bet · GI01NU4 · 1994-11-22 00:00:00 — Införlivande av vissa direktiv om enskilda näringsidkareenligt , m.m. 1994/95NU4ÄrendetI detta betänkande behandlas proposition 1994/95:39 ominförlivande av vissa direktiv enligt Bilaga VII,m.m. Utskottet tillstyrker de i propositionen framlagdalagförslagen. Dessa avser två områden -- dels lagändringar somsyftar till att införliva vissa direktiv i omenskilda näringsidkare med svensk rätt, dels lagändringarbeträffande EG-märket. I proposition 1994/95:39 föreslås att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed förrättighets tillvaratagande i utlandet,2. lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation avhandelskamrar,3. lag om ändring i lagen (1992:1534) om EG-märket,4. lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk, m.m.Lagförslagen återges i bilaga. InledningPropositionen innehåller dels förslag som syftar till attinförliva vissa direktiv i Bilaga VII om enskildanäringsidkare med svensk rätt, dels förslag till ändring i lagen(1992:1534) om EG-märket.Inga motioner har väckts med anledning av propositionen.Införlivande av vissa direktiv i Bil. VIIBakgrundDe grundläggande reglerna om personers fria rörlighet finns iRomfördragets artiklar 48 (arbetskraft) och 52 (etablering).Bestämmelserna motsvaras av artiklarna 28 och 31 iEES-avtalet. I artikel 57 anges att direktivskall antas som syftar till ömsesidigt godkännande av diplom,betyg och andra behörighetsbevis.Enligt artikel 30 i , som rör ömsesidigt erkännandeav utbildningsbevis, skall de avtalsslutande parterna sökasäkerställa ett ömsesidigt erkännande av utbildnings- ochexamensbevis och andra behörighetsbevis i syfte att underlättadet faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten atttillfälligt tillhandahålla tjänster. I Bilaga VII tillEES-avtalet finns en förteckning över de EG-direktiv som dennaartikel hänvisar till.De direktiv i Bilaga VII som avser Näringsdepartementetsområde rör handel och agenturverksamhet, industri och hantverk,tjänster förknippade med transporter, filmindustri, vissa övrigasektorer (t.ex. fast egendom) samt jordbruk. De flesta av deaktuella direktiven innehåller bestämmelser om attmedlemsstaterna skall upphäva begränsningar avetableringsfriheten. I har sådana diskriminerande reglerredan avskaffats.I direktiven finns också bestämmelser som syftar till att lösade problem som uppstår när en medborgare i ett land där det intefinns några formella etableringskrav avser att etablera sig iett annat land inom EU med formella etableringskrav. Svenskarsom vill etablera sig i annat land kan komma att drabbas avsådana formella etableringskrav. Dessa kan avse god vandel,yrkeskompetens och bevis om att företagaren inte är försatt ikonkurs. I propositionen redovisas vilka åtgärder som behövervidtas med anledning av de aktuella direktiven.Vissa av direktiven reglerar hur krav på s.k. skötsamhetsbevisskall kunna uppfyllas. I direktiven anges att utdrag urkriminalregistret skall godtas som tillräckligt bevis. Vissadirektiv ställer "särskilda krav på gott anseende och godvandel". I propositionen sägs att utdrag ur det störstapolisregistret, person- och belastningsregistret, bör kunnaanses tillräckligt som intyg om aktsamhet och bevis om godvandel. kommer att utses som behörigmyndighet, meddelas det i propositionen.Direktivet 67/43 EEG gäller bl.a. handel med och förvaltningav fast egendom. För de områden detta direktiv omfattar finnsdisciplinära förfaranden i för fastighetsmäklare, tolkaroch översättare samt för advokater. Föreskrifter om att denmyndighet som handhar registrering av och tillsyn överfastighetsmäklare skall kunna utfärda bevis om att en mäklareinte varit föremål för disciplinära åtgärder bör ske iförordningsform, sägs det i propositionen. Därefter kantillsynsmyndigheten utses till behörig myndighet enligtdirektiven. För tolkar och översättare finns ettauktorisationsförfarande hos Kammarkollegiet. Efter enförordningsändring kan Kammarkollegiet utses som behörigmyndighet enligt direktiven, meddelas det i propositionen. Föradvokater avses komma att utses sombehörigt organ att utfärda bevis om att disciplinär åtgärd intehar vidtagits mot medlem.Beträffande två områden -- bevis om att en person inte varitförsatt i konkurs och krav på allmänna, merkantila elleryrkesmässiga kunskaper och färdigheter för att få utövanäringsverksamhet -- krävs lagändringar.Ändring i lagen om upptagande av ed för rättighetstillvaratagande i utlandetI vissa av EU:s medlemsländer krävs att medborgarna för att fåutöva näringsverksamhet kan visa upp bevis om att de inte harvarit försatta i konkurs. Ett sådant intyg kan för medborgare iandra medlemsländer ersättas av en försäkran under ed.I praktiken är det nästan omöjligt att få fram uppgift om atten person inte varit försatt i konkurs i , anförs det ipropositionen. Att införa en lagstadgad möjlighet att avlägga enförsäkran under ed torde därför, enligt regeringens bedömning,vara nödvändigt för att skyldigheterna enligt direktiven pådenna punkt skall kunna uppfyllas.Regeringen föreslår därför att lagen (1946:819) om upptagandeav ed för rättighets tillvaratagande i utlandet ändras så attden som för att få idka näring inom EES behöver bekräfta med edatt han inte varit försatt i konkurs skall få avlägga sådan edinför tingsrätt. Lagändringen föreslås träda i kraft den 1januari 1995.