bet · GH01FiU15 · 1994-04-12 00:00:00 — Ett mycket stortproblem är att den omfattande skulduppbyggnaden motverkar ekonomisk tillväxt.Dels följer av underskotten höga räntenivåer, dels medför de skatter somfordras för att täcka statsskuldräntornas incitamentsproblem, s.k. skattekilar.I motionen framhålls att regeringens strategi för att eliminera statensunderskott är bra men inte tillräcklig. Vad som också behövs är, menarmotionären, att vi tydliggör de generationseffekter som följer av våra beslut.Att införa generationsräkenskaper skulle vara ett steg i denna riktning. Ettinförande av sådana räkenskaper skulle öka medvetenheten och på det sättetkunna påverka beslutsfattandet.I motion Fi401 (m) efterfrågar motionären en analys som beskriver deframtida effekterna av den snabbt växande statsskulden.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.I motionen görs påståendet att framtida generationer på grund av den kraftigaskuldsättningen kommer att leva på lägre materiell levnadsstandard än sinaföräldrar. En sådan kategorisk slutsats av effekterna av den stora statsskuldenmåste emellertid ifrågasättas. Den stora och växande statsskulden har förvissoskapat stora problem för den svenska ekonomins framtida utveckling. Men entillväxtbefrämjande ekonomisk politik borde -- under förutsättning av enpositiv utveckling i vår omvärld och även om ekonomin belastas av storstatsskuld -- ge en tillväxt som innebär att BNP per capita återigen ökar. Detmåste också understrykas att större delen av den kraftigaökningen av statsskulden är placerad inom landet. Det innebär att påståendetatt "varje svensk måste avstå från en konsumtion på . " inteär korrekt. Däremot kommer vissa företag, olika institutioner och även i vissutsträckning enskilda personer att uppbära betydande ränteinkomster. Samtidigtbegränsas statens möjligheter att upprätthålla en önskvärd konsumtion ochgenomföra angelägna investeringar eller via transfereringar över budgetendirekt påverka inkomstfördelningen. Vid en analys av effekterna av den i dagsnabbt växande statsskulden kommer med all sannolikhet effekterna på denframtida inkomst- och förmögenhetsfördelningen att stå i centrum.De frågor som utskottet här berört är av mycket komplicerad natur. De kommertill en del att belysas i utredningen om ungdomars levnadsvillkor ochframtidsutsikter (dir. 1992:107).Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionFi401 (m).TotalprisindexI motion Fi408 av och () konstateras attSverige hade en kraftig uppgång i fastighetsvärden och andrareala tillgångar. De senaste årens fastighets- och finanskris har inneburit ettprisfall på fastigheter i storleksordningen . Mycket tyderpå att om ett bra mått på de reala värdenas prisutveckling hade funnits, såhade inflationstendenserna kunnat avläsas på ett tidigare stadium. Detta hadeökat förutsättningarna för att föra en penningpolitik som på ettbättre sätt hade varit avpassad till den aktuella ekonomisk-politiskasituationen.Det finns enligt motionärerna starka skäl för att utveckla instrument för attkunna ta hänsyn även till tillgångarnas prisförändringar. Ett totalprisindex(TPI), dvs. ett mått på alla marknadsvärderade tillgångar, skulle kunna vara enindikator för att i den framtida penningpolitiken kunna ta hänsyn även tilltillgångarnas prisfluktuationer och vara ett värdefullt komplement till vårtkonventionella KPI-mått. I motionen föreslås att SCB utvecklar ett sådant mått.Utskottet vill med anledning av motion Fi408 (kds) anföra följande.I motionen föreslås att SCB utvecklar ett totalprisindex (TPI) som tillskillnad från KPI också tar hänsyn till tillgångarnas prisförändringar. TPIskulle, menar motionärerna, vara ett ur penningpolitisk synvinkel bättre måttpå inflationen. I en artikel i och valutapolitik(1994:1) diskuteras