bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Imotionen understryks att räntesänkningstakten måste öka.Räntan är den mest betydelsefulla komponenten i den ekonomiska politiken ochär inte enbart ett resultat av den förda politiken. Den mest direkta ochomedelbara påverkan på räntans förändring och utveckling harriksbanksfullmäktige som tillsammans med riksbankschefen fattar beslut ommarginalräntans storlek och utveckling.Ny demokrati har konsekvent framhållit att marginalräntan borde ha sänktstidigare och framför allt kraftigare. Särskilt gäller det närkronan släpptes fri. Då borde marginalräntan sänkts mycket kraftigt.Ny demokrati var det enda parti som i riksdagsdebatten rekommenderade att dendåvarande riksbankschefen borde överväga att avgå. I motionen understryks attriksbanksfullmäktige borde ha en ickepolitisk sammansättning med en störrefackkunskap. Även politiker kan ingå, men då i minoritet.Det är, sägs det i motionen, ytterst anmärkningsvärt att regeringen inte hargjort något åt det enorma räntegap som vi nu har haft . Staten ärägare till Nordbanken och kan där genom styrelsen påverka en räntesänkning,vilket skulle påverka räntan i hela banksystemet. Det borde även havarit möjligt att vid förhandlingar mellan bankerna och omstöd och garantier ställa krav på räntebegränsningar.Finanspolitiken måste hållas fortsatt stram men mer inriktas på attförändra systemen och ersättningsnivåerna än att, som motionärerna uttryckerdet, skära litet här och där. Det är framför allt transfereringarna som måsteförändras i grunden och då till en nivå som kan klara av. Vi kan inteheller enbart spara oss ur de ekonomiska problemen, vi måste också få fart påde privata investeringarna. Med hänvisning härtill måste, menar motionärerna,tjänstemomsen sänkas till 12 %.Regeringen uttalar med viss försiktighet att det finns tecken som tyder påatt en vändning har inletts på arbetsmarknaden. Varslenom personalinskränkningar sjunker kontinuerligt. Motionärerna gör en annanbedömning än regeringen i fråga om minskningen av arbetslösheten. Förbättringenpå arbetsmarknaden går snabbare än vad regeringen antagit. Detta leder till attanslaget för Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /95 kansättas ned till . Dessutom har man ju haft uppenbarasvårigheter att göra av med de medel som avsatts för innevarande budgetår.Reformeringen av arbetsrätten måste fortsätta. Det råder enligt motionärernaen bred enighet om att anställningsskyddet kan ha medfört hinder för arbetslösaatt komma in på arbetsmarknaden. Ny demokrati har i tidigare motioner fört framradikala förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för en öppen ochflexibel arbetsmarknad som kan ge ungdomar riktiga jobb. De områden inomarbetsrätten där ändringar måste vidtas är följande.Tidsbegränsad anställningDispens från LAS för arbetslösaProvanställningKonjunkturanpassad arbetstidDen s.k. månadsregelnTurordning vid uppsägning av arbetskraftI motionen konstateras att den nya näringspolitiken, som igångsatts avden nuvarande regeringen, nu börjar sätta sina spår i form av en tillväxt iekonomin. Genom medverkan från Ny demokrati har regeringen bl.a. fått igenomett antal skattelättnader som främjar företagande och nyinvesteringar.Motionärerna konstaterar emellertid att kraftfulla åtgärder måste vidtas föratt förbättra innovationsstödet och öka tillgången på riskkapital. Det storaräntegapet skapar alltjämt stora svårigheter