bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — De har visat sig snabbt ge en god effekt påsysselsättningen. Utskottet delar mot bakgrund härav uppfattningen ipropositionen att åtgärder med denna inriktning bör ingå som en del iinvesteringssatsningarna.Även när det gäller det av sysselsättningsskäl betingade stödet tillicke-statliga kulturlokaler samt allmänna samlingslokaler är dehittillsvarande erfarenheterna goda. Förutom att denna typ av projekt ofta ärsysselsättningsintensiva finns det god tillgång på projekt som snabbt kansättas i gång. Det finns enligt utskottets mening dessutom ett fortsatt behovav insatser för att bl.a. förse föreningslivet med ändamålsenliga lokaler.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anförda regeringens förslagi vad avser stöd till investeringssatsningar på miljöområdet och ROT-åtgärder ikommunala byggnader samt det föreslagna stödet till icke-statliga kulturlokaleroch allmänna samlingslokaler. Partimotionerna Fi1 (m) yrkande 35 samt Fi6 (kds)yrkande 1, båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga, avstyrks.Övriga frågorSom en del i ett program för att förstärka den offentliga sektorns finanserföreslås i Moderata samlingspartiets partimotion Fi1 yrkande 2 såvitt nu är ifråga att bostadsbidragen till hushåll utan barn skall avskaffas. Det är enligtmotionärernas mening inte rimligt att dessa hushåll inte skall kunna leva påsin lön och klara av att betala hyran för en rimligt stor lägenhet. Samtidigtförordas att en marginell uppjustering bör göras av den nedre hyresgränsen idet generella bostadsbidragssystemet.Bostadsutskottet och har så sent som avvisatmotionsförslag om att bostadsbidragen till hushåll utan barn skallavvecklas (1993/94:BoU16 s. 5). Vad utskottet därvid anfört om att dessa bidragfyller en viktig bostadspolitisk uppgift genom att de underlättar för deaktuella hushållen att efterfråga en lämplig bostad står fast. PartimotionenFi1 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga avstyrks sålunda.Statens stöd till boendet bör enligt partimotion Fi2 yrkande45 såvitt nu är i fråga förändras till att avse investeringstillfället. Enligtmotionen bör därför ett utredningsarbete påbörjas så att förslag kanföreläggas om att avskaffa räntebidragen vid nyproduktion ochombyggnad. Som kompensation föreslås att byggmomsen skall sänkas till . Föregnahemmen skall räntebidragen helt ersättas med sänkt byggmoms. För hyres- ochbostadsrättshus föreslås att räntebidragen skall maximeras till en nivå sommotsvarar värdet av egnahemsägarnas avdragsrätt. Utredningsarbetet bör enligtförslaget bedrivas med sikte på att en omläggning skall kunna ske fr.o.m. år1996 för nyproducerade bostäder.Utskottet delar motionärernas uppfattning om behovet av att utreda denframtida bostadsfinansieringen. Även om dagens extremt låga bostadsbyggandehar sitt ursprung i en rad samverkande faktorer går det inte att bortse frånden effekt omläggningen av finansieringssystemet har haft och har påbostadsproduktionen. Den nytillträdda regeringen har också aviserat sin avsiktatt tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning som skall utreda fråganom utformningen av den framtida bostadsfinansieringen. Enligt vad utskotteterfarit kommer utredningen också att ansvara för att ett underlag tas fram förden av beslutade utvärderingen (Kontrollstation 1995) av effekternaav det nuvarande finansieringssystemet -- det s.k. Danell-systemet. Ett arbetemed att utarbeta utredningsdirektiv m.m. pågår också inom regeringskansliet.Avsikten är att utredningsarbetet skall kunna påbörjas efterårsskiftet.Som framgår av den kortfattade framställningen har ett utredningsarbete redanpåbörjats. Ett tillkännagivande i enlighet med förslaget i Centerpartietspartimotion Fi2 yrkande 45 såvitt nu är i fråga kan därmed inte anseserforderlig. Motionen avstyrks.En viktig förutsättning för en väl fungerande ekonomi är enligt Miljöpartietspartimotion Fi5 att priset för en vara eller en produkt