bet · GH01TU16 · 1994-03-01 00:00:00 — Inom pågår arbetet med attslutföra en ministerdeklaration mellan stater runt Östersjönavseende trafik- och miljöarbetets inriktning.Enligt motion T204 (fp) bör konkurrensen mellantrafikföretagen främjas för att konsumenternas behov skall kunnatillgodoses till rimliga priser.Utskottet vill erinra om att ett omfattande arbete pågår föratt öka effektiviteten inom kommunikationssektorn genom bl.a.avreglering av marknaderna för att öka konkurrensen. Såvältaxinäringen som den inrikes luftfarten har avreglerats. Post-och telemarknaderna är också öppna för konkurrens. Postverketoch har ombildats till bolag. ochBanverkets organisation skall marknadsanpassas. Regeringenkommer vidare att lämna förslag om att avskaffa SvenskBilprovnings monopol och avreglera järnvägsmarknaden.Utskottet anser att bör godkänna den inriktning avutvecklingsarbetet rörande ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem som presenteras i propositionen. Vad utskottetanfört innebär att de motionsyrkanden om olika miljöfrågor ochavreglering som behandlats i detta avsnitt till väsentlig delblir tillgodosedda. De påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida och avstyrks följaktligen. Utskottet avstyrkervidare yrkandet i motion T226 (nyd) om att anslagen underlittera A t.o.m. G i budgetpropositionen skall reduceras med 2,1miljarder kronor. Utskottet är inte heller, som begärs i motionT228 (nyd), berett att föreslå att förbjuderbiltullar.2 Samordnad investeringsplaneringI motion T224 (s) och N305 (s) görs den bedömningen att underden kommande tioårsperioden krävs investeringar ikommunikationssystemet på i storleksordningen av BNP. Detgäller investeringar i vägar och järnvägar men också i sjö- ochluftfart och telekommunikationer inkl. satsningar på den modernainformationsteknologin.Enligt motion T224 (s) måste investeringarna göras så att deger maximal samhällsnytta. Av den anledningen bör en kommissiontillsättas för att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i . I planen skall också ingå förslagtill långsiktig finansiering av investeringarna. För att deninrikes sjöfarten skall kunna öka sin andel avinrikestransporterna krävs att hamnarna inordnas iinfrastrukturplaneringen.I motion T226 (nyd) förordas att samarbetet mellantrafikverkens planeringsavdelningar förbättras och förstärks.Kommunikationsdepartementet bör därför ges i uppdrag att snabbtutreda och föreslå hur detta samarbete skall ske. Motionärernakan tänka sig att planeringsavdelningarna i resp. trafikverk(, , och )flyttas till en gemensam myndighet underKommunikationsdepartementet. Under en övergångstid bör Vägverketoch få i uppdrag att samordna sinaplaneringsverksamheter.I motion T213 (s) framhålls att framtidatrafikproblem knappast kan lösas utan samverkan och samordningmed andra regioner och med olika statliga organ. Gjordaprognoser pekar på att hela bliren integrerad arbets- och bostadsmarknad vilken innefattar merän en tredjedel av befolkning.Enligt motion T217 (kds) blir samverkan mellan olikatransportsystem för att uppnå flexibilitet och optimalanvändning av infrastrukturen alltmer angeläget. En samladstrategi för landet måste innebära att frågan om logistiskacentrum lyfts fram. I den strategin är utvecklingen avNorrköping som transportcentrum väsentlig.I sitt av godkända betänkande 1991/92:TU22 (rskr.333) framhöll utskottet att och regeringensinflytande över investeringsplaneringen borde stärkas utan attnågon detaljstyrning får ske. Ett förbättrat underlag måstedärför redovisas för vilket innebär att inneboendekonflikter lyfts fram och alternativa utvecklingar ställs motvarandra. skulle därmed kunna spela en mer aktiv roll.Krav måste också ställas på uppföljning och utvärdering avinvesteringsbesluten, anförde utskottet vidare.Då utskottet behandlade regeringens proposition1992/93:176 om investeringar i trafikens infrastruktur anfördeutskottet (1992/93:TU35) att en utgångspunkt förinvesteringsplaneringen