bet · GH01KU22 · 1994-03-17 00:00:00 — -- Sju fullmäktigeledamöterföreslås väljas av för en sjuårig mandatperiod genom successiva val.De sju av utsedda fullmäktigeledamöterna skall även fortsättningsvispå välja en riksbankschef, som därtill tillika blir fullmäktig, samt tvåvice riksbankschefer, vilka kan tjänstgöra som suppleanter i fullmäktige.Valbarheten till fullmäktige begränsas. Bl.a. föreslås att en ledamot avfullmäktige inte skall få vara ledamot av . För att stärkaden demokratiska kontrollen skall regelbundet inför riksdagenoffentligt redovisa sin syn på penning- och valutapolitiken. -- I enreservation till betänkandet föreslog de två socialdemokratiska ledamöterna,med hänvisning till att tidpunkten just nu är ovanligt illa vald att fattabeslut i frågor som gäller penning- och valutapolitikens institutionella ram,att utredningen skulle avstå från att lägga fram ett sedvanligt slutbetänkandeoch i stället avsluta sitt arbete med att enbart lägga fram det underlags- ochanalysmaterial den hade utarbetat. Reservanterna framhöll vikten av attpenningpolitik och finanspolitik står i samklang med varandra. De ansåg bl.a.att utgör en god rekryteringsbas för riksbanksfullmäktige och attförslaget med sjuåriga mandatperioder för flertalet fullmäktige somriksbankschefen skall utses inte har några större fördelar. --ställning behandlas även i ovan nämndabetänkande Nya villkor för ekonomi och politik, och kommissionens förslagligger i linje med Riksbanksutredningens.I regeringens proposition 1993/94:25 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken framhåller regeringen i samband med en redogörelse för förändringartill följd av förslag att en bred politisk enighet ärnödvändig eller speciellt önskvärd på vissa områden och att detta gäller t.ex.Riksbankens ställning.Vid de överläggningar som hållits mellan företrädare förriksdagspartierna har även frågan om ställning berörts.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att något förslag till ändring i regeringsformen medanledning av förslag inte har lagts fram för riksdageninom den tid som gäller för förslag till grundlagsändringar som skall träda ikraft under nästa valperiod. Med hänsyn till önskemålet om bred politiskenighet vid en förändring av ställning utgår utskottet från attnågot sådant förslag inte heller läggs fram utan att sådan enighet nåtts.Utskottet anser därmed att motion 1992/93:K211 inte bör föranleda någotuttalande av . Utskottet avstyrker motionen.UtrikesnämndenGällande bestämmelser m.m.Regeringsformen innehåller i 10 kap. bestämmelser om förhållandet till andrastater. Bl.a. finns bestämmelser om . Enligt 6 § skallregeringen dels hålla underrättad om de utrikespolitiskaförhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessaså ofta det erfordras, dels i alla utrikesärenden av större vikt normaltöverlägga med nämnden före avgörandet.Enligt 7 § består av talmannen samt nio andra ledamöter somriksdagen väljer inom sig, och närmare bestämmelser om nämndens sammansättningmeddelas i riksdagsordningen. Val av ledamöter avser valperiod (8kap. 7 § riksdagsordningen).MotionI motion 1992/93:K222 av m.fl. (nyd) påtalar motionärernaatt utformningen av gällande bestämmelser gör det ytterligt svårt för småpartier att få en plats i , och att det måste ifrågasättas ominte nämnden kan ha spelat ut sin roll i en modern demokrati på väg ut iEuropa. Motionärerna begär att konstitutionella funktion ochbetydelse blir föremål för särskild utredning (yrkande 3).BakgrundUtrikesnämnden inrättades som ett permanent organ genom en grundlagsändringår 1921. rådde personalunion mellan nämnden ochutrikesutskottet. I samband med att enkammarriksdagen infördes hävdespersonalunionen, och antalet ledamöter i nämnden minskades från sexton tillnio. Därvid åberopades "uppdragets särskilda förtroendekaraktär".Utrikespolitiken är enligt regeringsform, liksom tidigare, enregeringens styrelsefunktion. I samband med författningsreformen framhöllemellertid såväl Grundlagberedningen som föredragande statsrådet attutrikespolitikens betydelse för rikets säkerhet motiverade att hadeen vidsträckt insyn och ett starkt inflytande på detta område. I ett yttrandetill (se KU 1976/77:36) angående ställning iden utrikespolitiska beslutsprocessen erinrade utrikesutskottet om att ettflertal former för insyn i och inflytande över utrikespolitiken harvuxit fram utöver dem som uttryckligen föreskrivs i grundlagen. Det var enligtutskottet givet att och utrikesutskottet har centralafunktioner, men information i olika utrikespolitiska frågor till riksdagenförekommer också i en rad andra berednings- och samrådsformer varigenomriksdagsledamöter och de