för de mindre företagen.Konkurrensverket måste därför undersöka hur konkurrenssituationen ser ut inombankområdet.Vänsterpartiets partimotion Fi32I motion Fi32 (v) sägs det att håller på att få en generationungdomar som aldrig haft ett reguljärt arbete. Om det nu i den pågåendekonjunkturuppgången inte går att åstadkomma en radikal ökning av antaletförvärvsarbetande så kommer att ha fastnat i permanentmassarbetslöshet. I motionen understryks att minskad arbetslöshet måste varadet överordnade målet för den ekonomiska politiken. Att flera kommer ut på denordinarie arbetsmarknaden är inte bara bra i sig, det är också en grundläggandeförutsättning för en sanering av de offentliga finanserna. Men också detomvända gäller: Arbetslösheten kan inte minskas rejält utan att räntornafaller, och det kräver minskade offentliga underskott.Den grundläggande tanken i alternativ till statsbudget är attdet stora privata finansiella överskottssparandet skall omsättas i effektivefterfrågan på ett sådant sätt att de offentliga underskotten samtidigtminskar. Detta kan enligt motionärerna åstadkommas genom att en starkare budgetger möjligheter till sänkt ränta vilket leder till ökade investeringar inäringslivet. I motionen föreslås att skatterna höjs för dem som kan bära dettaoch därigenom finansieras ett ökat antal arbeten inom byggande, miljövård,skola, vård och omsorg.Långsiktigt vill ha en annan inriktning på produktion ochförsörjningsbalans samt en radikalt annorlunda och mer rättvis fördelningjämfört med det som följer av nuvarande ekonomiska politik. Investeringarnamåste omfördelas i riktning mot det ekologiskt hållbara. Skola, omsorg och vårdtar med denna politik ett utrymme på den materiella konsumtionens bekostnad. Imotionen krävs att skatter, bostadssubventioner och socialförsäkringaromfördelas så att inkomster och förmögenheter utjämnas.Följande sammanställning visar hur de intäkts- och utgiftsökningar somföreslås i motionen påverkar budgetutfallet. Enligt motionen blirslutresultatet ett i jämförelse med regeringens budgetförslag minskatbudgetunderskott med 9,5 miljarder kronor.Vänsterpartiets förslag i förhållande till regeringens /95Miljoner kronor00>Intäkter statsbudgeten00>Besparingar 82>13 10000>Atle och 82>1 00000>Skattehöjningar 82>14 53000>Överföringspost 82>1 30000>Uteblivet EU-medlemskap 82>4 50000>Summa förstärkningar 82>34 43000>Utgifter statsbudgeten00>Näringspolitik 82>1 00000>ROT 82>3 00000>Nybyggnation 82>40000>Arbetsmarknadspolitik 82>7 82000>Regionalpolitik 82>65000>Utbildning 82>1 40000>Miljö 82>55000>Infrastruktur 82>1 87000>Sextimmarsdagen 82>1 00000>U-hjälp m.m. 82>1 71000>Pensionstillskott00>03>+långtidssjuka 82>1 02000>Räntebidrag 82>50000>Komp. av höjt grundavdrag00>03>till kommunerna 82>4 00000>Övrigt 82>47400>Summa utgiftsökningar 82>25 39400>Summa starkare statsbudget 9 036 miljoner kronor00>Utfall för staten, inkl. socialförsäkringar, m.m.00>Intäkter00>Budgetförstärkning 82>9 51000>Höjd a-avgift 82>8 20000>Bibehållna a-kasseregler 82>2 00000>Slopat grundavdrag 82>2 50000>Summa 82> 22 21000>Utgifter00>Arbetsmarknadsfond 82>4 70000>Framtidsfond 82>3 50000>Kommunakut 82>2 50000>Delpensionsfond 82>15000>Summa 82>11 85000>Total förstärkning av offentliga finanser = 10 360 miljoner kronor.00>Dessutom tillkommer00>ökade skatteinkomster00>och minskade utgifter00>p.g.a. lägre arbetslöshet: 100>5 000--10 000 miljoner kronorDe viktigaste förslagen i motionen