speglar de faktiskaeller de samhällsekonomiska kostnaderna på ett rimligt sätt. Enligtmotionärerna har de omfattande generella bostadssubventionerna gjort attkostnaderna för boendet blivit mycket höga utan att brukarna märkt det.Därigenom har en omfattande efterfrågan på bostäder kunnat hållas vid liv avmänniskor som egentligen aldrig haft råd att efterfråga dem. Det är enligtmotionärernas mening därför angeläget att avvecklingen av de generellabostadssubventionerna fortsätter -- yrkande 19. föreslås attbostadsbidragen successivt bör höjas för att de som har det sämre ställt inteskall råka illa ut -- yrkande 20.Den i partimotion behandlade frågan avser den grundläggandeutformningen av statens stöd till boendet. Förslaget inkluderar sålundabåde utformningen av det generella finansieringssystemet och det individuellabostadsstödet. Som framgår ovan kommer en parlamentarisk utredning om denframtida bostadsfinansieringen att tillsättas. I denna utredning fårdet anses naturligt att behandla de frågor som tas upp i yrkandena 19 och 20 iMiljöpartiets partimotion Fi5. Några tillkännagivanden i enlighetmed motionsyrkandena kan därmed inte anse erforderliga, varför de avstyrks.En framgångsrik socialdemokratisk politik som leder till växande produktionoch ökad sysselsättning kommer enligt motion Fi16 (s) att leda till en snabbtväxande efterfrågan på bostäder i expansiva orter. förväntas ca 40 %av byggnadsarbetarna stå utanför den ordinarie arbetsmarknaden . Enligtmotionärernas mening finns det därför utrymme för ytterligare åtgärder för attstimulera tidigareläggning av byggnadsinvesteringar. En sådan stimulans kanenligt motionärerna vara ett investeringsbidrag på . Enligt förslaget börregeringen därför senast budgetproposition återkomma med förslagtill stimulans av tidigareläggning av nyproduktion av bostäder.Som framgår av det ovan anförda delar utskottet motionärernas oro för denhöga arbetslösheten i allmänhet och den inom byggsektorn i synnerhet. Deåtgärder i form av olika investeringssatsningar som lagts fram i denekonomisk-politiska propositionen och som utskottet ställt sig bakom har ocksådetta syfte. Som redovisats ovan är det fråga om insatser på en rad olikaområden. Det innebär att åtgärderna riktar sig mot stora delar av byggsektornoch mot alla delar av landet. De har vidare i stor utsträckning givits eninriktning mot projekt som kan sättas i gång med kort varsel. Avsikten ärsålunda att genom insatsernas art och omfattning få en så snabb effekt påsysselsättningen som möjligt.Trots de åtgärder som vidtas kan det naturligtvis inte uteslutas att detkan föreligga ett behov av ytterligare insatser. Det får förutsättas attregeringen med största uppmärksamhet följer utvecklingen avbyggsysselsättningen och om så visar sig erforderligt återkommer till riksdagenmed ytterligare förslag. Utskottet är inte nu berett förorda att åtgärder sättsin i enlighet med förslaget i motion Fi16 (s). Motionen avstyrks.Stockholm den 1 december 1994På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),Per (), () och ().Avvikande meningar1. Räntebidrag och fastighetsskattKnut (), (), (), (), () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande som under rubriken och fastighetsskattbörjar med "vill" och slutar med "i fråga, avstyrks" bort haföljande lydelse:De dåvarande regeringspartierna och Socialdemokraterna träffade hösten 1992en överenskommelse om den ekonomiska politiken. Som en del av denna ingick attbostadssubventionerna skulle reduceras med netto frånden , dvs. sedan hänsyn tagits till en trolig ökning avbostadsbidragen. På förslag av finansutskottet (bet. 1992/93:FiU30 s. 150--153)beslutade att besparingen på bostadssubventionerna skulleske med netto 1994, med netto 1995och med netto 1996. beslutade därefter hösten1993 (bet. 1993/94:BoU3) hur de s.k. extra upptrappningarna av den garanteraderäntan skulle fördelas på olika årgångar av bostäder så att besparingen kundegenomföras.Fördelningen gjordes så att årgångar med