bet · GH01FiU10 · 1994-02-17 00:00:00 — Undantag skall endast göras för försvar, polis ochrättsväsende, eftersom det är statens primära åtagande att skydda medborgarnamot yttre och inre fienden. I övrigt får det inte finnas några heliga kor!3. Ändra ATP och harmonisera samtliga socialförsäkringssystem så attarbitrage (=fusk!) försvåras och administrationen förenklas. Ett golv förgrundtrygghet. Ett tak (inte flera tak) på t.ex. 5 1/2 basbelopp. Samma i alla system. Minska transfereringskostnadernanu genom att införa ersättningsnivåer rakt över. Omständigheterna() kommer med mycket stor sannolikhet annars senare att tvinga framytterligare en sänkning till eller 70 %.4. Ta så många beslut som möjligt , så att de hinner få verka innan det ärför sent. Nästa lågkonjunktur kan bli livsfarlig!5. Skärp det så kallade saneringsprogrammet på på 5 år.Beloppet räcker inte och programmet är felkomponerat eftersom ca 1/3 består avskattehöjningar som kan försvaga tillväxten.6. Ge goda förutsättningar för investeringar och förbättraföretagarklimatet. Tillåt exempelvis direkt- eller nuvärdesavskrivning, ökaexportkreditgarantierna, modernisera arbetsrätten i grunden och sätt lika ochlogiska villkor för konkurrensen. Det gäller att få svenska företag attinvestera i och att övertyga utländska företag om att etablera sig här.7. Skapa en ny anda inom offentliga sektorn med målet att producera resultat,hushålla med skattebetalarnas pengar och tillfredsställa kunderna.8. Bekämpa arbetslösheten som är det mest påtagliga symptomet på den svenskakrisen. Högsta prioritet måste ges åt de riktiga jobben i de riktiga företagen.Här måste gå på offensiven! Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måstegranskas kritiskt så att de inte förstör det fungerande näringslivet och denfungerande arbetsmarknaden. Åtgärdernas nuvarande enorma omfattning ökarskaderisken. Att sätta sin tillit till dagens arbetsmarknadspolitik är attsätta sin tillit till planekonomi. Är det vad vi lärt oss av senare tiderserfarenheter?9. Betona regeringens och kontrollerande och uppföljande funktion.Uppföljnings- och utvärderingsarbetet i måste ges en mer framträdandeplats. budgetarbete måste bedrivas mer samordnat med finansutskottetsom sammanhållande kraft.Om man nöjer sig med åtgärder av den typ som regeringen föreslår i sinproposition kan snabbt komma att passera den punkt där svensk ekonomiinte längre kan styras från och där skattepengar går till räntor istället för till vad som betraktas som ytterst väsentliga socialaändamål.Mot bakgrund härav instämmer utskottet i Ny demokratis krav på att regeringenskall åläggas att i kompletteringspropositionen återkomma med förslag tillbesparingar på ytterligare . Det är i första hand regeringensom med sina utredningsresurser har möjlighet att utforma ett sådan program.Utskottet vill emellertid som exempel på tänkbara besparingar peka på några avde alternativ som förs fram i Ny demokratis motion. Man bör t.ex. kunna minskaanslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, eftersom AMS harsvårt att hitta svarta hål att hälla pengarna i. Utvecklingsbiståndet börminskas med netto och omfördelas till förmån för bl.a. debaltiska staterna. Stödet till barnfamiljer bör kunna reduceras med 4,6miljarder kronor dels genom att barnbidragen behovsprövas och alla former avflerbarnstillägg avskaffas, dels genom att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen sänks till som antalet stödmånaderbegränsas från 12 till 9. Det är nödvändigt att begränsa flyktingmottagningen,och anslagen inom detta område kan som en följd härav minskas med 2,4 miljarderkronor. Hemspråksundervisningen bör avvecklas helt, vilket innebär attytterligare kan sparas. Eftersom konjunkturen nu har väntmåste regeringens förslag till infrastrukturinvesteringar anses som alltförlångtgående. Den föreslagna medelstilldelningen till sådana investeringar bördärför begränsas med . Vi måste nu också på allvar ta