för att på kort sikt förbättra lägetpå arbetsmarknaden är följande.Ett snabbt och enkelt sätt att genom riksdagsbeslut minska arbetslösheten äratt ge kommuner och landsting ett tydligt besked att de kommer att få enframtida ekonomi som möjliggör ett stopp för avskedanden ochdrastiska sparprogram. I motionen upprepas förslaget från partiets motion ianslutning till budgetpropositionen om en "kommunakut" som skall förhindraytterligare minskningar av personalstyrkan i kommunerna. Kommunerna bör ocksåfå ett löfte om inga ytterligare minskningar av statsbidragen under 1990-talet.Akuta stödåtgärder behövs också, menar motionärerna, inom byggbranschen somnu står på gränsen till sammanbrott. Den för mest effektiva åtgärdennu för att förhindra ett sammanbrott är ett besked om att vänta medminskningarna av räntesubventionerna. I motionen framhålls att särskilt påuniversitetsorterna behövs ett ökat bostadsbyggande. Det kan också blinödvändigt att vidta åtgärder så att en hyressänkning möjliggörs i defastigheter som byggts efter år 1980.Arbetsmarknadspolitiken bör enligt mening ändras radikalt.Arbetslinjen måste hävdas så att passivt bidragsberoende så långt som möjligtersätts med åtgärder som stimulerar till utbildning och arbete. I motionenföreslås en förstärkning av insatserna för arbetsmarknadsutbildning,företagsutbildning, utbildningsvikariat och beredskapsarbeten.Utbildningsbidragens nivå bör återställas. En ungdomsgaranti bör införas somger ungdomar rätt till meningsfull sysselsättning inom en kort tidsperiod.Praktikantplatser med avtalad ersättning föreslås bli inrättade vid företag medmer än 50 anställda. Projekt med miljöinriktning i samverkan med kommunernasAgenda 21-arbete inriktas på ungdom. Även en ny stödform "mikrostöd tillungdomar i rörelse" som bygger på ungdomars självansvar och kollektivaorganisering bör inrättas. ALU i form av "gratis arbetskraft" som tränger bortordinarie jobb måste helt utmönstras.I motionen upprepas också förslaget om en fond till försöksverksamhet med sextimmars arbetsdag.Mer långsiktigt behövs kraftfulla och rättvist fördeladeinvesteringsprogram för utbildning, miljö- och informationsteknologi somunderlättar en omställning av produktionen i hållbar riktning. Vänsterpartiethänvisar i detta sammanhang till tidigare framförda förslag om bl.a.innovationsstöd, inrättande av en framtidsfond och hur löntagarfondsmedel kanutnyttjas för stöd till forskning och utbildning.I motionen understryks att saneringen av statsfinanserna inte kan utanskattehöjningar. Den som påstår något annat talar, menar motionärerna, heltenkelt inte sanning. är fortfarande bland de utprägladelågskatteländerna för kapitalägare. Flera länder i har också högreinkomstskatt för höginkomsttagare än vad vi har i . Men det räcker intemed skattehöjningar sägs det i motionen. Det behövs också besparingar istatsutgifterna. Det finns ett utrymme för totalt minskademilitärutgifter även om resurser omfördelas till svenska insatser i FN:s regi.Investeringar som skadar miljön är slöseri, stoppa och storskaligamotorvägssatsningar. Det är också långsiktigt nödvändigt att reducerakostnaderna för bostadssubventioner och socialförsäkringar. I motionen betonasatt en sanering av statsfinanserna inte kan göras utan en stark och rättvisfördelningspolitik. Bl.a. föreslås en ökad progressivitet i skatteskalorna ochatt grundavdraget avvecklas för höginkomsttagare.I följande sammanställning