höga kapitalkostnader fick lägreupptrappningar eller helt befriades från besparingskravet.De av den nya regeringen nu framlagda förslagen om höjd fastighetsskatt ochslopad extra upptrappning av den garanterade räntan skulle innebära att denursprungliga överenskommelsen om att minska på bostadssubventionerna frångås.En besparing ersätts med en skattehöjning. Utskottet anser inte attskatteuttaget från bostadssektorn bör ökas. En skattehöjning skapar nya problemför delar av bostadsbeståndet.Det bör i sammanhanget även uppmärksammas att den omfördelning mellanbostadssubventionerna och fastighetsskatten som föreslås kommer att leda tillett ökat underskott i statsfinanserna under nästkommande år, eftersomskattehöjningen inte avses träda i kraft . En sådan försvagningav statsfinanserna kan bidra till att en nödvändig räntesänkning påkreditmarknaden försenas. Detta kan i sin tur få allvarliga konsekvenser inomhela bostadssektorn.Utskottet vill också hänvisa till vad som i partimotion Fi2anförs om Kontrollstation 1995. När det nya bostadsfinansieringssystemetinfördes förutsattes att en utvärdering av boendekostnadernasutveckling skulle genomföras . Utskottet delar motionärernasuppfattning att överväganden om eventuella omfördelningar inom bostadssektorn ide nu aktuella avseendena bör kunna anstå i avvaktan på resultaten från dennautvärdering.Med hänvisning till vad ovan anförts med anledning av partimotionerna Fi1 (m)yrkandena 30 och 31, Fi2 (c) yrkandena 26 och 45 samt Fi6 yrkande 1, de tvåsistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga, avstyrker utskottet regeringensförslag om en fastighetsskattehöjning till kopplat tillatt de tidigare beslutade extra höjningarna av den garanterade räntan år 1995och 1996 inte genomförs.2. Räntebidrag och fastighetsskattErling () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken och fastighetsskatt börjar med "vill" ochslutar med "i fråga, avstyrks" bort ha följande lydelse:De dåvarande regeringspartierna och Socialdemokraterna träffade hösten 1992en överenskommelse om den ekonomiska politiken. Som en del av denna ingick attbostadssubventionerna skulle reduceras med netto från den 1januari 1994, dvs. sedan hänsyn tagits till en trolig ökning avbostadsbidragen. På förslag av finansutskottet (bet. 1992/93:FiU30 s. 150--153)beslutade att besparingen på bostadssubventionerna skulleske med netto 1994, med netto 1995och med netto 1996. beslutade därefter hösten1993 (bet. 1993/94:BoU3) hur de s.k. extra upptrappningarna av den garanteraderäntan skulle fördelas på olika årgångar av bostäder så att besparingen kundegenomföras.Fördelningen gjordes så att årgångar med höga kapitalkostnader fick lägreupptrappningar eller helt befriades från besparingskravet.De av den nya regeringen nu framlagda förslagen skulle innebära att denursprungliga överenskommelsen om att minska på bostadssubventionerna frångås.Utskottet är visserligen väl medvetet om att delar av bostadssektorn står införstora ekonomiska svårigheter men anser inte att regeringens förslag om attslopa de extra upptrappningarna av den garanterade räntan på någotverkningsfullt sätt skulle bidra till lösningen av problemen. En inkonsekventpolitik vad gäller att genomföra redan beslutade besparingar i statens utgifterriskerar att leda till ökade problem för sektorn. Den i särklassviktigaste åtgärden för att lösa dagens akuta problem inom bostadssektorn är ensänkning av räntenivån. Detta kan endast uppnås genom en konsekvent politik vadavser saneringen av statens finanser.Mot den anförda bakgrunden anser bostadsutskottet att regeringens förslag omatt riva upp beslutet om extra upptrappningar av den garanterade räntan böravslås av . Utskottet avstår från att ta ställning till förslaget omen höjning av fastighetsskatten. Det får främst anses vara en fråga förfinansutskottet att avgöra om en sådan höjning är nödvändig sett utifrån ettstatsfinansiellt helhetsperspektiv.