uppkampen mot den svarta sektorn och bidragsfusket och kan på dessa områden sparabetydande belopp. För att förhindra skattefusk genom falsk mantalsskrivning börockså en databank över lägenhetsinnehavare upprättas.Genomförs utgiftsminskningar av denna omfattning skapas det utrymme förstrategiska skattesänkningar. Det är av flera skäl nödvändigt att sänkaskattetrycket. Inte minst måste de svenska skatterna anpassas till deeuropeiska när vi nu är på väg att bli en del av Europa.På lång sikt bör skattetrycket minska med ca . Utskottetdelar Ny demokratis uppfattning att det bör ha skett såmånga skattesänkningar att alla, som har ett arbete, kan leva på sin inkomstutan bidrag.Sett i detta tidsperspektiv bör skatte- och avgiftssänkningarna genomförasinom följande sju områden:Arbetsgivaravgifterna bör sänkas från dagens nivå till , vilket skulleleda till:Sänkta priser på varor och tjänster.Ökad konkurrenskraft inom exportindustrin.Ökad produktion för att klara ökad efterfrågan.Ökat antal arbetstillfällen.Momsen bör sänkas och tre olika momssatser införas:En allmän momssats på 15--18 %.En mellannivå på 9--för tjänster, mat, böcker, tidningar, vatten,hushållsel och tele.En låg momsnivå på 5--för turism och persontransporter.Fastighetsskatten bör tas bort, vilket ger lägre boendekostnader för alla.Kapitalbeskattningen bör sänkas till EU-nivå, dvs. till , vilket ledertill att fler hushåll stimuleras till att spara och investera samt till attfinansieringen av näringslivets investeringar underlättas.Slopa förmögenhetsbeskattningen, vilket leder till att kapital stannar iSverige.Slopa beskattningen av pensionssparandet eftersom långsiktigtpensionssparande är positivt och värt att stimulera.Sänk arvs- och gåvoskatten. Ett generöst fribelopp bör införas och därutöverbör det endast finnas en enda skattesats på . Enligt utskottets mening börfribeloppen beräknas enligt följande:bröstarvingar: 40 basbelopp, eller ca 1 400 000 krandra släktingar: 20 basbelopp, eller ca 700 000 krövriga: 10 basbelopp, eller ca 350 000 krRedan budgetåret 1994/95 bör vissa skattesänkningar genomföras.En sänkning av tjänstemomsen till skulle ta bort många av de kraftigaförsämringar som följde när momsen höjdes från 0 till 25 %.Det är illa nog med arbetsgivaravgift. Lägg därtill moms på arbetet (entjänst består ju mest av arbete) och var och en kan förstå varför den svartamarknaden blomstrar just inom tjänstesektorn.I likhet med tjänstemomsen bör byggmomsen sänkas till 12 %.En enhetlig momssats bör tas ut på alla typer av tidningar.Beslutet om bensinskattehöjningen bör rivas upp.Avveckla förmånsbeskattningen av tjänstebilar och lunchförmåner samt sänkaccisen för bilar med airbag och ABS-bromsar.Läget på byggarbetsmarknaden är ansträngt. Man bör därför i enlighet med Nydemokratis förslag medge avdrag med mot bruttoinkomsten förreparationer, ombyggnad och underhåll av bostäder.Genom att intensifiera ROT-sektorn genomförs nödvändiga ombyggnads- ochreparationsarbeten av den skickliga byggarbetskraft som fortfarande finns kvar.Även om ROT-satsningarna kostar så smakar de oändligt mycket mer än renaAMS-pengar.I likhet med Ny demokrati anser utskottet dessutom att nuvarande system medindexerade statliga utgifter skall avskaffas liksom den infördaindexeringen av vissa punktskatter. Basbeloppet som styr många av de statligautgifterna bör dessutom inte bindas för . I avvaktan på att nyaregler tillkommer, vilket är ofrånkomligt, bör basbeloppet fastställas för ettkvartal i sänder. Dessutom bör justeringar av basbeloppet grundas på såvälbruttonationalinkomst som inflation.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder motion Fi210 (nyd)yrkandena 6, 9 och 10 samt avstyrker regeringens, Socialdemokraternas ochVänsterpartiets förslag till budgetpolitiska riktlinjer.