära flygplan och fartyg, bekämpning avoljeutsläpp m.m. I yrkande 1 föreslås att i för hållbar utveckling skall ta initiativ till enuppföljning av om att rädda och återställa miljön ienlighet med förslagen i studien.Utrikesutskottets övervägandenMånga av de största miljöproblemen såsom hoten mot klimatet,ozonskiktet och den biologiska mångfalden är globala och måstemötas gemensamt av världssamfundet. om miljö ochutveckling behandlade globala miljö- och utvecklingsfrågor somär av stor betydelse för mänsklighetens fortlevnad. harpå olika sätt varit pådrivande i detta internationellasamarbete.Den strategi för insatser i det globala samarbetetsom läggs fram i proposition 1993/94:111 Genomförande avbesluten vid om miljö och utveckling innehåller iallt väsentligt förslag till hur regeringen avser att fortsättaatt verka pådrivande i den normativa och operativamiljöprocessen såväl i det bilaterala som i det multilateralautvecklingssamarbetet. Sambanden mellan miljö och utvecklingutgör en viktig förutsättning för såväl förståelsen av behovetav bistånd som för att biståndet ges en utformning som medverkartill att långsiktigt lösa utvecklingsproblemen.Med tanke på att arbetet med att förverkliga besluten frånUNCED är en fortlöpande process vill utskottet understrykavikten av att principerna för det svenska uppföljningsarbetetslås fast. Utskottet ställer sig följaktligen bakom regeringensstrategi för det fortsatta internationella uppföljningsarbetet,ett arbete som återkommande får anledning attbehandla. Utskottet kan därmed inte tillstyrka motion Jo690 (s)yrkande 2 i vilken yrkas att regeringen bör återkomma medförslag till mer preciserade mål, strategier och medel.Utskottet har i ett flertal betänkanden, senast i betänkandet1993/94:UU4, framhållit den vikt utskottet fäster vid att eneffektivare kontroll och efterlevnad av de internationellaavtalen på miljöområdet främjas. Utskottet utgår från attregeringen på lämpligt sätt driver denna fråga.Vad beträffar förslaget om att göra Riodeklarationen till enbindande stadga som framförs i motion Jo690 (s) yrkande 19konstaterar utskottet att frågan väcktes när förhandlingarnainför om miljö och utveckling inleddes. På etttidigt stadium stod det klart att förhandlingarna inte skulleresultera i en text som kunde ratificeras av staterna. Det fannsnästan inga förutsättningar för att staterna skulle kunna enasom legalt bindande åtagande i de flesta av de frågor somföreslogs att tas upp i texten. Man begränsade sig därför tillatt försöka enas om en deklaration med mer generellt formuleradeprinciper. Resultatet blev innehållet i 27 principer somsammanfördes till den s.k. Riodeklarationen. Deklarationen ärpolitiskt och moraliskt förpliktande för regeringarna.Utskottet noterar att Riodeklarationen till formen påminner om1948 års allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Denallmänna förklaringen är att betrakta som ett underlag till detvå vägledande konventionerna på de mänskliga rättigheternasområde som antogs . Den allmänna förklaringen harsedermera kommit att till övervägande del utgöra internationellsedvanerätt.Utskottets bedömning är att ju mer Riodeklarationens principeri olika sammanhang upprepas och bekräftas, desto mer förstärksdessa och kan successivt komma att betraktas som internationellsedvanerätt. Utskottet förutsätter ändå att regeringen i detinternationella förhandlingsarbetet inför uppföljningsmötet år1997 prövar möjligheterna att få till stånd en process somverkar för att Riodeklarationen utvecklas till ett bindandedokument eller stadga.Utskottet betraktar med det ovan anförda motion Jo690 (s)yrkande 19 som besvarad.Utskottet noterar att tanken på en global vattenkonvention somförs fram i motion Jo21 (kds) lanserades i UNCED-processen.Sverige ställde sig positivt till detta. Enligt vad utskotteterfarit kommer vattenfrågorna att behandlas vid årets möte medFN:s kommission för hållbar utveckling. Utskottet utgår från attregeringen avser inta en aktiv hållning eftersom vattnet är enavgörande livsförutsättning. söker redan nu driva enlinje där projekt kring ett hållbart utnyttjande avsötvattentillgångar i ges en hög prioritet. Frågandrivs av bl.a. inom ramen för den konvention motökenspridning där har ordförandeskapet.Med det anförda anser utskottet att motion Jo21 (kds) yrkande4 kan besvaras.Enligt vad utskottet erfarit kommer FN:s kommission förhållbar utveckling att vid årets möte behandla frågor kringavfallshantering och fysisk planering kopplade till den urbanamiljön. Utskottet anser det angeläget att fortsattverkar för att utsatta situation uppmärksammas närdet gäller den miljön. Utskottet förutsätter att Sverigedriver denna fråga såväl i kommissionen som iförberedelsearbetet inför uppföljningsmötet år 1997.Utskottet anser