redovisas motionärernas bedömning av hurförsörjningsbalansen påverkas av förslagen i motionen i jämförelse med deninriktning av politiken som förordas av regeringen.Försörjningsbalans. Förändring priserMiljarder kronor00> 39>1993 55> 199500> 55>Med reg:s69>Med v:s00> 55>politik69>politik00>BNP 46>1 450 60> +79 74>+8000>Import 46> 419 60>+45 74>+4000>Privat konsumtion 46>793 60>+22 74>+ 1500>Statlig konsumtion 46>127 60>-2 74>- 500>Kommunal konsumtion 46>275 60>-8 74>+ 1000>Investering 46>205 60>+10 74>+ 2000>Export 46>474 60>+90 74>+ 80 UtskottetDen ekonomiska politikenInternationell utvecklingI betänkandet om den ekonomiska politiken med anledning av åretsbudgetproposition (1993/94:FiU10) konstaterade utskottet, utifrån debedömningar som redovisades i den preliminära nationalbudgeten, attkonjunkturbilden i OECD-området alltjämt är splittrad. I ochövriga anglosachsiska länder fortsätter återhämtningen. Den japanska ekonominhar emellertid betydande svårigheter att hitta en väg ur lågkonjunkturen. ISydostasien med över hälften av världens befolkning är tillväxten mycket högoch den svenska exporten ökar kraftigt till länder inom detta område. Utskottetkonstaterade också att i flera av de för svensk industri viktigakontinentaleuropeiska länderna har återhämtningen ännu inte kommit igång påallvar. Särskilt vad beträffar bedömdes det svårt att ange när denekonomiska utvecklingen åter tar fart.Tabell 1. Bruttonationalproduktens utveckling i vissa OECD-länderÅrlig procentuell förändringAndel av 1991 1992 1993 1994 1995OECD- områdetstotalaBNP*36,0 -0,7 2,6 3,0 (2,7)** 3,8 (3,3) 3,2 (3,0)19,2 3,9 1,3 0,1 (-0,5) 0,6 (0,5) 2,5 (2,5)8,8 4,5 1,5 -1,9 (-2,0) 0,1 (0,2) 1,8 (1,3)7,0 0,8 1,4 -0,7 (-1,0) 0,9 (0,8) 2,6 (2,2)5,5 -2,1 -0,5 2,0 (2,0) 2,9 (2,8) 2,9 (2,7)0,8 1,2 1,1 0,0 (0,0) 2,7 (2,2) 3,0 (2,7)0,7 -7,1 -4,0 -2,5 (-2,6) 1,8 (0,5) 4,0 (2,0)0,7 1,9 2,9 2,5 (1,3) 3,0 (2,5) 2,8 (2,5)1,3 -1,1 -1,9 -2,1 (-2,0) 2,4 (2,4) 3,0 (2,9)*** 2,2 -1,2 0,1 0,0 (-0,4) 2,5 (1,8) 3,3 (2,4)38,2 1,3 0,8 -0,6 (-0,7) 1,2 (1,2) 2,4 (2,2)totalt 1,0 1,6 1,0 (0,7) 2,2 (1,9) 2,8 (2,6)* I % av BNP** Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionen*** Exkl. SverigeDen prognos för den internationella utvecklingen som redovisas i denreviderade nationalbudgeten avviker inte nämnvärt från den som presenterades ibudgetpropositionen. Ser man till uppskattningar av produktionstillväxten förOECD-Europa och för hela OECD-området är avvikelserna mellan den preliminäraoch den reviderade nationalbudgeten inte stora. Bedömningen av utvecklingen försåväl hela OECD-området som för är dock mer positiv. Tillväxten ökar(jfr tabell 1).Utvecklingen i , och NordenBland enskilda länder har prognoserna för och och dåframför allt nu skrivits upp.Som framhålls i den reviderade nationalbudgeten steg den ekonomiskaaktiviteten i dramatiskt . Isynnerhet gäller detta för då BNP-tillväxten uppgick tillhela i årstakt. Uppgången, som länge varit påtagligt svagare än i tidigarekonjunkturuppgångar, har först nått en sådan styrka somtidigare varit vanlig. BNP-tillväxten för kom därmed att bli . Idagsläget pekar så gott som alla indikatorer i positiv riktning. Riskerna fören ökad inflation bedöms som ringa. Som framgår av tabell 2 kommerprisökningarna att ligga i intervallet 3--3,5 %.För har en mycket kraftig upprevidering gjorts av prognosen. Detbör dock påpekas att den återhämtning som bedöms som sannolik sker efter treårs