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottet förslagen ipartimotionerna Fi1 (m) yrkande 31, Fi2 (c) yrkande 45 samt Fi6 yrkande 1, detvå sistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga, om att bör avslåregeringens förslag om att de tidigare beslutade extra höjningarna av dengaranterade räntan inte genomförs.3. Investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäderKnut , , och (alla m) anseratt den del av bostadsutskottets yttrande som under rubrikenInvesteringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäder börjar med "Bostadsutskottetvill" och slutar med "av bostadsutskottet" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet vill anföra följande om de av regeringen föreslagnainvesteringssatsningarna inom bostadssektorn.Produktionen av bostäder och satsningarna på ROT-åtgärder inom sektorn harunder varierat starkt. Genom omfattande statligasubventioner och regleringar har marknaden påverkats i olika riktningar. Dettahar i sin tur lett till att byggbranschen och dess anställda inte itillräckligt hög grad anpassat sig till de långsiktiga förutsättningarna. Denavreglering som den tidigare regeringen inledde inom bostadssektorn medverkadeemellertid till att bostadsmarknaden i betydligt större utsträckning äntidigare börjat anpassas efter konsumenternas efterfrågan och inte tillutformningen av de olika subventioner som kunnat utgå. De kvarvarandesubventionerna har utformats så att fastighetsägarna blivit medvetna omproduktionskostnadernas betydelse för det långsiktiga fastighetsekonomiskautfallet. Detta har i sin tur lett till att byggkostnaderna hållits tillbakaoch i vissa fall sjunkit under de senaste åren.Den nya regeringen föreslår nu att antalet subventionsformer inombostadssektorn åter skall ökas. Ett bifall till dessa förslag skulle riskeraatt kostnadskontrollen inom bygg- och bostadssektorerna åter försämras. Detmåste anses som angeläget att staten inte åter fråntar fastighetsägarna detlångsiktiga ansvaret för det egna fastighetsbeståndet.Sedan skatteavdraget för arbeten i småhus eller flerbostadshus infördes den15 har över 100 000 småjobb anmälts för skattereduktion. Detinnebär att tusentals personer i byggbranschen har fått arbete. Lägre skatt påarbete leder till flera jobb. Genom ett permanent avdrag kan fler nya jobbskapas och kostnaderna för arbetslösheten minska. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag härom. Vad utskottet i denna del medanledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 51, Fi6 (kds) yrkande 6, Fi10 (c)yrkande 3 och Fi17 (c) anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vad som ovan anförts innebär vidare att utskottet ställer sig bakom förslageti Moderata samlingspartiets partimotion Fi1 yrkande 35 såvitt nu är i fråga omatt bör avslå regeringens förslag om investeringsstöd inombostadssektorn. Detta innebär även att vad som föreslagits i partimotionernaFi3 (fp) yrkande 16 samt Fi6 (kds) yrkande 1, såvitt nu är i fråga, tillstyrks.Motionerna Fi18 (s) och Fi19 (s) är inte förenliga med vad utskottet anfört ochavstyrks således.4. Investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäderIngrid Skeppstedt (c) anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken och ROT-åtgärder i bostäder börjar med"Det är" och slutar med "vara erforderliga" bort ha följande lydelse:Utskottet vill vad gäller de förslag som regeringen i propositionen läggerfram på bostadsområdet framhålla att stor oklarhet finns om inriktningen,omfattningen och varaktigheten av stöden. Detta gäller särskilt den extrasubventionen för i bostäder om . Det kan inte anses rimligt attriksdagen skall ta ställning till en föreslagen ny stödform till en kostnad om1,på det bristfälliga underlag som presenterats ipropositionen.Det måste också anses vara omotiverat att regeringen föreslår införandet aven ny generell stödform till i bostäder. Som anförs i Centerpartietspartimotion Fi2 bör i stället giltighetstiden för skattereduktionen förbyggnadsarbete på bostadshus förlängas. Skattereduktionen, som