måste vara en helhetssyn påtrafiksystemet. Utskottet ansåg att propositionen i alltför höggrad varit koncentrerad på väg- och järnvägsinvesteringar. Deövriga trafikslagen borde på ett bättre sätt integreras iplaneringsprocessen. Utskottet hänvisade till att bl.a.Riksdagens revisorer, (SOU 1993:16) ochProduktivitetsdelegationen (SOU 1991:82) framfört liknandesynpunkter.I årets budgetproposition anförs att verksamheten vidSjöfartsverket och helt finansieras genomavgifter på brukaren och inte som vid och Banverketgenom anslag på statsbudgeten. Villkoren för post- ochtelekommunikationer finns i postlagen och i telelagen. Statensmöjligheter att helt integrera sjöfart, luftfart, post- ochtelekommunikationer med väg- och järnvägsplaneringen är därförbegränsade. Enligt regeringen är det nödvändigt att vid sidan avinvesteringar i infrastruktur också väga in hur alternativtrafikering kan bidra till att uppnå de trafikpolitiska målen.Regeringen kommer, med anledning av önskemål, attlåta Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU)analysera hur sjöfart, luftfart, post- och telekommunikationerkan sampela med vägar och järnvägar i ett integreratkommunikationssystem. Det är enligt regeringen inte nu möjligtatt avgöra huruvida styrning är förenligt med de trafikpolitiskamål och principer som lagt till grund för gällandetrafikpolitik. Det är regeringens ambition att redovisaresultatet av genomförda studier och analyser i samband med attinvesteringsplanerna revideras om tre år.En enig riksdag har sålunda uttalat atten utgångspunkt för investeringsplaneringen måste vara enhelhetssyn på trafiksystemet och att vid sidan av väg- ochjärnvägsinvesteringar, övriga trafikslag på ett bättre sättborde integreras i planeringsprocessen.Utskottet finner mot bakgrund av de ovan redovisadeuttalandena från de skrivningar ominvesteringsplaneringen som redovisas i budgetpropositionenmycket otillfredsställande. De utrycker också stor nonchalansmot riksdagen.Skrivningarna kan enligt utskottets mening inte tolkas påannat sätt än att regeringen inte anser att det finns någotbehov av att stärka det politiska inflytandet överinvesteringarna. Med tanke på den omfattande utbyggnad avinfrastrukturen som måste ske är detta mycket olyckligt.Tillgången till fungerande kommunikationer är i hög grad enfråga om välfärd och rättvis fördelning. Avvägningar måstedärför göras utifrån politiska överväganden. Det gäller bl.a.förhållandet mellan de olika trafikslagen, tillgängligheten,regionalpolitiska satsningar och frågor om finansiering ochkostnadsfördelning mellan de olika kommunikationsslagen.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T224(s) att en kommission bör tillsättas för att utarbeta ennationell plan för kommunikationerna i . Utgångspunktenskall därvid vara att investeringarna ges en sådan inriktningatt vi kan uppnå ett miljöanpassat trafiksystem som samtidigtbidrar till ökad välvärd och tillväxt. I planen skall också ingåförslag till långsiktig finansiering av kommunikationerna.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T224(s) och N305 (s) tillstyrks i denna del, bör av gesregeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Syftetmed dem blir dock till väsentlig del tillgodosett.3 Elektronisk infrastruktur3.1 Regeringens bedömningRegeringen anser att kunskaperna är bristfälliga om hur skildatyper av tillämpningar av informationsteknologi i trafikenkommer att påverka transportsystemet i stort och därmed detrafikpolitiska målen. genomförda studier tyder på attdet vid ett planerat och samordnat införande av väginformatikbör vara möjligt att nå betydande positiva effekter.Den från integritetssynpunkt kanske känsligaste frågan är demöjligheter som tekniken ger att identifiera enskilda fordoneller förare. Regeringens uppfattning är att integritetsfrågornaär utomordentligt viktiga och att det finns ett klart intressefrån såväl enskildas som från samhällets utgångspunkt attsystemen utformas så att de inte