vilken typ av prisindex som är relevant frånpenningpolitisk synpunkt.I artikeln ställs bl.a. frågan om det vore möjligt för en centralbank attlåta sin politik vägledas av ett bredare index än ett som är baserat enbart påkonsumentpriser. I ett sådant brett index skulle priset på olika tillgångarockså ingå. Syftet skulle vara att, via tillgångspriserna, fånga förväntningarom framtida prisökningar på varor och tjänster. Om dagens konsumentpriserstiger, som det viktade indexet är oförändrat, skullepenningpolitiken inte behöva förändras, eftersom indexet signalerar attframtida konsumentpriser kommer att falla. Om däremot dagens konsumentpriser äroförändrade, som tillgångspriserna stiger och ökar förväntningarna omframtida konsumentprisstegringar, skulle penningpolitiken behöva stramas åt.Även om det vore teoretiskt och praktiskt möjligt att konstruera ett indexviktat med konsument- och tillgångspriser är dess tillämpning i praktiskpenningpolitik inte självklar. För en centralbank är det viktigt attpenningpolitiken utnyttjar en stabil och förutsägbar värdemätare. Ett viktatindex skulle kunna leda till svårigheter för att få trovärdighetoch förståelse för en penningpolitik som accepterar hög samtida inflation iutbyte mot förväntningar om deflation i en senare tidsperiod. Inget land harheller valt att utforma penningpolitiken på grundval av ett sådant viktatindex.Artikelförfattarna menar att eftersom konsumentprisindex är allmänt känt ochaccepterat i har det en naturlig roll som mål för den svenskapenningpolitiken. Till detta skäl kommer också de mer tekniska kraven.Konsumentprisindex finns tillgängligt på månadsbas och publiceras utan långfördröjning. Kunskapen om hur det beräknas är allmänt spridd.Vad som här anförts emotsäger självfallet inte att prisutvecklingen påfastigheter, aktier och andra tillgångar -- via effekter på investeringar ochprivat konsumtion -- är viktiga för den ekonomiska utvecklingen.Tillgångspriserna påverkar därmed även inflationen. Särskilt tillgångar sombelånas och vars nominella värde riskerar att falla under belåningsvärdet böruppmärksammas. Prisutvecklingen på dessa tillgångar påverkar nämligen deninhemska efterfrågan via förmögenhetsförändringar och kan få kumulativaeffekter.Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att det är fullt möjligt att genomutnyttjande av flera index (nettoprisindex, producentprisindex, faktorprisindexför bostäder, byggnadsprisindex, fastighetsprisindex) få en mer samlad ochutförlig bild av inflationsutvecklingen än vad som är fallet då enbart KPIbetraktas.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionFi408 (kds).Anslag till Statistiska centralbyrånStatistik, register och prognoserKostnaderna för SCB:s verksamhet bygger på huvudalternativet i SCB:sredovisade treårsplan och är bara till viss del anpassade till de nyaförutsättningar som en ändrad ansvarsfördelning innebär. Inom ramen föranslaget kan därför vissa omprioriteringar behöva genomföras. Regeringensförslag till ramanslag och fördelning på olika statistikområden ochförvaltningsuppgifter framgår av tabell 2.Tabell 2. Beräkning av anslag till SCBUppgift Funktion/Statistikområde BelopptkrStatistik- Arbetsmarknad 70 752produktion Befolkning m.m. 13 935via anslag Bostäder och byggande 23 450Handel med varor och tjänster 7 908Inkomster och inkomstfördelning 17 976Levnadsförhållanden 17 898Medborgarinflytande 12 357Miljövård och naturresurshushållning 8 300Nationalräkenskaper 11 467Näringsverksamhet (och centr.ekon.stat) 44 379Offentlig ekonomi 3 792Priser och konsumtion 26 016Utbildning och forskning 3 480Förvaltning Samordning och bevakning av SOS 5 861statlig Information och statistikservice 17 086statistik Nationell statistiksamordning 5 558Internationellt statistiskt samarbete 3 