infördes genom1993 års ROT-program, har visat sig vara en mycket verkningsfull stödform.Avdragsmöjligheten för ROT-åtgärder har i stor utsträckning stimulerat tillförbättringsåtgärder i såväl flerbostadshus som småhus. Vidare bedöms stödet hahaft en starkt återhållande effekt på de s.k. svartjobben. En motsvarandeeffekt skulle knappast erhållas genom regeringens föreslagna extra subvention.För åtminstone egnahemmen innebär regeringens förslag att stödet skullehalveras i förhållande till den nuvarande skattereduktionen.Bostadsutskottet avstyrker således regeringens förslag om en extra subventiontill ROT-åtgärder i bostäder om . I stället anser utskottet attriksdagen bör bifalla förslagen i partimotion Fi2 yrkande 51samt i motionerna Fi6 (kds) yrkande 6 och Fi10 (c) yrkande 3 om att möjlighetentill skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus skall förlängas till attgälla även . Vad gäller förslaget i motion Fi17 (c) om att ändrareglerna för beräkningen av underlaget för skattereduktion anser utskottetatt denna fråga får övervägas mot bakgrund av de ekonomiska ramarna förstödverksamheten. Det får förutsättas att regeringen återkommer med förslag idetta avseende om en regeländring bedöms vara möjlig.Utskottets ovan redovisade ställningstagande innebär vidare att vad somsåvitt nu är i fråga föreslagits i motionerna Fi1 (m) yrkande 35, Fi3 (fp)yrkande 16 och Fi6 (kds) yrkande 1 blir tillgodosett. Motionerna Fi18 (s) ochFi19 (s) avstyrks.5. Investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäderErling () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken och ROT-åtgärder i bostäder börjar med "Det är"och slutar med "vara erforderliga" bort ha följande lydelse:Den beskrivna situationen på byggarbetsmarknaden motiverar enligt utskottetsmening fortsatta statliga åtgärder i syfte att minska arbetslösheten och få igång byggproduktionen på de områden där ett välgrundat behov föreligger.Samtidigt måste dock krav ställas på att statliga medel satsas på de områdenoch på ett sådant sätt som ger största möjliga effekt. Det finns enligtutskottets mening starka skäl att ifrågasätta åtminstone ett av de ipropositionen föreslagna stöden inom bostadsområdet på dessa grunder. Somframhålls i partimotion är förslaget om en extra subvention tillROT-åtgärder i bostäder så vagt utformat att det inte är möjligt att biträdaför . De medel som avsatts för detta stöd kan bättre användas för merangelägna ändamål i arbetet med att sanera statens budget och få i gångproduktionen inom olika områden. förutsätter attfinansutskottet i den vidare behandlingen av ärendet tar upp denna fråga.Med hänvisning till det anförda och med anledning av partimotionFi3 yrkande 16 avstyrker utskottet regeringens förslag om en extra subventiontill ROT-åtgärder i bostäder om . Detta innebär även att motionerna Fi1 (m)yrkande 35, Fi2 (c) yrkande 51, Fi6 (kds) yrkande 1 och Fi10 (c) yrkande 3tillstyrks såvitt nu är i fråga. Dessa motionsyrkanden i övrigt samtmotionerna Fi6 (kds) yrkande 6, Fi17 (c), Fi18 (s) och Fi19 (s) avstyrks avutskottet.6. Investeringssatsningar och ROT-åtgärder i bostäderUlf () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken och ROT-åtgärder i bostäder börjar med "Det är"och slutar med "av bostadsutskottet" bort ha följande lydelse:Det uttalade syftet med regeringens förslag är att genom olika åtgärderförbättra sysselsättningen i allmänhet och den på byggarbetsmarknaden isynnerhet. I propositionen redovisas också effekten på sysselsättningen, dockutan att närmare uppgifter lämnas om hur den har räknats fram eller hur denfördelar sig på de olika åtgärderna. I förhållande till de löften om nya jobbsom Socialdemokraterna ställt ut i opposition ligger dock denangivna sysselsättningsökningen på en betydligt lägre nivå.Förutom att det är svårt att bedöma effekten på sysselsättningen av deföreslagna åtgärderna är uppgifterna om den närmare utformningen minst sagtbristfälliga, för att inte säga