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1993/94:100 bilaga 1 yrkande 2samt motionerna 1993/94:Fi206 yrkandena 2 och 3 samt 1993/94:Fi208 yrkande 2godkänner vad som förordats i motion 1993/94:Fi210 yrkandena 6, 9 och 10 ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om att regeringeni kompletteringspropositionen skall redovisa ett besparingsprogram på30 miljarder kronor m.m.,7. Överkurser vid emissioner av statsobligationer (mom. 9), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63 börjar med "Underdet senast" och på s. 64 slutar med "avslås av " bort ha följandelydelse:När det statliga upplåningsbehovet ökar med mer än 200 miljarderkronor stiger i princip ränteutgifterna mätt som andel av BNP med perår. Det motsvarar en årlig ökning på ca 15 miljarder kronor.I statsbudgeten har emellertid inte medelsbehovet för ränteutgifter ökat idenna omfattning, vilket beror på att även andra faktorer har påverkatutvecklingen. Dessa faktorer har verkat i både höjande och sänkande riktning.Sålunda har den successivt sjunkande räntenivån bidragit till attupplåningskostnaderna generellt sett minskat. Den lägre räntenivån har ocksåbidragit till att hålla nere upplåningskostnaderna genom att Riksgäldskontoretdå kan göra betydande vinster när benchmarklånen emitteras till överkurs.Föregående budgetår gav dessa överkursvinster netto, ochRiksgäldskontoret räknar med att de under innevarande budgetår skall öka tillnetto 14 miljarder kronor.Medan sjunkande räntenivåer bidrar till att begränsautgifterna för statsskuldräntor verkar de kursförluster som Riksgäldskontoretgör på sin utlandsupplåning i motsatt riktning. Kursförlusterna på utlandslånenväntas under innevarande budgetår uppgå till , men dettaframgår inte av redovisningen eftersom förlusten döljs bakom överkursvinsterna.För nästa budgetår räknar med kraftigt minskadekursförluster men alltjämt stora överkursvinster. Som en följd härav väntas detsamlade medelsbehovet under anslaget för statsskuldräntor minska från 91miljarder kronor under innevarande budgetår till undernästa.Liksom motionären anser finansutskottet att det är angeläget att riksdagenerhåller ett korrekt och väl genomlyst underlag för sina ställningstaganden.Den redovisning som lämnas i budgetpropositionen över statsskuldräntornasutveckling tillgodoser inte ens mycket lågt ställda krav i detta avseende.Detta är enligt utskottets mening helt oacceptabelt, eftersom utgifterna förstatsskuldräntor inte bara är den största enskilda posten i budgeten utan ocksåden post som kan väntas växa snabbast . Utskottet delarmotionärernas uppfattning och anser det som självklart att regeringen klart ochtydligt skall redovisa de bakomliggande förhållandena hur obekväma de än kan tesig vara.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi606 (s) bör somsin mening ge till känna för regeringen.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande överkurser vid emissioner av statsobligationeratt med anledning av motion 1993/94:Fi606 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om bättre redovisning av utgifternaför statsskuldräntor,8. Statliga myndigheters internationalisering (mom. 12), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med"Utskottet förutsätter" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Det är av stor vikt att lever upp till sina åtaganden med anledningav . Som anförs i motion L608 (s) vilar ett betydande ansvar förgenomförandet på de statliga myndigheterna. Det ankommer givetvis på regeringensom förvaltningsledande organ att se till att myndigheterna fullgör sinauppgifter. är det väsentligt att fortlöpande av regeringeninformeras om fullföljande. Utskottet tillstyrker med det anfördamotionärernas krav på att en avrapportering och utvärdering till avmyndigheternas arbete bör ske.