537Grundläggande metodutveckling 7 827Databasservice 8 287Övrigt Analyser och prognoser 17 627Befolkning och regioner m.m. 3 940Centralt företags- och arbets-ställeregister (CFAR) 6 102Till regeringens disposition 5 100Totalt 342 634I propositionen framhålls att de övergripande målen ligger fast och attverksamheten kommer att anpassas till den nya ansvarsfördelningen. Det innebäratt förvaltningsuppgifterna kan behöva omprövas i förhållande till dentreårsplan som lagts. De statistikområden som SCB ansvarar för skall däremot ihuvudsak följa den inriktning som formulerats av SCB i berörda statistikprogramoch enligt den nivå som huvudförslaget anger.Mot bakgrund av de förändringar som en ny ansvarsfördelning innebär föreslåsi propositionen ingen treårsram.Utskottet har ingen erinran mot förslaget i propositionen och tillstyrker detbegärda ramanslaget till Statistik, register och prognoser för budgetåret1994/95.UppdragsverksamhetenSCB:s uppdragsverksamhet svarar för av SCB:s hela omsättning. Medden ändrade ansvarsfördelningen för statlig statistik förväntasuppdragsverksamheten öka kraftigt. I propositionen framhålls att SCB bör seöver och anpassa sina rutiner till de nya kraven. Regeringen kommer först efteratt SCB inlämnat ytterligare underlag att ta ställning till hur detackumulerade överskottet av uppdragsverksamheten bör disponeras.Utskottet tillstyrker att SCB anvisas ett förslagsanslag på tilluppdragsverksamheten för /95.En låginkomstutredningI motionerna Fi410 av m.fl. (s) och Fi411 av GeorgAndersson m.fl. (s) framförs krav på att en låginkomstutredning tillsätts.Med den förda politiken finns det, sägs det i motion Fi410 (s), stor riskför att klyftor mellan människor ökar alltmer, att vi får en nation indelad ifattiga och rika. Fattigdom i har vi inte upplevt . Deekonomiska och sociala skillnaderna i vårt land har ökat betydligt under baranågra år. Den internationella lågkonjunkturen är en bidragande orsak, men denhar förstärkts av inhemska politiska beslut. En låginkomstutredning kan, enligtmotionärerna, ge svar på t.ex. hur de försämrade ersättningsnivåerna i olikasocialförsäkringar och arbetslöshetsförsäkring har påverkat de enskildamänniskorna och samhället i stort. Hur har det påverkat ohälsotalet,brottslighet, utslagning och segregation?I motion Fi411 (s) hävdas att välfärdspolitiken i sina huvuddrag skall varagenerell och utjämnande. Detta kräver en god ekonomisk samhällsutveckling medhög sysselsättningsgrad, en väl utbyggd socialpolitik och en utjämnandeskattepolitik. De ekonomiska och sociala klyftorna i vårt land har ökatbetydligt under bara . Mycket av svårigheterna kan tillskrivas deninternationella konjunkturen, men de har förvärrats av inhemska beslut. Det ärhög tid för en omprövning. I annat fall hamnar vi snabbt utanför dentraditionella nordiska välståndsmodellen. Det drabbar inte bara de fattiga utanockså samhället i stort.Som motionärerna ser det är det hög tid för återupprättande avvälfärdspolitiken. Skattereformen måste utvärderas. De senaste årensskattelättnader för kapitalägare måste upphävas. I motionen betonas att enutredning om de senaste årens försämringar när det gäller fördelningspolitikensnarast bör komma till stånd. bör arbetet med ett samlat program förökad ekonomisk och social rättvisa inledas. Sker inte detta, innebär det attvi, enligt motionärernas uppfattning, godkänner att går mot alltdjupare klyftor mellan människor. Resultatet blir en uppdelning av nationen ifattiga och rika, något som har varit främmande för befolkning sedanlång tid tillbaka.Utskottet vill med anledning av motionerna Fi410 (s) och Fi411 (s)anföra följande.Inkomstfördelningsfrågorna har löpande följts upp i långtidsutredningarna. fick fördelningsfrågorna en genomträngande belysning.Förutom i huvudbetänkandet