bet · GI01UbU5 · 1994-12-08 00:00:00 — Utskottet förordar i betänkandet att med ändring avsitt beslut skall godkänna regeringens förslag (prop.1994/95:96) att skyldigheten för studenter att tillhörasärskilda studentsammanslutningar, det s.k. kårobligatoriet,skall bibehållas.I en reservation föreslår de tidigare regeringspartierna (m,c, fp, kds) att propositionen skall avslås. De vidhåller attkårobligatoriet i enlighet med det tidigare riksdagsbeslutetskall upphöra fr.o.m. . Regeringen har i proposition 1994/95:96 föreslagit attriksdagen godkänner att obligatoriet för studenter att tillhörasärskilda studentsammanslutningar bibehålls (avsnitt 3). 1994/95:Ub13 av m.fl. (fp, m, c, kds) variyrkas att avslår regeringens förslag.1994/95:Ub14 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkårobligatoriets avskaffande. BakgrundDe studerande vid de statliga universiteten och högskolorna ärskyldiga att tillhöra studentkår. Vid universiteten i gäller denna skyldighet även nation och vid för fakultet.Bestämmelser om det s.k. kårobligatoriet finns i förordningen(1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar förfakultet. Förordningen är utfärdad av regeringen med stöd avbemyndigande i den tidigare högskolelagen; ett motsvarandebemyndigande har tagits in i nu gällande högskolelag (1992:1434,4 kap. 4 §).De obligatoriska sammanslutningarnas verksamhet kan grovtindelas i två huvudområden. Till det studentfackliga området hörrepresentation i universitets eller högskolas organ,utbildningsbevakning och annan intressebevakning. Inom detstudiesociala området handhar kårer och nationer frågor ombl.a. studentbostäder, motionsidrott, restauranger ochsamlingslokaler.Kårobligatoriet har ifrågasatts,utretts och blivit föremål för skiftande beslut (jfr SOU 1976:14s. 53 f. och SOU 1990:105 s. 13 f.). De som ifrågasattkårobligatoriet har hävdat att det utifrån grundläggandedemokratiska principer är felaktigt med obligatoriskt medlemskapi sammanslutningar av detta slag och att obligatoriet därför böravskaffas. De som accepterat eller förordat kårobligatoriet harpekat på att studentsammanslutningarna sköter en betydelsefullverksamhet, att det obligatoriska medlemskapet utgör enförutsättning för att denna verksamhet skall kunna bibehållas påoförändrad nivå och att det finns praktiska fördelar med att hakvar obligatoriet.Principen om föreningsfrihet är inskriven i regeringsformen.Den s.k. negativa föreningsfriheten innebär enligt2 kap. 2 § regeringsformen att varje medborgare gentemot detallmänna är skyddad mot tvång att tillhöra politisksammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning föråskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådanthänseende. Kårobligatoriet faller utanför grundlagsregelnstillämpningsområde, "eftersom de ifrågavarandestudentföreningarna inte kan betraktas somåskådningssammanslutningar i paragrafens mening" (prop.1975/76:209 s. 145 f.). Obligatoriet anses inte heller stridamot den europeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna enligt enbedömning av den europeiska kommissionen för demänskliga rättigheterna (jfr SOU 1990:105 s. 48).Riksdagen beslutade (prop. 1992/93:169, bet. UbU14,rskr. 363) att skyldigheten för studenter att tillhöra särskildastudentsammanslutningar, nämligen studentkår, nation ochstudentförening för fakultet, skall upphöra fr.o.m. den 1 juli1995. Inför avvecklingen av kårobligatoriet krävdes dockfortsatt beredning av en rad praktiska frågor. Till de frågorsom det ansågs angeläget att lösa på ett sådant sätt att viktigastudentintressen kan tillgodoses hörde formerna för studenternasrepresentation i olika organ. Andra betydande frågor som måstelösas gällde ansvaret för studenternas sociala omvårdnad ochtillgången till studentbostäder och samlingslokaler. Utskottetbetonade för sin del det angelägna i att en kontinuerlig dialogfördes med studenternas representanter och med företrädare föruniversitet och högskolor i syfte att hos dessa förankra förslagtill lösningar. Utskottet förutsatte att regeringen, när klarhetvunnits i frågan, skulle informera om de ekonomiskakonsekvenserna för studentkårerna m.fl. Om särskilda statligamedel behövdes för studentsammanslutningarnas fortsattaverksamhet eller för andra kostnader till följd av obligatorietsavveckling borde regeringen framlägga förslaghärom.Genom regeringsbeslut tillkallades Kommitténför avveckling av kårobligatoriet som lade frambetänkandet Avveckling av den obligatoriska anslutningen tillstudentkårer och nationer (SOU 1994:47). Ett annat förslag tillhur avvecklingen skall ske har utarbetats inomUtbildningsdepartementet (promemoria ). De i dessaskrifter framlagda förslagen har -- efter diskussioner medföreträdare för universitet, högskolor ochstudentsammanslutningar -- inte lett fram till någon regeringensåtgärd.