politiska meningsriktningar de företräder kan få insyni och utöva påverkan på regeringspolitikens utformning på utrikesområdet.Utskottets bedömningUtrikesnämnden är ett forum för fortlöpande och förtroligt samråd mellanregeringen och i alla utrikesfrågor av större vikt och betydelse förvårt land. Utskottet ser inte anledning att ompröva nämndens roll ochsammansättning, och utskottet avstyrker motion 1992/93:K222 yrkande 3.OpinionsundersökningarMotionFrågan om politiska opinionsundersökningar och deras effekter tas upp imotion 1992/93:K802 av (). Motionären anför i motionen till enbörjan att de korta valperioderna i skapar en ryckighet och försvårarlångsiktiga lösningar och att landet skulle gagnas av väsentligt längrevalperioder. Den fråga som motionen avser är emellertid de tätt återkommandeopinionsundersökningarna, som enligt motionären påverkar det politiska livet påsamma ogynnsamma sätt. Motionären pekar på de stora felmarginalerna iopinionsundersökningar baserade på ett litet antal tillfrågadeintervjupersoner. Han vill inte förespråka något förbud motopinionsundersökningar men pekar på att i många länder finns lagligabegränsningar för publicering av opinionsundersökningar. I motionen föreslåsatt en utredning skall tillsättas med uppdrag att se över och redovisalitteraturen som finns om opinionsundersökningarnas effekter och bestämmelser iandra länder för olika former av begränsning för publicering avopinionsundersökningar mellan valen. Utredningen bör lägga fram alternativaförslag till eventuella begränsningar i genomförande eller publicering avopinionsundersökningar som är förenliga med grundlagen.Bakgrund med gällande bestämmelserRegeringsformens andra kapitel innehåller, som berörts ovan, bestämmelser omgrundläggande fri- och rättigheter. Varje medborgare är enligt 1 § gentemotdet allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet och informationsfrihet.Yttrandefrihet definieras som frihet att i tal, skrift eller bild eller påannat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor.Informationsfrihet definieras som frihet att inhämta och ta emot upplysningarsamt att i övrigt ta del av andras yttranden.De nämnda fri- och rättigheterna får i viss utsträckning begränsas genom lag.Begränsning får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ettdemokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigtmed hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sigså långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en avfolkstyrelsens grundvalar. Vidare får begränsning inte göras enbart på grund avpolitisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Yttrande- ochinformationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet,folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivetshelgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Friheten att yttra sig inäringsverksamhet får begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefrihetenoch informationsfriheten ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. --Vid bedömandet av vilka begränsningar som får ske skall särskilt beaktas viktenav vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska,religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter.Forskningsrådsnämnden utgav i serien Källa ett häfte med rubrikenMakten över opinionen (Källa 23). I en av uppsatserna i häftet konstateradesatt samhällsforskningen ännu inte har någon bestämd uppfattning om effekternaav opinionsundersökningar i den politiska processen. I en annan uppsatshänvisades till de relativt likartade riktlinjer för opinionsjournalistik, somutvecklats i , och , och som för del formulerats avESOMAR (Society for Opinion and ) iInternational Code of Practice for the Publication of Public Opinion Research.Vidare nämndes fransk lagstiftning mot publicering av opinionsundersökningarinför val, och en redogörelse lämnades för de slutsatser som enutredningskommitté under lämnat . Kommittén ansåg attskärpta kontroller varken var önskvärda eller nödvändiga. Inte heller var detenligt kommittén nödvändigt eller värdefullt att eftersträva internationelltharmoniserad lagstiftning, men undersökningsinstituten borde efterleva lämpligaetiska riktlinjer och medlemsstaterna använda sitt inflytande för att försäkrasig om att undersökningsinstituten tillämpade någon form av självreglering.Utskottets bedömningDen utredning som föreslås i motion 1992/93:K802 skulle ha till uppgift bl.a.att föreslå sådana begränsningar i fråga om genomförande och publicering avopinionsundersökningar som är förenliga med grundlagen. Utskottet kan inte sehur sådana begränsningar skulle kunna åstadkommas utan att komma i