skedde detta i bilaga 8 Långsiktiga perspektiv påinkomstfördelningen och bilaga 9 Segregation -- ett svenskt dilemma. ihöst kommer att redovisa en uppföljning avinkomstfördelningsfrågorna.Som utskottet framhöll i förra årets statistikbetänkande ger ocksåinkomstfördelningsundersökningen (HINK) och den totalräknade inkomststatistikenett omfattande datamaterial som möjliggör studier av inkomst- ochförmögenhetsutvecklingen för alla grupper i samhället. För inkomståren 1978,1983, 1984, 1985 och 1988 har urvalet utökats i vad avser de mest förmögnahushållen. En sådan förmögenhetsfördjupning har också gjorts för inkomståret1990 och kommer att redovisas för år 1992.I motionerna betonas särskilt att effekterna på inkomstfördelningen avgenomförda förändringar i transfereringssystemen och i skattesystemen börbelysas. Utskottet vill här erinra om att avskattereformen (, Fi 1990:08) kommer att redovisa sin analys avskattereformens fördelningspolitiska effekter . Det statistiskamaterial som finns tillgängligt för består emellertid endast av uppgifterfram t.o.m. . Någon utvärdering av de senast vidtagna förändringarna itransfererings- och skattesystemen kan självfallet inte påbörjas förrän aktuellstatistik föreligger.Vad gäller fördelningsfrågorna har regeringen sedan år1991 för redovisat en fördelningspolitisk bedömning av utvecklingen.Riksdagen har i skrivelse 1992/1993:447 (1992/93:FiU30) framhållit att enredovisning av dessa bedömningar bör kunna göras regelbundet t.ex. i anslutningtill den preliminära nationalbudgeten eller den reviderade nationalbudgeten.Regeringen avser att återkomma med en sådan redovisning i anslutning tillvårens kompletteringsproposition.Som utskottet ser det är det mot här angiven bakgrund inte motiverat att nuföreslå en utredning med den inriktning som anges i motionerna. Utskottetavstyrker därför motionerna Fi410 (s) och Fi411 (s).Lokalisering av hela till ÖrebroI motion Fi406 av och (c, v) anförs attStatistiska centralbyrån, SCB, har genomfört en tillbyggnad av sina lokaler iÖrebro. Utbyggnaden utgör förutsättning för att sex olika lokalområden skallkunna läggas samman till ett. Motionärerna föreslår att all SCB-verksamhetsammanförs till Örebro.Utskottet har vid ett flertal tillfällen och (1992/93:FiU22) behandlat motionsyrkanden med samma innebörd som i den nuaktuella motionen.Som utskottet framhöll i här nämnda betänkande har nuvarande uppdelning avSCB:s verksamhet på flera orter medfört komplikationer i vissa avseenden menockså fördelar. Den delade verksamheten har t.ex. inneburit fördelar genom attSCB därigenom har tillgång till två regionala arbetsmarknader. SCB:sStockholmsenhet är vidare av stor betydelse för kontakten med användare ochkunder i . Betydelsen av sådana kontakter torde ha stärktsgenom den ändrade ansvarsfördelningen för statistikproduktionen.Det bör också nämnas att ställt sig bakom principen att minst55 %, exkl. intervjuarna, bör arbeta i . är av deanställda vid verksamma i Örebro.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi406 (c, v). beträffande ansvarsfördelning för den statliga statistikenatt avslår motionerna1993/94:Fi403 och 1993/94:Fi409,men. (v) - delvis2. beträffande jämställdhetsstatistikatt avslår motionerna1993/94:A40 yrkande 25, 1993/94:A449 yrkande 1 och1993/94:A816 yrkande 1,res. 1 (s)3. beträffande naturresurs- och miljöräkenskaper m.m.att avslår motionerna1993/94:Jo649 yrkandena 12 och 13,1993/94:Jo689 yrkande 1 och1993/94:Jo694 yrkande 15,res. 2 (s)men. (v) - delvis4. beträffande system med s.k. generationsräkenskaperatt avslår motion1993/94:Fi401,res. 3 (nyd)5. beträffande totalprisindexatt avslår motion1993/94:Fi408,men. (v) - delvis6. beträffande anslag till : Statistik, registeroch prognoseratt med bifall tillproposition 1993/94:100 bilaga 8 punkt D 8till : Statistik, register och prognoser /95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på342 ,res. 4 (s) - villk. (v) - delvis - villk. 