lågkonjunktur som inneburit att BNP minskat . Förklaringen tillden nu väsentligt mera positiva utvecklingen av den finska ekonomin är attspridningseffekterna på den inhemska marknaden från den extrema exportökningenblivit allt tydligare. I likhet med vad som skett i blir dock depositiva effekterna på arbetsmarknaden marginella. Några tecken på att denmycket höga arbetslösheten (18--) nämnvärt skulle minska under åren 1994och 1995 föreligger inte.I utskottets betänkande FiU10 med anledning av budgetpropositionenunderströks också betydelsen av att en återhämtning av ekonomin i Europastidigare tillväxtmotor kommer till stånd. Av den revideradenationalbudgeten framgår att nu går in i en återhämtningsfas om än medlåg tillväxt. Företagens investeringsbenägenhet är alltjämt låg. Även omexportefterfrågan ökar -- i likhet med vad som är fallet i flera andraOECD-länder är det efterfrågan från länderna i som främst drar uppexporten -- så viker hemmamarknaden. Till följd av finanspolitiska åtgärder,sjunkande sysselsättning och reallönesänkningar minskar denprivata konsumtionen.I sin reviderade höstprognos ger i jämförelsemed bedömningen i den reviderade nationalbudgeten en något mer positiv bild avutvecklingen i . Tillväxttakten för kontinentens tre storaindustriländer -- , och -- skrivs upp. Även densenast redovisade ekonomiska statistiken visar att återhämtningen blivit allttydligare. Det innebär att den totala produktionen i antas öka merän vad som anges i den reviderade nationalbudgeten. Sålunda bör underinnevarande år nu definitivt lämna stagnationsperioden bakom sig.Inflationen i OECD-områdetAv tabell 2 framgår att inflationen i OECD-området kommer att sjunka underinnevarande och och ligga . Denna utveckling gäller ocksåför . Man får gå åtskilliga decennier tillbaka i tiden för att finnamotsvarande låga ökningar i konsumtionspriserna. Den främsta förklaringen tilldenna utveckling i torde vara den utdragna lågkonjunkturen med i deflesta länderna svag inhemsk efterfrågan och lågt kapacitetsutnyttjande. Somframgår av tabell 2 är det av de redovisade länderna som har destarkaste prisökningarna. I den reviderade nationalbudgeten framhålls att denbrittiska ekonomin historiskt sett varit inflationsbenägen. Åtgärder haremellertid vidtagits för att avreglera arbetsmarknaden och därigenom skapa ökadflexibilitet och undvika en löneledd inflationsuppgång. blir etttestfall för om sådana åtgärder får till följd att inflationen stabiliseras påen låg nivå.Tabell 2. Konsumentpriser och arbetslöshet i vissa OECD-länder1991 1992 1993 1994 1995KPI*4,2 3,0 3,0 2,8 (3,5)** 3,5 (3,5)3,3 1,7 1,3 0,5 (1,2) 1,0 (2,0)3,5 4,0 4,1 3,0 (3,0) 2,3 (2,5)3,2 2,4 2,1 1,9 (2,0) 2,0 (2,0)5,9 3,7 1,6 3,0 (3,8) 3,6 (4,0)2,4 2,1 1,3 2,8 (2,8) 3,2 (3,0)4,1 2,5 2,2 2,0 (2,8) 3,2 (3,2)3,4 2,3 2,3 2,0 (2,5) 2,0 (2,5)9,3 2,3 4,6 1,6 (2,5) 2,7 (2,8)4,7 3,8 3,1 2,9 (3,1) 2,9 (3,0)totalt 4,2 3,0 2,7 2,3 (2,8) 2,7 (3,0)Arbetslöshet***8,6 9,6 10,7 11,3 (11,5) 11,3 (11,7)totalt 7,1 7,8 8,2 8,2 (8,5) 7,8 (8,5)* Årlig procentuell förändring** Uppgifterna inom parentes avser motsvarande bedömning ibudgetpropositionen*** Procent av arbetskraftenArbetslösheten i VästeuropaArbetslösheten inom hela OECD-området väntas minska något . Bl.a. fortsätter arbetslösheten att sjunka i och ärnu nere på en nivå som totalt inte har varit i närheten av sedan1970-talet. I har emellertid arbetslösheten stannat på en hög nivåoch är nu högre än under