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande statliga myndigheters internationaliseringatt med bifall till motion 1993/94:L608 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeMiljömålen för den ekonomiska politiken (mom. 5), , Per , , , och (alla s) anför:I bilaga 1.4 till finansplanen ges en redogörelse för hur olika styrmedel imiljöpolitiken utnyttjas för att förbättra miljön. Bilagan kan ses som enredovisning om det pågående arbetet inom detta område. Några nya förslag tillåtgärder finns inte i denna bilaga.I likhet med vad som anförs i motion Jo690 (s) anser vi att det är positivtatt regeringen ser över regelsystem, institutioner, författningar m.m. för attbedöma behovet av miljöanpassning. Men vi är, som även framhålls i motionen, avden uppfattningen att ambitionsnivån måste ligga högre. Regeringen bör gåvidare och utarbeta förslag till hur miljöregler skall inlemmas och utformas iolika verksamheter.Meningsyttring av suppleantMeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Den ekonomiska utvecklingen och regeringens ekonomiska politikVissa delar av den svenska ekonomin har lämnat botten av lågkonjunkturen.Exportindustrin är på väg mot nya rekordvinster. Höginkomsttagarna har betaltav på sina privata skulder som de kan tjäna grova pengar påvärdestegring och statsskuld. Denna utveckling har emellertid inneburit att merän en miljon människor som är arbetslösa, förtidsdpensionerade, handikappade,pensionärer utan ATP och långtidssjuka har hamnat i en allt svårare ekonomisksituation. Klassamhället har blivit mycket tydligt.I finansplanen försöker man skapa ett intryck av att en positiv förändring avsamhället nu är på väg. Dess politik är i själva verket djupt konservativ.Genom att sänka skatten för de rika, spara i offentlig sektor och minskafackföreningarnas makt skall vinsterna öka, det internationella kapitaletlockas hit och industriexporten leda oss ut ur krisen. Regeringen driver isjälva verket 80-talets politik i repris, men utifrån högre nivåer påarbetslöshet och statsskuld. Den strävar efter att förklä sin högerideologitill vetenskap.Det som hände i och visar att maningenstans kunde ta sig ur massarbetslösheten när den en gång kommit.Erfarenheten är också att "tvåtredjedelssamhället" -- ett samhälle där en storminoritet av befolkningen ställs utanför produktion och rimlig välfärd -- ärekonomiskt improduktivt. Kriminalitet och våld ökar och "ärvs" mellangenerationerna, det skapar osäkerhet, omoral, ansvarslöshet och ineffektivitet.Internationaliseringen av kapitalet är i stadigt växande. Detinternationella, lättrörliga kapitalets makt är demokratins grundläggandeproblem. Om inte demokratiskt valda politiker upplevs kunna påverkasysselsättning och välfärd tappar väljarna förtroendet för det parlamentariskasystemet. Demokratiska motkrafter till kapitalmakten måste formas på nationell,europeisk och global nivå.Det är min bestämda uppfattning att utskottet borde kräva att en alternativekonomisk politik utarbetas med sikte på att skall stå utanför denEuropeiska unionen. Det finns all anledning att kritisera EES-avtaletskonstruktion. Detta avtal skall nu prövas och värderas. Allmänt kan sägas attavtalet ändå är bättre än ett medlemskap. Det bör i detta sammanhangunderstrykas att penningpolitiken inte bör underordnas i ett kommande svensktEU-medlemskap på det sätt regeringen anger i finansplanen.Vänsterpartiets förslag till inriktning av stabiliseringspolitikenEn snabb minskning av arbetslösheten måste överordnas alla andra mål för denekonomiska politiken. Generella efterfrågestimulanser är nu inte längremöjliga. Däremot krävs en kraftfull omfördelning av konsumtionsutrymmet frånhög- till låginkomsttagare. De stora offentliga underskotten och räntebördan ärallvarliga hot mot sysselsättningen. Därför måste den ekonomiska politiken tasikte på en omfördelning från exportföretag och höginkomsttagare medövervinster resp. överskottssparande till förmån för dem som har svårt att fåpengarna att räcka till investering och konsumtion.Industrikonjunkturen går starkt uppåt, men stora investeringar ärnödvändiga för att flaskhalsar skall undvikas. Också den privata tjänstesektornvänder nu snabbt uppåt. Det är främst tre krisbranscher som står utanför denpågående