1 och mom. 37. beträffande anslag till : Uppdragsverksamhetatt med bifall tillproposition 1993/94:100 bilaga 8 punkt D 9till : Uppdragsverksamhet för budgetåret1994/95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett anslag på ,8. beträffande en låginkomstutredningatt avslår motionerna1993/94:Fi410 och 1993/94:Fi411,men. (v) - delvis9. beträffande lokalisering av hela till Örebroatt avslår motion1993/94:Fi406.men. (v) - delvisStockholm den 12 april 1994På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), (), LarsLeijonborg (fp), (), Tom (), (),(), (), (), (), (), (), (), DanEriksson i (nyd) och i (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Jämställdhetsstatistik (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "SCB har"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:För att kräva en förändring av jämställdheten mellan kvinnor och män ochkunna mäta vilka resultat som uppnåtts genom vidtagna åtgärder krävs kunskaperom de faktiska förhållandena. har ansvar för denoffentliga jämställdhetsstatistiken. Som utskottet ser det är SCB:s resurserför att samla in och bearbeta sådan statistik alltför begränsade.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna A40 (s), A816 (s)och A449 (s) att SCB bör tillföras ytterligare utöver vadregeringen föreslagit för en utbyggnad av jämställdhetsstatistiken.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande jämställdhetsstatistikatt med bifall till motionerna 1993/94:A40 yrkande 25 och1993/94:A816 yrkande 1 samt med anledning av motion 1993/94:A449 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en utbyggnadav jämställdhetsstatistiken,2. Naturresurs- och miljöräkenskaper m.m. (mom. 3), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Imotion Jo694 (s)" och slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att utveckla redovisningen avlandets miljösituation i samband med budgetpropositionen och finansplanen. Somnämnts arbetar , ochKonjunkturinstitutet med att ta fram olika beräkningsgrunder för att beskrivamiljösituationen. Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motionJo694 (s) att miljöindex borde kunna ligga till grund förjämförande redovisningar av landets miljöindex.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Jo694 (s) yrkande 15. Detinnebär att regeringen bör ge här nämnda verk i uppdrag att utarbeta en metodför hur måluppfyllelsen för miljöpolitiken i samband med finansplanen skallredovisas.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande naturresurs- och miljöräkenskaper m.m.att med bifall till motion 1993/94:Jo694 yrkande 15 och med avslagpå motionerna 1993/94:Jo649 yrkandena 12 och 13 samt 1993/94:Jo689 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. System med s.k. generationsräkenskaper (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Imotionen görs" och slutar med "motion Fi401 (m)" bort ha följande lydelse:I motion Fi401 (m) framhålls att de riksdagsbeslut som fattats från mittenav fram till har medfört att budgetunderskottet successivtökat och har nått en enorm omfattning. Motionären kräver attgenerationseffekterna av den stora statsskulden och dess accelererande tillväxttydliggörs så att vi kan se följderna av riksdagsbesluten. Ett system medgenerationsräkenskaper bör upprättas.Utskottet anser att frågan om statsskuldens utveckling är av mycket centralbetydelse för den ekonomiska politiken. Statsskulden har passerat dennärmast ofattbara gränsen en biljon kronor. Det innebär att statsskulden uppgårtill nästan per person, barn och åldringar inräknade. Ett annatsätt att beskriva statsskuldens utveckling är att tillväxten i