öppnar möjligheter tillövergrepp på den enskildes rätt till ett skyddat privatliv.Regeringen anser att det yttersta ansvaret för utvecklingenav sådana informationsteknologitillämpningar som avsevärt kanpåverka utformningen och driften av trafikanläggningarna iförsta hand bör åvila staten. bör också landstingenoch kommunerna tillförsäkras ett inflytande över införandet avsådan teknik som framför allt berör trafikanläggningar förregionala och lokala behov.Enligt regeringens uppfattning är det ännu för tidigt attdra några entydiga slutsatser om hur staten skall förhålla sigtill utvecklingen av skilda system och funktioner. Sammantagetsynes tekniken innebära stora möjligheter att förbättratrafiksystemet från bl.a. miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt,men det är också lätt att se stora risker och komplikationer isamband med en storskalig användning.Arbetet med att närmare analysera väginformatiken fråntrafikpolitiska utgångspunkter och förbereda en anpassning avregelverk och institutionella förhållanden bör redan nupåbörjas. Regeringen har därför för avsikt att inrätta ensärskild delegation för transportinformatik som kan fungera somberedningsorgan i dessa frågor.Delegationen skall bl.a. ha till uppgift att studerainförandet av den nya tekniken från telepolitiska utgångspunkteroch lämna förslag till de ändringar i lagstiftning,myndighetsinstruktioner, administrativa rutiner m.m. somerfodras. I delegationens uppdrag bör också ingå att följautveklingen på området med särskild tonvikt på samordningen påEuropanivå.Delegationen bör vara oförhindrad att behandla frågor somrör flera trafikgrenar eller hela transportsektorn, men detskall klart framgå av uppdraget att tyngdpunkten i verksamhetenskall ligga på väginformatikområdet.Arbetet inom delegationen bör enligt regeringen inriktas motatt en slutrapportering skall ske före utgången av år 1996.Därutöver bör en årsvis redovisning av verksamheten göras.3.2 MotionernaI motionerna T224 (s) och N305 (s) framhålls att behovet avinformationsutbyte ökar snabbt. Redan nu finns möjligheter förden som har rätt utrustning och tillräckliga kunskaper attsnabbt få fram världens samlade kunskap inom ett område. För attdenna samlade information skall komma till bred användning måstekunskapen om hur man bygger informationssystem och hur mananvänder dem spridas brett. Detta förutsätter att de olikainformationssystem som redan finns samordnas. Motionärerna anseratt staten har ansvar för att en sådan samordning kommer tillstånd och att nödvändiga ändringar i lagstiftningen och andraregelverk görs.I motionerna yrkas att en särskild bildas meduppgift att samordna utvecklingen av den svenskainformationsinfrastrukturen. Målet för arbetet skall vara attSverige skall befinna sig i den absoluta världstoppennär det gäller såväl tillgång till som användning avinformationsteknologi inom alla samhällssektorer. Ett delförslagbeträffande informationstekniken på transportområdet börpresenteras första halvåret 1995.Enligt motion T809 (nyd) kommer en stor del av morgondagenskommunikation att gå via optiska kablar. Motionärerna anser attSverige delvis har tappat initiativet när det gällertelekommunikationer. möjligheter är dock mycket goda omvi kan få en nationell samling kring denna framtidsbransch. Imotionen föreslås därför att en kommitté tillsätts somidentifierar behoven här hemma och på världsmarknaden,klarlägger vår position och utarbetar en handlingsplan.