konflikt medgrundlagsreglerna om informations- och yttrandefriheten. beträffande ändring i regeringsformenatt med anledning av motion 1992/93:K218 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna 1993/94:K16, 1993/94:K17, 1992/93:K218 yrkande 3 och1992/93:K321 i denna del som vilande antar det i proposition 1993/94:115framlagda förslaget till lag om ändring i regeringsformen,res. 1 (nyd)2. beträffande ändring i kommunallagen m.m.att med anledning av propositionen antardels det av utskottet i bilaga 3 framlagda förslaget till lagom ändring i kommunallagen (1991:900),dels det av utskottet i bilaga 3 framlagda förslaget till lagom ändring i kommunalförbundslagen (1985:894),3. beträffande övergång till republikatt avslår motion 1993/94:K209,men. (v) - delvis4. beträffande statschefens religionstillhörighetatt avslår motionerna 1992/93:K209 i denna del och1993/94:K617 yrkande 2,5. beträffande vissa skyldigheter för tronföljaren m.fl.att avslår motion 1992/93:K209 i denna del,6. beträffande val i kyrkliga församlingaratt avslår motionerna 1992/93:K705 och 1993/94:A815yrkande 56,7. beträffande skilda valdagar m.m.att avslår motion 1992/93:K218 yrkandena 5 och 6,8. beträffande sambandet mellan mandat och partiatt avslår motionerna 1992/93:K215 och 1992/93:K220,res. 2 (nyd)9. beträffande antalet ledamöter i riksdagenatt avslår motionerna 1992/93:K201, 1992/93:K204,1992/93:K321 i denna del och 1993/94:K203,10. beträffande sänkning av rösträttsåldernatt avslår motion 1993/94:K705,11. beträffande slopat krav på medborgarskap för rösträttatt avslår motionerna 1992/93:K207 yrkande 4,1992/93:Ju618 yrkande 10, 1993/94:K210 yrkande 3 och 1993/94:Sf616 yrkande 8,men. (v) - delvis12. beträffande rösträtt för nordiska medborgareatt avslår motion 1992/93:K216,13. beträffande folkomröstningsinstitutetatt med bifall till motion 1992/93:K208 och medanledning av motionerna 1992/93:K207 yrkande 10 och 1993/94:K210 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 3 (s)14. beträffande grundlagsutredningatt avslår motionerna 1992/93:K218 yrkande 1 och1992/93:K222 yrkande 1,res. 4 (nyd)15. beträffande politiska resurser m.m.att avslår motionerna 1992/93:K207 yrkandena 1 och 2 och1993/94:K210 yrkande 1,men. (v) - delvis16. beträffande förtroendet för politikeratt avslår motion 1993/94:K807,17. beträffande finansbemyndigandeatt avslår motion 1992/93:K219,18. beträffande Riksbankenatt avslår motion 1992/93:K211,19. beträffande Utrikesnämndenatt avslår motion 1992/93:K222 yrkande 3,res. 5 (nyd)20. beträffande opinionsundersökningaratt avslår motion 1992/93:K802.Stockholm den 17 mars 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), (),(m), (), (), (), (), (), (),(), (nyd), (),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Ändring i regeringsformen (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Medregeringens" och slutar med "denna del." bort ha följande lydelse:Regeringens förslag bygger på partival med inslag av personröstning.Utskottet anser detta vara fel väg. till bör i stället grundas påpersonval där den kandiderande personen kan, men inte måste, tillhöra ettparti. Som framhålls i motion 1993/94:K17 skulle personval vitaliserademokratin och motverka fastlåsningar i åsikter och handlingsstrategier inompartierna. Ett personvalssystem av finsk eller rysk modell vore enligtutskottets mening att föredra. Detta förhindras genom att en sådan bestämmelsesom regeringen föreslår införs i 3 kap. 1 § regeringsformen. Utskottet anserdärför att regeringens förslag i denna del bör avslås.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande ändring i regeringsformenatt med anledning av motionerna 1992/93:K218 yrkande 2,1992/93:K321 i denna del och 1993/94:K17 och med avslag på motionerna1993/94:K16 och 1992/93:K218 yrkande 3dels avslår det i proposition 1993/94:115 framlagda förslagettill lag om ändring i regeringsformen såvitt avser 3 kap. 1 §,dels som vilande antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i regeringsformen i övrigt,2. Sambandet mellan mandat och parti (mom. 8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med"Utskottet vidhåller" och på slutar med "och 1992/93:K220." bort ha följandelydelse:Som framhålls i motion 1992/93:K220 utses för varje mandat som ett partierhåller en riksdagsledamot och en ersättare för ledamoten. Enligt utskottetsuppfattning förutsätter väljarna med nuvarande valsystem att den som väljs förett visst parti skall fullgöra det uppdrag som han eller hon har åtagit sig ochinte lämna partiet. Möjligheten för ledamöter att stanna kvar i utanatt representera det parti som han eller hon har valts för är ägnad att rubbatilltron till det politiska systemet, den representativa demokratin och dessfunktioner. Gällande regler i detta hänseende bör därför ändras.