den svåra lågkonjunkturen under början av 1980-talet.Det mycket bekymmersamma läget på arbetsmarknad understryks av attden andel av befolkningen som tillhör arbetsmarknaden är lägre än motsvarandeandel i t.ex. . För de fyra stora industriländerna i EU --, , och -- väntas den öppnaarbetslösheten komma att ligga i intervallet 10--. prognos anges en högre tillväxt i än vad som görs iden reviderade nationalbudgeten. Denna tillväxt antas dock inte leda till någonförbättring av arbetsmarknadsläget.Osäkerhetsfaktorer i bedömningenI och andra etablerade prognosinstituts bedömningar framstår främstutvecklingen av räntorna som den stora osäkerhetsfaktorn i prognosen. I denreviderade nationalbudgeten framhålls att oron på de finansiella marknadernahittills har accentuerat frågan om hur stark kopplingen mellan deeuropeiska och amerikanska räntorna är. I takt med att den amerikanska ekonominnärmar sig fullt resursutnyttjande är en penningpolitisk åtstramning ennaturlig följd. har de stigande amerikanska räntorna också tenderatatt driva upp de europeiska räntenivåerna, trots att det inte existerar någrafundamentala realekonomiska grunder för en sådan uppgång. I den bedömning somredovisas i den reviderade nationalbudgeten har förutsatts att denna kopplingmellan nordamerikanska och europeiska räntor i huvudsak är av tillfällig natur.Utformningen av penningpolitiken är mot denna bakgrund en faktor som i höggrad blir avgörande för den ekonomiska utvecklingen under de kommande två åren.Självfallet är det de sammanlagda effekterna av penning- och finanspolitiskaåtgärder som i detta sammanhang är av intresse.Alla indikatorer pekar mot att kommer att nåtoppen av den nu pågående högkonjunkturen. Såväl arbetslösheten somkapacitetsutnyttjandet ligger på nivåer som har inneburit attinflationstendenserna vuxit sig allt starkare. finns det dockknappast några tecken på att inflationen är på väg upp. Den ekonomiskapolitiken har emellertid fått en allt stramare inriktning. I RNB:s prognosförutsätts att såväl som kommer att innebära att bådepenningpolitiken och finanspolitiken stramas åt.I är situationen den motsatta. Kraftiga stimulansåtgärder har vidtagitsför att föra landet ut ur lågkonjunkturen. Penningpolitiken är expansiv.Realräntorna ligger historiskt sett på en mycket låg nivå. Även finanspolitikenär mycket expansiv. har en rad stimulanspaketgenomförts som sammantaget motsvarar av BNP. Men de positivaeffekterna på såväl investeringarna som den privata konsumtionen har hittillsuteblivit. Den troligaste förklaringen till att stimulansåtgärderna hittillsinte förmått att häva stagnationen i den japanska ekonomin är att finanskrisendrabbat hårdare än något annat land i OECD-området. I här redovisadebedömning har förutsatts att den ekonomiska politiken kommer att vara fortsattexpansiv och bidra till att tillväxten ökar till år 1995.Förutsättningarna för att bedriva en effektiv stabiliseringspolitik iVästeuropa skiljer sig påtagligt från de förutsättningar som gäller för Förentastaterna och . I har betydande räntesänkningar ägt rum isamtliga länder men dessa har inte fått några nämnvärt positivaeffekter på investeringsverksamheten. Vad gäller finanspolitiken kommer deoffentliga underskotten att kvarstå på höga nivåer vilketinnebär att den trendmässiga ökningen av statsskulden inte kommer att brytas.Denna utveckling kan emellertid inte tolkas så att finanspolitiken är expansiv.Som framhålls i