konjunkturuppgången: byggandet, sjukvården och utbildningen. Åtgärdermåste vidtas som bryter nedgången också i dessa sektorer. Därför börROT-programmen för byggsektorn utvidgas och förslag om enkommunakut genomföras.Det passiva arbetslöshetsunderstödet och sysselsättningsterapi av den typ somALU och ungdomspraktik ofta innebär ökar med regeringens politik. Det passivastödet måste dirigeras om så att pengarna omvandlas till stöd för nya hållbarajobb och utbildning. Arbetsmarknadspolitiken måste tillföras ytterligare medel.Arbetslösheten måste också bekämpas genom fördelningspolitik. Högre skatterför höginkomsttagare är därför ett krav. Med dessa pengar finansieras bl.a.höjt vuxenstudiestöd samt höjt pensionstillskott. En återgång till 90 %ersättningsnivå för de arbetslösa finansieras genom höjd arbetsmarknadsavgiftpå . Genom dessa fördelningspolitiska åtgärder ökar deneffektiva efterfrågan, eftersom höginkomsttagarna använder en högre andel avsina inkomster till sparande och en lägre andel till konsumtion jämfört medlåginkomsttagarna.Här beskrivna åtgärder bör kompletteras med en aktiv näringspolitik.Småföretagspolitiken är en viktig del i näringspolitiken. Småföretagens storaantal och flexibilitet gör att de måste ges en central roll i näringslivet.Vänsterpartiet anser därför att följande åtgärder utan dröjsmål bör vidtas.Regeringen måste agera starkare mot bankerna och som bankägare för attåstadkomma en normal kreditsituation för småföretagen.AP-fonderna bör få en viktig positiv roll som finansieringskälla för små ochmedelstora företag. Placeringsbestämmelserna bör ändras så att de kan placeraytterligare 10 miljarder i aktier, företrädesvis i sådana företag.Åtgärder för att på uppnå en hållbar utvecklingSkall det på vara möjligt med en återgång till den fullasysselsättningen krävs ett radikalt nytänkande på främst tre områden:Förståelsen för omställningen av ekonomin till en hållbar utveckling, synen påanvändningen av den nya informationsteknologin och utbildningens betydelse samtinsikten om nödvändigheten av en omfördelning av arbetstiden med sikte på sextimmars arbetsdag.Framtidens jobb måste för det första vara hållbara. Om miljön inte tål demkommer naturen själv att slå tillbaka i allians med alltmer miljömedvetnakonsumenter. Miljön blir viktigare för var människor vill bo, mennaturtillgångarna minskar i betydelse som råvara. Förnybara energikällor,ombyggnad av hus med dålig ventilation, utbyggd kollektivtrafik är inte barabra för miljön -- de ger också hållbara jobb.För det andra måste den ekonomiska politiken utgå ifrån att vi nu är på vägin i ett samhälle med radikalt nya produktivkrafter. Så t.ex. fortsätterdatorer och industrirobotar att breda ut sig i produktionen.Produktionens förnyelse kräver således hög nivå på offentlig utbildning ochpå kulturlivet. När man jämför ekonomisk utveckling i olika länder så finnerman att utbildningsnivån är den viktigaste faktorn. Informationsteknologi ochspråkkunskaper kommer att bli långt viktigare för ekonomin än motorvägar och enÖresundsbro. Våra traditionella basindustrier och verkstadsindustrin dominerarfortfarande exporten. Men utbildning, kultur och sjukvårdsorganisation kan bliframtidens exportprodukter.Mot denna bakgrund borde utskottet yrka bifall till förslagom att en särskild framtidsfond skapas för produktionens förnyelse. Denfinansieras kortsiktigt genom arbetsgivaravgifter och långsiktigt genom envinstdelningsskatt.Det tredje området för nytänkande är arbetstiderna. Det är möjligt att bådeöka den sammantaget arbetade tiden i förvärvsarbete och omfördelaarbetet. Övertidsarbetet måste ersättas med nya jobb. En särkild fond börinrättas för försöksverksamhet med sextimmarsdag.