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna, ochregeringen bör vidta de åtgärder som tillkännagivandet ger anledning till.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:8. beträffande sambandet mellan mandat och partiatt med bifall till motion 1992/93:K220 och medanledning av motion 1992/93:K215 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. (mom. 13), , , , HansGöran , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Såsomanförs" och slutar med "till känna." bort ha följande lydelse:Den representativa demokratins principer är grundläggande för det svenskastatsskicket. De regler som gäller för folkomröstning i den svenskaförfattningen har utvecklats med utgångspunkt från dessa principer.Ett vidgat bruk av folkomröstningar och ett införande av beslutandefolkomröstningar kommer att allvarligt försvaga det parlamentariskastyrelseskicket och motverka strävandena att stärka ställning. Ensådan utveckling är inte önskvärd.Ändringar i regelverket för folkomröstningsinstitutet måste därför ske medstor varsamhet och utan att de grundläggande principerna för detparlamentariska styrelseskicket går förlorade.Så sent som /har ett flertal frågor som rör detsvenska statsskicket diskuterats och beretts av de politiska partierna iriksdagen. Enighet har uppnåtts i viktiga grundlagsfrågor, bl.a. omvalperiodernas längd och om införande av ett ökat inslag av personval.Utskottet anser att det så efter en överenskommelse mellan partiernaom ändringar i författningen inte bör komma i fråga att ta upp spörsmålet omfolkomröstning.Utskottet finner inte anledning att frångå sitt tidigare ställningstagande.Därmed avstyrks motionerna 1992/93:K207 yrkande 10, 1992/93:K208 och1993/94:K210 yrkande 2.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:13. beträffande folkomröstningsinstitutetatt avslår motionerna 1992/93:K207 yrkande 10,1992/93:K208 och 1993/94:K210 yrkande 2,4. Grundlagsutredning (mom. 14)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "Underår" och slutar med "avstyrker motionsyrkandena." bort ha följande lydelse:En ny grundlag bör enligt utskottets uppfattning renodla ochregeringens roller och befästa skyddet för medborgarnas frihet och personligaintegritet. En utredning bör därför, som framhålls i motion 1992/93:K222yrkande 1, tillsättas med sikte på att låta svenska folket ta ställning till ensamlad ny grundlag för 2000-talet.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:14. beträffande grundlagsutredningatt med bifall till motion 1992/93:K222 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1992/93:K218 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med"är" och slutar med "yrkande 3." bort ha följande lydelse:Det kan ifrågasättas om inte spelat ut sin roll i en moderndemokrati. Som framhålls i motion 1992/93:K222 yrkande 3 gör också utformningenav gällande bestämmelser det ytterst svårt för små partier att få en plats inämnden.Med hänsyn till det anförda bör konstitutionella funktion ochbetydelse bli föremål för särskild utredning.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:19. beträffande Utrikesnämndenatt med bifall till motion 1992/93:K222 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bengt () anför:Monarkin är en rest från det feodala ståndssamhället och strider motprinciperna för ett demokratiskt statsskick och om alla människors lika värde.Även om kungens makt formellt sett är begränsad saknar monarkin intemaktpolitisk betydelse. Den är en ideologisk maktfaktor som tjänar att bevaraen borgerlig livshållning och motverka strävandena mot jämlikhet, kamratskapoch solidaritet. Några godtagbara skäl för att bevara monarkin har enligt minmening inte anförts. Statschefen är en av landets främsta företrädare och hanseller hennes uppgifter är således av stor betydelse. Jag anser det därför varamycket viktigt att han eller hon har god kännedom om folkets liv, omfolkorganisationerna och om landets politiska system och förhållanden. Medhänsyn till det goda anseende talman har i alla politiska läger börenligt min mening talmannen vara rikets statschef. Förslagen i motion1993/94:K209 att upphäva successionsordningen och att de representativauppgifter som åvilar konungen förs över till talman bör därförtillstyrkas.Av de människor som arbetar på samma arbetsplats och har gemensamma socialaoch ekonomiska intressen är en del utestängda från möjligheten att politisktpåverka dessa intressen på grund av att de är utländska medborgare. Jag anserdet vara viktigt för integreringen av våra invandrare