härmed att motion Jo690 (s) yrkande 13 kanbesvaras.I likhet med regeringen finner utskottet det angeläget attSverige fortsätter att verka för att FN:s miljöprogram ()och dess styrelse behåller sin roll som centralt forum i FN förbeslut om miljöhänsyn i samhällsutvecklingen och diskussion ommiljötillståndet. Utskottet har tidigare påpekat (betänkandena1991/92:UU22 och 1993/94:UU4 samt i yttrandet 1992/93:UU2y) attden FN-studie, som arbetats fram under svenskt ordförandeskap,borde kunna utgöra en grund för användning av diverse militäraresurser på miljöområdet. Utskottet vidhåller denna uppfattningoch förutsätter att detta arbete följs upp i FN:s kommission förhållbar utveckling.Utskottet noterar i detta sammanhang att miljöstyrelsepå svenskt/nordiskt initiativ nu fattat beslut omtillämpligheten av miljönormer vid militär verksamhet. Utskottetnoterar vidare att regeringen avser att aktivt delta i detinternationella miljösamarbetet när det gäller efterlevnaden avrekommendationen i om militärens hantering avmiljöfarligt avfall och miljöstyrelsens rekommendation omutarbetande av nationell miljöpolicy för den militära sektorn.Med det anförda tillgodoses förslaget i motion Jo691 (s)yrkande 1 som därmed kan besvaras.Jordbruksutskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till utrikesutskottets överväganden iyttrandet. Motionerna Jo690 yrkandena 13 och 19, Jo691yrkande 1 och Jo21 yrkande 4 påkallar inte någon ytterligareåtgärd från sida.Riksdagen bör således med avslag på motion Jo690 yrkande 2godkänna vad i propositionen anförs om den huvudsakligainriktningen av den svenska strategin för det globala samarbetetför hållbar utveckling. beträffande preciserat förslag till inriktning m.m.att avslår motion 1993/94:Jo690 yrkandena 3, 4, 5och 7,res. 1 (s)2. beträffande ekologisk odling m.m.att avslår motion 1993/94:Jo21 yrkandena 1 och 2,3. beträffande försvaret och miljönatt avslår motionerna 1993/94:Jo690 yrkande 11 och1993/94:Jo691 yrkandena 2--7,4. beträffande länsstyrelserna och landskapsplanering m.m.att avslår motion 1993/94:Jo690 yrkandena 10 och 12,5. beträffande kommunernas arbeteatt avslår motion 1993/94:Jo21 yrkande 3,6. beträffande genomförandet av Riobesluten i Sverigeatt med avslag på motion 1993/94:Jo690 yrkande 1godkänner vad i propositionen anförs om den huvudsakligainriktningen av arbetet med genomförandet av Riobesluten iSverige (prop. kap. 4),res. 2 (s)7. beträffande utnyttjande av genetiskt material m.m.att avslår motion 1993/94:Jo690 yrkandena 14--18,res. 3 (s)8. beträffande en global vattenkonventionatt avslår motion 1993/94:Jo21 yrkande 4,9. beträffande utvecklingssamarbete m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo690 yrkandena 13 och19 samt 1993/94:Jo691 yrkande 1,10. beträffande den svenska strategin för det globalasamarbetet för hållbar utveckling att med avslagpå motion 1993/94:Jo690 yrkande 2 godkänner vad i propositionenanförs om den huvudsakliga inriktningen av den svenska strateginför det globala samarbetet för hållbar utveckling (prop.kap. 5).res. 4 (s)den 29 mars 1994På jordbruksutskottets vägnarMargareta beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), MonaSaint Cyr (), (), (nyd), UllaPettersson (s), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Preciserat förslag till inriktning m.m. (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Det är" och på s. 10 slutar med "och 7" bort ha följandelydelse:Utskottet ansluter sig till förslaget i den socialdemokratiskamotionen Jo690, att regeringen bör återkomma med preciserademål, strategier och medel. Utskottet återkommer till denna frågai fortsättningen (res. 2 och 4). Utskottet har dock valt att ianslutning till motionen kommentera en del tankar och förslagsom förs fram i propositionen.Utskottet erinrar om att förslag redan tidigare väckts frånsocialdemokratisk sida att inklusive arbetet medAgenda 21 skall följas upp av en brett sammansatt kommissionmed företrädare för bl.a. riksdag, kommuner, näringsliv,fackliga organisationer, forskare och föreningar. Kommissionensuppgift bör vara att hålla samman den nationella uppföljningenoch utgöra inspirationskälla och idéspruta för svensktmiljöarbete.Riksdagen bör i enlighet med yrkande 3 i motionen uppmanaregeringen att tillsätta en brett sammansatt kommission försvenskt Agenda 21-arbete. Kommissionen bör också ha tilluppgift att förbereda FN:s stora uppföljning av UNCED, som ärplanerad till 1997.Som framhålls i motionen (yrkande 4) är en förstärkning av deteuropeiska miljöarbetet nödvändig, eftersom vi i så storutsträckning påverkas av EU:s miljöarbete och miljöregler. Dettagäller oavsett om blir medlem i EU eller inte. Ökadepersonella resurser behövs både i och i andra europeiskaländer. Det är ett effektivt sätt att finna kanaler