den reviderade nationalbudgeten kommer trots betydandebudgetunderskott i förändringen i finanspolitiken att få enåterhållande inverkan på ekonomin jämfört med . Den härbeskrivna konflikten mellan kraven på lättnader i penningpolitiken och en pågrund av budgetunderskotten framtvingad stram finanspolitik illustreras väl avutvecklingen i . Den allt lägre inflationstakten i -- denunderliggande inflationstakten ligger enligt Bundesbanksberäkningar på -- möjliggör för att ytterligare dra nerstyrräntorna. sänkte både diskontot och lombardräntan meden halv procentenhet. har emellertid regeringen sett sig tvingad atthöja inkomstskatten vilket tillsammans med reallönesänkningar innebär att denprivata konsumtionen hålls tillbaka.Som påpekas i den reviderade nationalbudgeten är allmänt utvecklingen avhushållens konsumtion ett betydande osäkerhetsmoment. I har -- medundantag för -- den låga inhemska efterfrågan hållit tillbakaåterhämtningen. Inkomsterna kommer i många länder att utvecklas svagt på grundav låga löneökningar, minskande sysselsättning och inte minst till följd avneddragningar av verksamheten i den offentliga sektorn. I de bedömningar avOECD-ländernas ekonomiska utveckling som här redovisats har emellertidförutsatts att hushållen i viss utsträckning skall minska sitt sparande.Internationella prognosförutsättningar för den svenska ekonominDe bedömningar av den internationella utvecklingen som redovisats i denreviderade nationalbudgeten ger sammanfattningsvis följandeprognosförutsättningar för bedömningen av den svenska ekonomins utveckling.Tabell 3. PrognosförutsättningarÅrsgenomsnitt1992 1993 1994 1995BNP-tillväxt i 1,6 1,0 2,2 (1,9)* 2,8 (2,6)Konsumentprisökning i 3,0 2,7 2,3 (2,8) 2,7 (3,0)Världsmarknadstillväxt** -2,8 -1,7 4,2 - 5,7 -Råoljepris (US-dollar per fat) 19,3 17,3 14,2 (16,5) 15,8 (18,8)Dollarkurs (i kr) 5,8 7,8 8,1 (8,3) 8,3 (8,3)Ecu-index 101,7 123,0 120,0 (123,0) 116,5 (117,5)Tysk ränta 5-års statsobl. 7,8 6,0 5,4 (5,0) 5,25 (5,0)Svensk ränta 5-års statsobl. 10,4 8,0 7,0 (6,5) 6,5 (6,25)Svensk ränta 6-månaders ssvx. 12,6 8,1 6,7 (6,0) 6,0 (5,5)* Uppgifterna inom parentes avser bedömningarna i budgetpropositionen** Avser bearbetade varor i 14 OECD-länderOm man beaktar i jämförelse med den revideradenationalbudgetens prognos mer positiva bedömning av utvecklingen i ,och innebär det en något högre BNP-tillväxt i OECD-områdetoch därtill även en marginell ökning av världsmarknadstillväxten. Det börtilläggas att i de förutsättningar som ligger till grund för prognosen över densvenska ekonomin antas att en viss appreciering av kronan sker under åren 1994och 1995. Detta motiveras i den reviderade nationalbudgeten av att kronan, seddfrån realekonomiska utgångspunkter, sannolikt är undervärderad i ettlångsiktigt perspektiv. Den reviderade nationalbudgetens prognos bygger ocksåpå förutsättningen att den europeiska räntenivån fortsätter att sjunka, dåframför allt de korta räntorna. Det förutsätts också att den höjdaräntemarginalen mellan svenska och tyska räntor som uppstod i samband med oronpå finansmarknaderna månad i huvudsak är av tillfällig natur.Denna marginal antas sjunka ytterligare mot slutet av perioden. Således grundasprognosen för ekonomins utveckling på antagandet att de svenska räntorna fallernågot.Utvecklingen i SverigeSammanfattning av försörjningsbalansprognosenSvensk ekonomi är nu på väg ut ur den djupaste lågkonjunktur som Sverigedrabbats av .