Även de mindre och medelstora företagen bör stödjas för att de skall kunnamedverka till en uthållig utveckling.Underleverantörer och små och medelstora företag inom verkstadsindustrin börfå ett anslag på att användas med den framgångsrikaVerkstadstekniska delegationen som förebild.100 000 000 kr mer än vad regeringen anvisar bör anslås till för attfrämja utvecklingen av småföretag inom områden som innovationsverksamhet;kvinnligt företagande och ökad kompetens.Teknisk forskning och utveckling är grundläggande för omställning avproduktionen i den riktning som tidigare redovisats. Mot den bakgrunden bördärför mer än regeringen anvisat anslås till för ihuvudsak sådan forskning. av dessa skall gå till en satsningpå ett nytt program för FoU och produktutveckling inom livsmedelsindustrin.Framtidsgrupp om ekonomi och arbetsmarknadI motion Fi207 (s) och Fi202 (s) uttrycks stor oro för att vi genom bl.a.privatiseringar av stora delar av den offentliga sektorn och genom en kraftigexpansion av den privata tjänstesektorn får ett låglönekollektiv som tvingasleva på existensminimum. Amerikanska erfarenheter av en kraftig expansion itjänstesektorerna och förskräcker.Med undantag för det stöd som motionärerna ger till ett medlemskap i borderiksdagen stödja förslaget att en parlamentariskt sammansatt grupp för frågorom ekonomi och arbetsmarknad tillsätts.Inrättande av en framtidsfond m.m.Utvärderingar som gjorts av den ekonomiska utvecklingen i bl.a. , Tysklandoch har visat att ekonomisk demokrati är samhällsekonomiskt lönsamt. Närde anställda har litet att säga till om så är produktiviteten lägre. Närarbetsgivarna dikterar villkoren och inkomstskillnaderna är stora så ökarmotsättningarna i samhället och därmed de sociala kostnaderna.Utskottet borde mot bakgrund av vad som anförts yrka bifall tillVänsterpartiets förslag att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för attutreda och lägga förslag om införandet av företagsanknutna löntagarfonder, attge AP-fonderna vidgad placeringsrätt och att ge löntagarna förköpsrätt tillföretag som skall byta huvudägare eller som skall likvideras.Det internationella betalningssystemetDet är uppenbart att en stor del av de valutatransaktioner som skett desenaste åren har gjorts i syfte att göra kortsiktiga spekulationsvinster. Dessatransaktioner har verkat destabiliserande på valutamarknaderna. Olika valutorhar utsatts för kurspåverkan med allvarliga konsekvenser som följd. Myndigheteroch centralbanker har uttryckt oro för nya kriser om inte något görs för attminska spekulationen. Tyska föreslog skärptaredovisningskrav för bankernas handel med s.k. derivatinstrument.Ett annat och mer generellt verkande sätt att bromsa och stabiliseravalutaflödena är att belägga transaktionerna med skatt. bör enligtVänsterpartiets mening inom IMF och andra lämpliga instanser verka för att ensådan internationell "omsättningsskatt" införs.BudgetpolitikenBudgeten bör utformas så att man får till stånd en radikal omfördelning avinkomster. Det sker genom att höjda skatter och avgifter kombineras medförbättrade sociala förmåner.Beskattningen av höginkomsttagare skall skärpas. Dessutom skall beskattningenav kapitalinkomster återställas till de nivåer som gällde fram till utgången avår 1993. Detsamma gäller för bolagsbeskattningen. Fastighetsskatten påkommersiella lokaler bör återinföras och utvidgas till att omfattaockså industrifastigheter. Den progressiva förmögenhetsskatten skallåterinföras, och stämpelskatten höjas. Industrins energibeskattning skallskärpas med ca och arbetsgivaravgifterna generellt höjas med1,. Det senare förslaget väntas tillföra statskassan drygt 8miljarder kronor.Med höjda arbetsgivaravgifter blir det möjligt att återställaersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen till av inkomsten. Dessutomskall pensionstillskottet ökas i två steg till av basbeloppet.Ersättningsnivån för långtidssjuka skall generellt höjas från 70 till 80 %samtidigt som utgående förmåner inom föräldraförsäkringen inte får försämras.Alla tankar på ett vårdnadsbidrag avvisas.Även inom andra områden lägger fram förslag tillutgiftsökningar. Den biståndspolitiska ramen skall utökas med 0,9 miljarderkronor.