tillbeslutsfattare och opinionsbildare i de olika länderna.Utskottet förordar således i likhet med motionärerna attmiljöarbetet gentemot övriga stärks.I motionen erinras vidare om att Socialdemokraterna infördekrav på miljökonsekvensbeskrivningar i NRL. MKB är ett brainstrument för att förebygga miljöproblem. Det är därförangeläget att en bredare användning avmiljökonsekvensbeskrivningar införs. Viktiga beslut som fattasav statliga verk och kommuner samt olika nationella beslut, somt.ex. skatteomläggningar, bör miljökonsekvensbeskrivas. Konkretaförslag till hur miljöregler skall inlemmas i verksamheten måsteutformas. Utskottet förordar i anslutning till yrkande 5 avmotionen att begär att regeringen återkommer med ensådan redovisning snarast.I regeringens proposition diskuteras vikten av att ökaengagemanget i den internationella miljöövervakningen liksometablerandet av ett miljödatacentrum i . Några beslutföreslås dock inte. Utskottet ställer sig positivt tillresonemanget om miljöövervakning.Det är också angeläget att utveckla redovisningen av hur välmiljömålen uppfyllts i samband med presentation avfinansplanen. Miljöindexsystemet bör presenteras på ett sådantsätt att det blir möjligt att jämföra förändringar över tidenoch koppla dem till hur väl landets miljömål uppfylls. Ettsådant uppdrag bör läggas på i samband meduppdraget att utveckla en strategi för internationelltmiljöövervakningsarbete. Därmed tillgodoses yrkande 7 imotionen.Riksdagen bör med anledning av motion Jo690 yrkandena 3, 4, 5och 7 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetsålunda anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande preciserat förslag till inriktning m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo690 yrkandena3, 4, 5 och 7 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Genomförandet av Riobesluten i (mom. 6), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Med det" och slutar med "(s. 13)" bort ha följandelydelse:Propositionen ger en genomgång av svensk miljöpolitik.Utskottet delar dock den kritiska inställning som framförs i densocialdemokratiska motionen Jo690 (yrkande 1). I likhet medflera andra propositioner på miljöområdet innehåller den nuföreliggande propositionen mycket få konkreta förslag. Dettatrots löften om motsatsen i UNCED-skrivelsen. Propositionensallmänna utformning med en beskrivning av dagsläget och främstförslag till en mängd utredningar bildar enligt utskottetsmening inte tillräckligt underlag för de beslut som riksdagenföreslås att fatta.Riksdagen bör därför med avslag på regeringens förslag omgodkännande av den huvudsakliga inriktningen av arbetet medgenomförandet av Riobesluten i och med anledning avmotion Jo690 yrkande 1 hemställa att regeringen återkommer medförslag till mer preciserade mål, strategier och medel.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande genomförandet av Riobesluten i Sverigeatt med anledning av motion 1993/94:Jo690 yrkande 1och med avslag på propositionen i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Utnyttjande av genetiskt material m.m. (mom. 7), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Som framgår" och på s. 21 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Som framgår -- -- -- (= utskottet) -- -- -- denna uppfattning.Det är, som framhålls i motion Jo690 (yrkande 15), angeläget attregeringen arbetar för en skärpning som innebär att målet attstabilisera koldioxidutsläppen nivåblir bindande samt att det utvidgas till att även innehållamålsättningen att därefter minska dem.Miljöskyddsprotokollet till Antarktisfördraget har nyligengodkänts av . Dock har inte den ökande turismenuppmärksammats tillräckligt. Utskottet delar den mening somframförs i motion Jo690 (yrkande 16) att regeringen bör verkaför att ett särskilt protokoll antas med regler för hur turismenskall regleras och att regler för miljökonsekvensbeskrivningarav denna verksamhet utformas inom ramen för etttilläggsprotokoll.FN:s kommission för en hållbar utveckling, CSD, har enviktig roll i uppföljningen av . Utskottet serpositivt på de årliga temakonferenserna liksom den samladeuppföljningen 1997. En svensk kommission, bildad för uppföljningav Riobesluten, kan verksamt bidra till genomarbetade och välförankrade svenska positioner inför uppföljningsmötet. Det ärockså viktigt att inför temamötet driver de urbanamiljöfrågorna, i enlighet med förslaget i yrkande 18 i motionJo690.I bioteknikens spår blir många utvecklingsländersgenmaterial kommersiellt viktiga. Det finns även risk attutvecklingsländerna med sin sämre miljölagstiftning och sämrekontroll blir försöksfält för utplantering av genetisktmodifierade grödor eller andra organismer. Dessa problem togsupp under och ingår delvis i konventionen ombiologisk mångfald.