ÄrendetRegeringen föreslår i propositionen att godkänneratt obligatoriet för studenter att tillhöra särskildastudentsammanslutningar bibehålls.Enligt propositionen har invändningarna mot kårobligatorietgrundats främst på principen om negativ föreningsfrihet. Däremothar inga invändningar riktats mot innehållet i den verksamhetsom studentsammanslutningarna bedriver eller sättet verksamhetenbedrivs på. Tvärtom, påpekar regeringen, har såväl SverigesFörenade Studentkårer (SFS) som rektorer vid många universitetoch högskolor uttalat sitt stöd för det nuvarande systemet.Kårobligatoriet kan enligt regeringen ses som ett uttryck förtanken att studenterna har ett gemensamt ansvar förbetydelsefulla uppgifter vid universitet och högskolor. Genomett bibehållet obligatorium garanteras studentinflytandet.Nuvarande system innebär också en garanti för att månganödvändiga och praktiska funktioner sköts på ett beprövat ochtillfredsställande sätt till en för den enskilde studentenskälig kostnad.Som ett ytterligare skäl till att ha kvar kårobligatoriethänvisar regeringen till gjorda beräkningar (SOU 1994:47 s. att en avveckling av obligatoriet skulle innebäramerkostnader för staten i storleksordningen 38 miljoner kronor.I motion 1994/95:Ub13 (fp, m, c, kds) yrkas avslag påregeringens förslag att kårobligatoriet ej skall avskaffas.Enligt motionärernas uppfattning stärks studenternas inflytandebäst genom ett frivilligt engagemang i frågor av politisk ellerintressemässig eller annan karaktär som studenternassammanslutningar kan vilja bedriva. Den borgerliga regeringensavsikt var därutöver, anför motionärerna, att studenternasrepresentation i vissa beslutsorgan samt de studiesocialafrågorna i normalfallet skulle kunna skötas av kårer ellernationer på uppdrag av lärosätet. Motionärerna understryker attde studerande inte bör tvingas att vara medlemmar i enstudentsammanslutning.Denna åsikt, att det principiellt är felaktigt att tvinganågon till medlemskap i en organisation, uttalas också i motion1994/95:Ub14 (s). Motionären menar att ett avvecklande avobligatoriet inte bara skulle vara principiellt riktigt utanäven ge det organiserade studentfackliga arbetet en nödvändigvitamininjektion. Det obligatoriska medlemskapet har inte varittill fördel för en aktiv studentfacklig verksamhet, hävdarmotionären. De praktiska hindren för ett avvecklande avobligatoriet är dock enligt motionen betydande.Utbildningsbevakningen får inte försämras. Studentkårernasoberoende gentemot högskolan måste garanteras. Finansieringen avavvecklingen får inte ge högskolorna möjlighet att via avgifterstyra urvalet av studenter. Dessa hinder får dock, anförs det,inte skymma det faktum att det nu är dags att avskaffa ettotidsenligt kårobligatorium. Motionären anser att regeringenånyo bör se över frågan hur obligatoriet kanavskaffas.Utskottet anser, som framhålls i propositionen, att det ärväsentligt att studenterna på de enskilda lärosätena harmöjlighet att utöva inflytande över beslut som gälleruniversitets och högskolors utbildningar och övriga verksamhet.Det är likaledes viktigt att studenterna själva får utforma sinstudiesociala verksamhet.Utskottet måste konstatera att det trots ett omfattandeutredningsarbete inte visat sig möjligt att nå en ur olikasynvinklar acceptabel lösning på de problem som är förknippademed ett avskaffande av kårobligatoriet. Vid en avvägning mellande principiella skälen för att avveckla obligatoriet och depraktiska fördelarna med att bibehålla det, finner utskottet attde sistnämnda väger tyngst. Utskottet anser således attriksdagen med ändring av sitt principbeslut nubör godkänna regeringens förslag att det obligatoriskamedlemskapet i studentsammanslutningar skall bibehållas. Meddetta ställningstagande avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 1994/95:Ub13 och 1994/95:Ub14. Utskottet hemställerbeträffande kårobligatorietatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1994/95:Ub13 och 1994/95:Ub14 godkänner attobligatoriet för studenter att tillhöra särskildastudentsammanslutningar bibehålls.res. (m, c, fp, kds)den 8 december 1994På utbildningsutskottets vägnarBerit LöfstedtI beslutet har deltagit:Berit (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() och (). KårobligatorietBeatrice (), (), (),(), (), IngerDavidson (kds) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utskottet anser, som" och slutar med "och1994/95:Ub14" bort ha följande lydelse:Utskottet hänvisar till att så sent som våren 1993godkände regeringens förslag att avveckla kårobligatorietfr.o.m. Enligt utskottets mening har det inteframkommit några nya skäl som motiverar att nu skalländra sitt tidigare principbeslut.Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till hur avvecklingen av obligatoriet perden skall kunna genomföras. Vad utskottet nu anförtbör med bifall till motion 1994/95:Ub13, med anledningav motion 1994/95:Ub14 samt med avslag på regeringens förslagsom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande kårobligatorietatt med bifall till motion 1994/95:Ub13, medanledning av motion 1994/95:Ub14 samt med avslag på regeringensförslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om kårobligatoriets avskaffande.Särskilt yttrandeKårobligatorietBritt-Marie () anför:Vänsterpartiet har inte ändrat sin uppfattning att detprincipiellt är felaktigt med en tvångsmässig anslutning tillstudentsammanslutningar. Vi väljer emellertid att stödjaregeringens förslag att bibehålla kårobligatoriet, då det nufinns starka praktiska invändningar mot en avveckling.