att de får rösträtt iriksdagsval, oberoende av medborgarskap. Det är också en viktig demokratiskfråga.Enligt uppfattning är det nödvändigt att stärka deunderprivilegierades politiska resurser. De ökade inslag av marknadsstyrning iekonomin som införs och kombineras med större ojämlikhet vad gäller inkomsteroch förmögenhet bidrar till att makten över samhällsutvecklingen blir merojämnt fördelad. Arbetslöshet, ökade ekonomiska klyftor och privatiseringarpåverkar demokratin, och för att stärka demokratin måste enligt vår meningarbetslösheten minskas och inkomsterna fördelas jämnare.Vänsterpartiet delar vidare den i reservation 5 framförda uppfattningen attUtrikesnämndens funktion och betydelse bör utredas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 3, 11 och 15borde ha hemställt:3. beträffande övergång till republikatt riksdagendels med anledning av motion 1993/94:K209 yrkande 1 somvilande antar det i bilaga 2 intagna förslaget till lag om ändring iregeringsformen med den ändringen att till förslaget fogas enikraftträdandebestämmelse av följande lydelse: Denna lag träder i kraft den 1januari 1999.,dels med anledning av motion 1993/94:K209 yrkande 2 somvilande antar följandeFörslag till lag om upphävande av successionsordningenHärigenom föreskrivs att successionsordningen skall upphöra attgälla vid utgången av år 1998.dels med bifall till motion 1993/94:K209 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts,11. beträffande slopat krav på medborgarskap för rösträttatt med bifall till motionerna 1992/93:K207 yrkande 4,1992/93:Ju618 yrkande 10, 1993/94:K210 yrkande 3 och 1993/94:Sf616 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. beträffande politiska resurser m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:K207 yrkandena 1och 2 och 1993/94:K210 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Propositionens lagförslag Förslag till lag om ändring i regeringsformenI motion 1993/94:K209 framlagt förslagBilaga 2Förslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen delsatt 5 kap. 5 och 7 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3och 5 §§, 5 kap. 2--4 och 6 §§ skall ha nedan angivna lydelse:Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 1 kap. 3 §Regeringsformen, ,successionsordningen, tryckfrihetsförordningentryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagenoch yttrandefrihetsgrundlagen är rikets grundlagar.är rikets grundlagar. 5 §Konungen eller drottning, som talman är riketsenligt successionsordningen statschef.innehar tron, ärrikets statschef.Vad i denna regeringsformär stadgat om konungenskall, om drottning ärstatschef, gälla henne. 5 kap. 2 §Som statschef får endast Som statschef får endastden tjänstgöra som är den tjänstgöra som ärsvensk medborgare och har svensk medborgare. Han han får icke varafår icke vara statsråd.statsråd eller utövauppdrag såsom talman ellerriksdagsledamot.Statschefen skall samråda Statschefen skall samrådamed statsministern, innan han med statsministern, innan honreser utrikes. eller han reser utrikes. 3 §Är konungen av sjukdom, Är talman avutrikes resa eller annan orsak sjukdom, utrikes resa ellerhindrad att fullgöra sina annan orsak hindrad attuppgifter, inträder enligt fullgöra sina uppgifter somgällande tronföljd statschef, inträder den avmedlem av konungahuset, som ej vice talmän, somär hindrad, för att är närmast i rang och ejsåsom tillfällig är förhindrad, förriksföreståndare att såsom tillförordnadfullgöra statschefens statschef fullgörauppgifter. statschefens uppgifter.Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 4 §Utslocknar konungahuset, utser Avlider talman,en fullgörsriksföreståndare att statschefsfunktionen av den avfullgöra statschefens vice talmän somuppgifter tills vidare. är närmast i rang och ejRiksdagen utser en är förhindrad, till dessvice riksföreståndare. nyval av talman företagits.Detsamma gäller, omkonungen dör eller avgåroch tronföljaren ännu ejfyllt . 5 §Har konungen utan avbrott varithindrad att fullgöra sinauppgifter eller underlåtitatt fullgöra dem, skallregeringen anmäla det tillriksdagen. Riksdagenbestämmer, om konungenskall anses ha avgått. 6 §Riksdagen kan utse någon Om talman och viceatt efter regeringens talmän är förhindradeförordnande att tjänstgöra skall,tjänstgöra som så länge hindrettillfällig består, somriksföreståndare när tillförordnad statschefingen med behörighet enligt tjänstgöra den av3 eller 4 § kan ledamöter somtjänstgöra. längst tid har varit ledamot av riksdagen.Talmannen eller, vidförfall för honom, vicetalman tjänstgör efterregeringens förordnande somtillfälligriksföreståndare, näringen annan behörig kantjänstgöra.