Även i motionerna T216 (v) och T808 (v) understryksinformationsteknologins betydelse för samhällsutvecklingen. sistnämnda motionen framhålls att om en svensk satsning påinformationsinfrastruktur främst skall tjäna folkets behov ochinte enbart underlätta för de multinationella företagen att fåavsättning för sina mediaprodukter bör staten inte nöja sig medrollen som tillhandahållare av riskkapital. Staten bör ta ansvarför infrastrukturen och sörja för att ett fiberoptiskt nät blirtillgängligt för alla i hela landet.I motionen yrkas att en parlamentarisk utredning tillsättssom bl.a. skall visa hur staten skall kunna ta över ansvaret föratt bygga ett nät i hela landet, hur en sådan infrastruktur kanfrämja folkbildningen, hur demokratin utvecklas, hur miljönpåverkas och hur forskningen kan främjas.I motion T413 (fp) framhålls att stora möjligheter finns attutnyttja den tekniska utvecklingen inom elektronik- ochdataområdet på fordonssidan. Enligt motionären bör det varamöjligt att öka trafiksäkerheten och framkomligheten, att minskavägtrafikens miljöskadlighet, att åstadkomma bättredifferentierad och rättvisare skatteuppbörd, att förhindrastölder samt att göra trafiken billigare och effektivare. Föratt åstadkomma förbättringar krävs att staten tar initiativ samlad genomgång av behov och möjligheter inom området. Ensådan utredning förutsätter internationellt samarbete inom bl.a.EU och ECE.I motion A456 (s) yrkas att regeringen skyndsamt tar initiativför att utveckla elektroniska höghastighetsnät med storkapacitet för universitet, högskolor, forskningsinstitutioneroch teknikorienterade företag i ställningstagandeEn väl utbyggd infrastruktur har avgörande betydelse förSveriges möjligheter till ekonomisk tillväxt. Det beslut somriksdagen fattade om investeringar i vägar ochjärnvägar på ca var därför mycket betydelsefullt.Den snabba teknologiska utvecklingen gör det nödvändigt attSverige även tar till vara de möjligheter som den elektroniskainfrastrukturen kan erbjuda. Syftet med den elektroniskainfrastrukturen är att skapa förutsättningar för individer,företag och den offentliga sektorn att kommunicera elektronisktmed vem som helst över hela världen.Om kan tillvarata de möjligheter som finns kommervår konkurrenskraft att förstärkas. Människornaslevnadsförhållanden kommer också att påverkas, t.ex. genom attarbete kan utföras i hemmen och sysselsättning skapas iglesbygden. Miljön kan förbättras till följd av minskattransportbehov.Informationsteknologin innebär också risker som måstebeaktas. Eftersom det blir lättare att registrera uppgifter kanden personliga integriteten hotas. Beroendet avdatakommunikationer kan öka sårbarheten och de människor sominte förmår tillgodogöra sig den nya tekniken kan fåsvårigheter.Av propositionen och motionerna framgår att det finns enmedvetenhet om informationsteknologins betydelse. Vid eninternationell jämförelse hävdar sig mycket väl när detgäller den nya teknologin. Vi torde ha ett av världens mestutbyggda fiberoptiska nät. I jämförelse med andra länder har viockså hög andel persondatorer och mobiltelefoner. För att kunnatillvarata de möjligheter som den nya tekniken erbjuder är detdärför nödvändigt att försöka se till att den kan ges en så bredanvändning som möjligt.På transportområdet pågår ett omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete för att utnyttja informationsteknologin.Exempel på tillämpningsområden på vägtrafiksidan ärtrafikkontroll och trafikstyrning i tätorter och längshuvudleder, system för res- och transportplanering och olikaövervaknings- och stöldsystem i fordonen. Även inomkollektivtrafikområdet finns omfattande tillämpningar när detgäller planering av linjer och turer, trafikledning,resandeinformation, biljetthantering m.m.Mot bakgrund av den betydelse som informationsteknologinkommer att ha för utvecklingsmöjligheter ser utskottetmycket positivt på den uppmärksamhet som regeringen ochpartierna ägnat dessa frågor. Av propositionen framgår attregeringen har för avsikt att tillsätta en delegation förtransportinformatik som skall vara ett tillfälligtberedningsorgan för regeringen i frågor som gäller den nyateknikens trafikpolitiska konsekvenser och behovet att utformaregelverk kring informationsteknologins användning i trafik- ochtransportsystemet.För att stärka regeringens roll när det gäller att geledning och inriktning för en bred nationell samling påinformationsteknologier kommer statsministern att tillkalla enkommission i vilken de närmast berörda statsråden --näringsministern, kommunikationsministern, finansministern,utbildningsministern och justitieministern -- skall ingå.Kommissionen, som kommer att ledas av statsministern kommer tillsig att knyta företrädare för forskning och näringsliv.I såväl s-, nyd- som v-motionerna understryks den nyateknikens betydelse och begärs att regeringen tillsätter enkommission eller utredning för att kunna åstadkomma en nationellkraftsamling. Det råder sålunda en betydande samsyn i dessafrågor. Utskottet anser att detta är värdefullt och att detskapar goda förutsättningar att tillvarata informationsteknikensmöjligheter.Utskottet förutsätter att regeringen kommer att drivafrågorna om informationsteknologin kraftfullt och för riksdagenredovisa resultatet av det arbete som skall påbörjas.Utskottet förutsätter vidare att den delegation förtransportinformatik som regeringen skall tillsätta kommer attbehandla frågor inom hela transportområdet.Av det anförda följer att samtliga motioner måste ansestillgodosedda. De kan därför lämnas utan särskild åtgärd frånriksdagens sida.4 Övriga frågorI motion N307 (s) framhålls att den nya regionalaindelningen av flera av infrastrukturverken, bl.a. Vägverketoch , försvårar det demokratiska inflytandet. Enligtmotionen bör infrastrukturverkens organisation sammanfalla medden regionala politiska och administrativa indelningen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra om attregeringen tagit initiativ till en samlad översyn av denregionala nivån. Översynen som utförs av den s.k.Regionberedningen syftar till att utforma förslag om denoffentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regionalnivå. Frågan om hur statliga myndigheters regionala organisationkan anpassas till en eventuell ny indelning kommer att tas uppvid översynen.I avvaktan på resultatet av Regionberedningens arbete ochregeringens ställningstagande avstyrker utskottetmotionsyrkandet.I motion T902 (m) yrkas att landstingens huvudmannaskap förviss regional kollektivtrafik upphör. När beslutet omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik togs fanns detenligt motionen anledning för landstingen att vara med somhuvudmän. Kommunerna saknade tradition att samarbeta överkommungränserna. finns organisationen uppbyggd ochkommunernas roll som beställare av trafik är etablerad. Därförbör landstingens huvudmannaskap upphöra.Utskottet vill för sin del framhålla att enligt lagen omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik (1978:438) kanlandstinget och kommunerna i ett län komma överens om attantingen eller kommunerna i länet skall varahuvudman. Det som motionärerna önskar kan således åstadkommas påfrivillig väg. Utskottet är inte berett att förorda att lagenändras så att landstingens huvudmannaskap upphör. Motionenavstyrks följaktligen.HemställanUtskottet hemställer1. beträffande inriktningen mot ett långsiktigtbärkraftigt transportsystematt med avslag på motionerna 1993/94:T204 yrkandena1 och 2, 1993/94:T216 yrkandena 1 och 2, 1993/94:T223 yrkande 8,1993/94:T224 yrkande 2, 1993/94:T226 yrkandena 1 och 2,1993/94:T228 yrkandena 1--2, 4--7 och 12 samt 1993/94:Jo694yrkandena 23 och 24 godkänner regeringens inriktning avutvecklingsarbetet rörande ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem,res. 1 (s)res. 2 (nyd)men. (v)2. beträffande samordnad investeringsplaneringatt med bifall till motionerna 1993/94:T224yrkandena 1 och 12 och 1993/94:N305 yrkande 13 samt med avslagpå motionerna 1993/94:T213 yrkande 1, 1993/94:T217 och1993/94:T226 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res. 3 (m, fp, c, kds)res. 4 (nyd)3. beträffande elektronisk infrastrukturatt lämnar motionerna 1993/94:T216 yrkande 17,1993/94:T224 yrkande 21, 1993/94:T413, 1993/94:T808 yrkande 1,1993/94:T809, 1993/94:A456 yrkande 5 samt 1993/94:N305 yrkande14 utan särskild åtgärd,4. beträffande infrastrukturverkens organisationatt avslår motion 1993/94:N307 yrkande 12,5. beträffande landstingens huvudmannaskapatt