Ändring i lagen om auktorisation av handelskamrarFör att få påbörja eller utöva viss verksamhet krävs i vissamedlemsstater att en person kan visa att han har allmänna,merkantila eller yrkesmässiga kunskaper. Enligt några avdirektiven skall en medlemsstat i dessa fall som tillräckligtbevis godta det faktiska utövandet av verksamheten i frågan.Behörig myndighet eller behörigt organ i sökandens senastehemvistland skall enligt direktiven utfärda intyg om att ensökande faktiskt har utövat viss verksamhet.Handelskamrarna har erfarenhet av liknandeintygsgivning, anförs det i propositionen. Regeringen föreslårdärför att uppgiften att utfärda de intyg som avses i direktivenskall läggas på handelskamrarna. Lagen (1990:515) omauktorisation av handelskamrar föreslås bli ändrad så attregeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får uppdraåt auktoriserade handelskamrar att utfärda intyg för enskildapersoner om faktiskt utövande av verksamhet som dessa personerkan behöva för att få idka näring inom EES. Det föreslås ocksåatt det införs bestämmelser om rätt att överklaga dessa besluttill allmän förvaltningsdomstol och om prövningstillstånd vidöverklagande till kammarrätten. Lagändringen föreslås träda ikraft den 1 januari 1995.Ändring i lagen om EG-märket, m.m.Riksdagen beslöt om en lag om EG-märket (prop.1992/93:87, bet. Med EG-märket menas det märke, beståendeav bokstäverna CE, i viss typografi, som enligt vissaEG-direktiv skall åsättas berörda produkter innan de släpps utpå marknaden. Märket skall sättas på de aktuella produkternaför att visa att dessa uppfyller gällande krav på produktersegenskaper och säkerhet m.m.I propositionen som låg till grund för beslutet förutsattesatt lagen skulle ha tillfällig karaktär i avvaktan på attgenerella bestämmelser skulle antas inom EG och införas iEES-avtalet. Gemensamma bestämmelser har dock inte antagits. Istället intogs vissa riktlinjer för användningen av EG-märket idet s.k. modulbeslutet för utformning av tekniskaharmoniseringsdirektiv. talas också genomgående omCE-märkning ("CE-marking"; CE = Communautés européennes) istället för har frågan om vilka ändringar som krävsi lagen om EG-märket beretts inom en interdepartementalarbetsgrupp.I propositionen föreslås -- med ikraftträdande den 1 januari1995 -- att lagen (1992:1534) om EG-märket ändras på följandesätt:lagens rubrik ändras till "lagen om CE-märkning","CE-märkning" ersätter även i övrigt "EG-märket" i lagen,CE-symbolen i bilagan till lagen ersätts med en någotmodifierad symbol,bestämmelser om märkets utformning samlas i 3 §,en ny paragraf tas in med innebörd att om CE-märkning haranbringats utan att det är berättigat skall den som ansvarar förCE-märkningen se till att överträdelsen upphör.I propositionen föreslås också konsekvensändringar i lagen(1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.,vilken innehåller bestämmelser om EG-märket och som enligttidigare beslut av (prop. 1993/94:178, bet. BoU18)skall träda i kraft den 1 januari 1995.Utskottet har noterat att regeringen i proposition 1994/95:106om ändrat ikraftträdande av ändringar i plan- och bygglagen,m.m. har föreslagit att ikraftträdandet av lagen om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m. skall uppskjutas till den 1juli 1995. Fram till dess föreslås i stället byggproduktlagen(1992:1535) gälla. De konsekvensändringar i lagen om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m. som föreslås i proposition1994/95:39 kommer sålunda inte, om regeringens förslag bifallsav , att träda i kraft förrän den 1 juli 1995.Bostadsutskottet avser att behandla proposition 1994/95:106 ibetänkande 1994/95:BoU8. Riksdagsbeslut planeras till den 12december 1994.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser de framlagda lagändringsförslagen som nödvändigaanpassningar av svensk rätt till följd av . Förslagenhar samma relevans i EES som vid ett EU-medlemskap. Utskottettillstyrker de aktuella lagförslagen. Utskottet hemställeratt antar de i proposition 1994/95:39 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed förrättighets tillvaratagande i utlandet,b) lag om ändring i lagen (1990:515) om auktorisation avhandelskamrar,c) lag om ändring i lagen (1992:1534) om EG-märket,d) lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk, m.m.Stockholm den 22 november 1994På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), Per (), (), MatsLindberg (s), (), (), KjellEricsson (c), (), (), LennartBeijer (v), (), (), (), (), () och ().Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagandeav ed för rättighets tillvaratagande i utlandet2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:515) omauktorisation av handelskamrar3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1534) omEG-märket4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m.