obefintliga. Även detta förhållande gör detnaturligtvis svårt att i sak ta ställning till det lämpliga i att vidta en vissåtgärd. Enligt utskottets mening kan dessutom lämpligheten i den förordadefinansieringen av sysselsättningspaketet ifrågasättas. Också i detta avseendesaknas i viktiga delar preciseringar av hur stödet skall finansieras.Sammantaget leder det ovan anförda utskottet till slutsatsen att de nubehandlade investeringssatsningarna inte bör genomföras. Med bifall till vad ipartimotionerna (kds) och (m) i nu aktuella delar förordats avstyrksregeringens förslag sålunda. Vad i partimotionerna (c) och (fp) förordatsbeträffande den extra subventionen till ROT-åtgärder är därmed tillgodosett.Även om regeringsförslaget som sådant inte bör genomföras föreligger detenligt utskottets mening ett fortsatt behov av åtgärder för att förbättrabyggsysselsättningen. I enlighet med förslagen i Kristdemokratiskasamhällspartiets partimotion Fi6 yrkande 6, partimotion Fi2yrkande 51 samt motion Fi10 (c) yrkande 3 bör därför den skattereduktion förROT-åtgärder i bostäder som gäller t.o.m. utgången av förlängas tillatt gälla också . I den mån det visar sig erforderligt bör dessutomövervägas om möjligheten till skattereduktion skall utvidgas ytterligare. Dettakan t.ex. ske genom att giltighetstiden förlängs eller genom att underlaget förreduktionen utökas. Utskottets ställningstagande i denna del bör somsin mening ge regeringen till känna. I den mån motion Fi17 (c) inte ärtillgodosedd genom det nu anförda avstyrks den av utskottet. Motionerna Fi18(s) och Fi19 (s) avstyrks.7. Investeringssatsningar i övrigtKnut , , och (alla m) anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken iövrigt börjar med "Utskottet behandlar" och slutar med "fråga, avstyrks" bortha följande lydelse:Det finns en lång svensk tradition att med olika korrigerande åtgärderförsöka komma till rätta med konjunkturbetingade variationer påarbetsmarknaden. Inte minst gäller detta inom byggnads- och anläggningssektorn.Här har stimulanser av olika slag varit ett ofta använt instrument för attmotverka nedgångar i byggandet och därmed också i sysselsättningen. Dehittillsvarande erfarenheterna av dessa insatser är dock mindre uppmuntrande. mån de har haft någon effekt har de oftast kommit fel i tiden. Åtgärder somvarit avsedda att bryta en nedgång har inte alltför sällan fått full effekt närkonjunkturen redan vänt.Förutom de negativa effekter som följer av att åtgärder inte sätts in vidrätt tidpunkt eller att det är fel åtgärder kan rent principiella invändningarresas mot denna typ av stöd. Exempel på detta är den snedvridande effekt stödetkan ha på konkurrensförhållanden liksom på investeringsbeslut.De nu aktuella investeringssatsningarna innebär dessutom att det sker enomfördelning av kostnadsansvaret genom att staten tar på sig kostnader förverksamheter som drivs av andra. Det stöd som föreslås till s.k.miljöinvesteringar har sålunda till stor del karaktären av understöd tillkommunal verksamhet och kommunala bolag. Att på detta sätt frita kommunernafrån det ekonomiska ansvaret gynnar naturligtvis inte det långsiktigamiljöarbetet. Det finns en uppenbar risk att miljöarbetet avstannar i mångakommuner i avvaktan på att staten skall skjuta till ytterligare medel tilldenna typ av verksamhet. Även bidraget till ROT-åtgärder i skolor m.m. innebäratt staten åtar sig ett kostnadsansvar för någonting som tveklöst är enkommunal angelägenhet. När det gäller stödet till icke-statliga kulturlokaleroch samlingslokaler kan liknande invändningar resas. Det är naturligtvis intelämpligt att staten i en situation där många sådana lokaler endast utnyttjas ibegränsad omfattning går in och tar på sig utgifter som ägarna/brukarna självabör stå för.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda regeringens förslag inu aktuell del. Partimotionerna Fi1 (m) yrkande 35 samt Fi6 (kds) yrkande 1,båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga, tillstyrks sålunda.8.