avslår motion 1993/94:T902.Stockholm den 1 mars 1994På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), (), (),(), (), (), AnitaJönsson (s), (nyd), (), LarsBjörkman (m), (), (), KennethLantz (kds) och Tom ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Inriktningen mot ett långsiktigt bärkraftigt transportsystemRegeringen föreslår i proposition 1993/94:100 bilaga 7() i avsnittet Särskilda frågor underdenna rubrik (s. 145--156) att godkänner inriktningenav utvecklingsarbetet rörande ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem. Inriktningen mot ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem (mom. 1), , , , , och (alla s)anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet anser" och på s. 11 slutar med "förbjuderbiltullar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att väl fungerande kommunikationer är avgrundläggande betydelse för att människor skall kunna leva ocharbeta under jämlika villkor i hela landet. En god infrastrukturär också en förutsättning för en god näringslivsutveckling.Tillgång till snabba och säkra gods- och persontransporter såvälinom landet som till marknaderna i är en del i dettasystem.I budgetpropositionen finns en programförklaring omframtidens trafiksystem. Som framhålls i motion T224 (s) saknasdock förslag om konkreta åtgärder och en analys av vadEES-avtalet och ett eventuellt kommande medlemskap i kommeratt medföra för trafiksektorn.Arbetet med att utforma ett långsiktigt hållbart trafiksystembör innehålla följande:Miljömål fastställs för varje trafikslag.1988 års trafikpolitiska beslut följs genom att trafiken skallbära sina egna kostnader.Utformning av ekonomiska styrmedel för att uppnå ettmiljöanpassat trafiksystem.Samhällsplanering som leder till minskat transportbehov.Satsning på kollektivtrafiken, främst i storstadsområdena.Störningarna från transporterna minskas genom:överföring av främst tunga godstransporter till järnvägeller fartyg,utveckling av renare fordon och arbetsmaskiner genomutvidgning av miljöklassningen och skärpta avgaskrav,utredning för att ta fram ett system för miljöklassning avsmå motorer,utvecklingsprojekt tillsammans med bilindustrin för att tafram energisnåla och krocksäkra bilar,utveckling av renare bränslen,miljökrav på fartygsmotorer och krav på svavelfattiga oljorför fartyg som trafikerar svenska hamnar.Gods- och persontrafiken på järnväg effektiviseras t.ex. genomsatsning på godsbanor och förändring av banavgifterna för attstimulera till ökad järnvägstrafik.Effektivisering av sjötransporterna genom åtgärder på fartygenoch förändring av verksamheten i hamnarna.Satsning på informationsteknologin för att minska och samordnatransporterna, styra trafikströmmarna och ökatrafiksäkerheten.Aktivt arbete inom EU och i andra internationella organ föratt åstadkomma renare fordon genom bl.a. införande avmiljöklasser för fordon och bränslen.Utskottet anser vidare att regeringen bör utarbeta en strategiför att förebygga negativa konsekvenser av EES och etteventuellt EU-medlemskap. En sådan strategi bör bl.a. innehållaförslag till ökat engagemang för att förmå EU att anta ettdirektiv om koldioxidskatt. En plan för hur godstransporternaskall läggas om till förmån för större andel transporter påjärnväg och med sjöfart behövs också. Därtill krävs att Sverigeverkar för att utsläppskraven skärps både i och i EU.Vad utskottet nu anfört innebär att motionerna T224 (s) ochJo694 (s) tillstyrks i denna del. Syftet med flera av dem torde dock bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande inriktningen mot ett långsiktigtbärkraftigt transportsystematt med bifall till motionerna 1993/94:T224 yrkande2 och 1993/94:Jo694 yrkandena 23 och 24, med anledning avregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1993/94:T204yrkandena 1 och 2, 1993/94:T216 yrkandena 1 och 2,1993/94:T223 yrkande 8, 1993/94:T226 yrkandena 1 och 2 samt1993/94:T228 yrkandena 1--2, 4--7 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2.