skulden förnärvarande motsvarar en ökning på mer än och per person. Inästa års budget kommer var tredje krona att vara lånad.I motionen definieras inte begreppet generationsräkenskaper. Utskottet tolkarmotionären så att det som skall tydliggöras är dels statsskuldens effekter påden framtida inkomst- och förmögenhetsfördelningen, dels effekterna på denframtida tillväxten i ekonomin. Det finns i detta sammanhang skäl att särskiltbeakta statsskuldens effekter på tillväxten. Vid inledningen av vartillväxten mycket låg och har varit negativ. Bl.a. den snabbtväxande arbetslösheten medförde en okontrollerbar tillväxt i statsskulden.Riskerna är nu betydande att de därvid uppkomna enorma kraven påstatsupplåningen, som också innebär ett tryck uppåt på räntorna, tränger utannat sparande och håller tillbaka de nödvändiga investeringarna inäringslivet. Sker detta kan återhämtningen av den svenska ekonomin bli mycketlångsam eller i värsta fall utebli.Som utskottet ser det bör därför effekterna av statsskulden på den svenskaekonomins framtida utveckling löpande analyseras t.ex. i ett särskilt avsnitt iden preliminära nationalbudgeten. Känslighetsanalyser utifrån olika antagandenom ränteutvecklingen bör därvid genomföras.Vad utskottet här anfört om en löpande redovisning av statsskuldens effekterbör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande system med s.k. generationsräkenskaperatt med anledning av motion 1993/94:Fi401 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en löpande redovisning avstatsskuldens effekter på den ekonomiska utvecklingen,4. Anslag till : Statistik, register ochprognoser (mom. 6)Under förutsättning av bifall till reservation 1Roland , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "/95" bort ha följande lydelse:Som framgått av vad utskottet tidigare i betänkandet anfört om enförstärkning av resurserna till jämställdhetsstatistiken bör SCB:s ramanslagtillföras för /95 utöver vad regeringenföreslagit. Utskottet föreslår att ramanslaget för det kommande budgetåretsålunda skall uppgå till 343 634 000 kr.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande anslag till : Statistik, registeroch prognoseratt med anledning av proposition 1993/94:100 bilaga 8 punkt D 8till : Statistik, register och prognoser /95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på343 ,Särskilda yttranden1. Ansvarsfördelning för den statliga statistiken (mom. 1), , , , , och (alla s) anför:I motionerna Fi403 (v) och Fi409 (s) framhålls att den nya"beställarmodellen" för statistik kan leda till kvalitetsförsämring av densvenska statistiken men också att den även internationellt erkändaobjektiviteten i vår statistikproduktion kan gå förlorad.Vi delar motionärernas oro för att ett snabbt genomförande av de nyaprinciperna för ansvarsfördelning av statistikproduktion kan leda tillförsämringar av statistiken.Enligt vår mening finns det ingen anledning till varför förändringar iansvarsfördelningen för vissa delar av statistikproduktionen måste genomförasskyndsamt. Det hade varit bättre om regeringen gjort en begränsad utläggning avbeställaransvaret och därefter gjort en utvärdering. Utvärderingen hade sedankunnat bilda underlag för en fortsatt utläggning av beställaransvaret.2. En låginkomstutredning (mom. 8), , , , , och (alla s) anför:De ekonomiska och sociala klyftorna i vårt land har ökat betydligt under baranågra år. Mycket av svårigheterna kan tillskrivas den internationellakonjunkturen, men de har förvärrats av inhemska beslut. De förändringar iskattesystemet som regeringen efter skattereformen genomfört har på ettdramatiskt sätt förstärkt orättvisorna. Det är hög tid för en omprövning av dennu förda fördelningspolitiken. I annat fall hamnar vi snabbt utanför dentraditionella nordiska välståndsmodellen.