bet · GH01AU11 · 1994-03-03 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en snabbutredning som undersöker möjligheten attvidareutveckla de redan befintliga ungdomspraktikplatserna, så att ungdomarnaefter avslutad praktiktjänstgöring får någon form av bevis/betyg, som visarvadde lärt sig och presterat ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för att stimulera företagen till anställning av ungdomar ipraktikplats skall erlagda pengar betalas tillbaka till företagen om deanställer ungdomen efter fullgjord praktik,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att innan företagen får den andra perioden av ungdomspraktik skallett avtal upprättas med arbetsförmedlingen om att företaget avser att anställaungdomen efter periodens slut,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att företag som inte anställer ungdomspraktikanter skall försättas i karantän om förslagsvis förutnyttjande av praktikanttjänster eller likartad praktik,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att akademikerpraktiken skall följa samma riktlinjer som viföreslagit beträffande den övriga ungdomspraktiken,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att flyktingar och invandrare skall få stöd för att lära sigsvenskainnan de får ta del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och attsfi-undervisningen måste bedrivas med fastlagda klara mål,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vissa ekonomiska sanktioner bör kunna företas om inteflyktingar/invandrare fullföljer ålagd svenskundervisning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den proposition som regeringen kommer att lägga fram omsfi-undervisningen bör föreslå att kriterier fastställs som innebär att densomskall stanna i skall lära sig så bra svenska att språket inte blir enbarriär för att komma in på arbetsmarknaden,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pengar bör avsättas till arbetsförmedlingarna för attkontrollera de svarta jobben och de arbetslösas sysselsättning, när debefinnersig utanför de arbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en omedelbar och objektiv utredning av det utbreddaa-kassefusket kommer till stånd,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att starta-eget-bidraget endast skall vara ett sista alternativ förden blivande företagaren för att inte ta bort incitamentet att redan frånbörjan klara sig utan samhällelig inblandning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheter för en samordning av AF, , länsstyrelse ochutvecklingsfond bör införas, där vägledarnas kompetens att bedömaprojektens livskraft betydligt måste höjas,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att starta-eget-bidrag inte får utgå till anställda som säger uppsig från ett företag för att starta liknande verksamhetunder bidragsform,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all vuxenutbildning samlas under en och samma administrationföratt skapa enhetlighet i systemet på sätt som förordats i motionen,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en snabbutredning bör tillsättas som skall undersökamöjlighetentill ett enda anställningsstöd som skall vara förhandlingsbart i både tid ochprocent,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning som skall ha till uppgift attrationalisera och effektivisera organisationer ienlighetmed vad som sägs under 2.9 i denna motion,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en snabbutredning av svindlande affäreromedelbart bör genomföras,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsförmedlingarna måste få stöd och hjälp att rationaliserasina kontor och att utbilda sin personal så att de får erforderlig kompetensatt kunna ta hand om de arbetssökande,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägga förslag till grund för fortsattaåtgärder inom arbetsmarknadsområdet,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en expertkommission (enligt Lindbeckmodell) somsakligt och opolitiskt arbetar fram förslag om hur man bäst råder bot påarbetslösheten,39. att till A 2, Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 18 miljarder kronor.1993/94:A263 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av de regler som styr möjligheterna att fåutbildningsbidrag, lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån med hänsyn tillkvinnors möjligheter att starta nya företag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid länsstyrelserna inrätta ett utvecklingscentrum för attstödja kvinnors möjligheter att starta företag.1993/94:A264 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetslösaakademiker.1993/94:A265 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerna förutbildningsbidraget bör ändras så att de arbetslösa som anvisas enarbetsmarknadsutbildning erhåller en ersättning som motsvarar denersättningsnivå som a-kassan ger.1993/94:A266 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att skyndsamt beslutar om tillfällig dispens frånanställningsskyddslagstiftningen för anställning av arbetslösa att träda ikraft ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt utfärda regler för att undvika missbruk av denföreslagna tillfälliga dispensen.1993/94:A269 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att beslutar att öronmärka pengar till sjuk- och äldrevården såatt uppsagda sjuksköterskor, undersköterskor, vårdbiträden skall kunna stannakvar inom vården enligt de villkor som anges i motionen,4. att beslutar att skall användas förupprustning av glesbygdsvägar under innevarande budgetår,5. (del) att beslutar att finansieringen av satsningarna iyrkandena 1--4 sker genom överföring av medel avsatta förarbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94.1993/94:A450 av m.fl. (s) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regelstyrningen av länsarbetsnämnderna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomspraktik,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiefinansieringens premiering av studier i förhållande tillkontantstöd,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökning av antalet beredskapsarbeten.1993/94:Fi210 av m.fl. (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i avvaktan på ny arbetsrättslagstiftning införa en omgåendedispens för företag med färre än 25 anställda från de känsligaste delarna avarbetsrättslagstiftningen.1993/94:Sf616 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att prioritera flyktingar ochinvandrare.1993/94:So249 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas och landstingskommunernas ekonomiska situation.1993/94:Kr289 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningsskapande åtgärder på kulturområdet.1993/94:Kr409 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa resp.utbildningsbidraget för studerande.1993/94:Ub666 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildning inom geriatrisk vård och omvårdnad bör prioriterasvid AMS-insatser för uppsägningshotad landstingspersonal.1993/94:Ub907 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsbidragen.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsbidragen.1993/94:N307 av m.fl. (s) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna var i motionenanförts om friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen inomlänsarbetsnämnderna för att bättre passa lokala/regionala behov.1993/94:Bo251 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett generellt anställningsstöd för ungdomar i enlighetmed av socialdemokraterna framlagt förslag,5. att begär att regeringen uppdrar åt AMS att förhandla medkommunsektorn om förlängda uppsägningstider för friställd personal oavsett omdenna är anställd tillfälligt eller tills vidare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av friare bestämmelser förlänsarbetsnämnden/arbetsförmedlingarna att använda tilldelade medel förkunskapsuppbyggnad, nätverk, nyföretagande, lokalkostnader etc. för nystartadeföretag.Allmän bakgrundEnligt arbetskraftsundersökningar () uppgickarbetslösheten till 371 000 personer eller av helaarbetskraften (7,). Jämfört med januari månad 1992 och 1993då arbetslösheten för män uppgick till resp. och för kvinnor till3,resp. , skiljer sig numera arbetslöshetstalet mera mellan könen. Ijanuari uppgick arbetslösheten till för män och för kvinnor.Arbetslösheten för ungdomar mellan uppgick till87 000 personer (19,), vilket kan jämföras med 62 000 personer (10,) ijanuari 1992.Långtidsarbetslösheten (arbetslösa över ) har ökat kraftigt. Ijanuari 1994 var antalet långtidsarbetslösa uppe i 144 000 personer jämförtmed43 000 personer och 79 000 i januari1993. Detta innebär att av alla arbetslösa nu ärlångtidsarbetslösa.AMS verksamhetsstatistik visar att antalet arbetslösa sökande vidarbetsförmedlingen uppgick till 375 000 personer.Antalet personer som varslats om uppsägning har minskat jämförtmed både 1991 och 1992. Totalt har 121 500 personer varslats omuppsägning, vilket innebär en minskning med nära 65 000 personer jämfört medåret innan.Efterfrågan på arbetskraft är fortfarande låg. Antalet nyanmälda ledigaplatser uppgick till 21 000 jämfört med 25 800 i januari 1992.Antalet sysselsatta enligt uppgick till 3 820 000personer, vilket innebär en minskning med 405 000 personer under entvåårsperiod. Mer än hälften av minskningen faller på männen.Antalet sysselsatta inom industrin, vilka uppgick till 869 000personer, beräknas till 728 000 personer, dvs. en minskning med141 000 personer. Sysselsättningen inom byggnadsindustrin har siktminskat med 60 000 personer och uppgår till 218 000 personer.Inom området privata tjänster (exkl. samfärdsel och handel) har antaletsysselsatta 1994 minskat från 744 000 personertill 711 000 personer. har antalet sysselsatta inom områdetoffentliga tjänster minskat med 75 000 från 1 377 000 personer till1 302 000 personer.För helåret 1993 uppgick antalet deltidsarbetande genomsnittligt till 987 000personer. som årsgenomsnitt har antalet deltidsarbetande minskat med 48000 personer . Antalet personer med kort deltid(1--19timmar) ökade med ca 6 000 som antalet personer medlång deltid (20--) minskade med över 50 000.I januari 1994 uppgick arbetskraften till 4 191 000 personer, vilket innebären minskning med 235 000 personer jämfört med . Ungdomar i åldern16--står för två tredjedelar av denna minskning; arbetskraften omfattade157 000 färre ungdomar jämfört med . Samtidigtgick 9 300 ungdomar (under ) i arbetsmarknadsutbildning och 79 900 var iungdomspraktik enligt AMS verksamhetsstatistik för januari 1994.Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid olika tidpunkterunder perioden --1993Stödform 1988 1991 1992 1993 1994jan. företagsutbildning 47 900 45 000 86 800 76 600 61 800Utbildning i företag 2 600 5 800 14 700 9 700 8 100***** 5 000 6 900 7 200 8 600 6 500Beredskapsarbete 17 300 8 700 14 200 16 300 14 300Ungdomsåtgärder** 18 300 9 000 22 100 85 500 80 300Rekryteringsstöd 4 400 2 000 9 600 8 500 10 500*****Lönebidrag 42 800 45 700 42 500 41 800 40 400*****Offentligt skyddat arbete 5 600 5 700 5 200 5 600 4 600*****28 300 30 100 29 400 28 500 27 900*****Utbildningsvikariat - - 9 400 8 700 13 100Arbetslivsutveckling*** - - - 1 100 50 700Totalt antal personer 172 200 158 900 241 100 290 900 318 200*) Ny statistik **) Avser ungdomslag, inskolningsplatser samt ungdomspraktikplatser***) Ny åtgärd ****) Avser *****) Avser december 1993Källa: AMSI finansplanen konstateras en viss ekonomisk återhämtning inom OECD-områdetsamtidigt som takten i förbättringarna betecknas som svag. Den internationellakonjunkturen präglas av starkt skiljaktiga utvecklingstendenser. I Nordamerikainleddes en konjunkturuppgång . Återhämtningen fortsätteräven i . I däremot finns inga tecken på ensnar uppgång.Enligt förefaller konjunkturen iKontinentaleuropa ha nått botten i mitten av . Produktionenstabiliserasoch vänder svagt uppåt. Styrkan och tidpunkten för en varaktigkonjunkturuppgång anses dock vara svårbedömd. BNP-tillväxten för OECD-områdetsom helhet väntas bli och (0,1993).Den höga arbetslösheten är det dominerande problemet i flertalet europeiskaländer. Enligt decemberprognos beräknas den genomsnittligaarbetslösheten i att stiga från till år 1994och till . I följande sammanställning redovisas utvecklingen avarbetslösheten (% av arbetskraften) i ett antal och inomEuropeiskaunionen (EU).Land 1990 1992 1993 (nov. )1,7 5,3 8,4Danmark 8,1 9,5 10,4Finland 3,4 13,0 18,4Frankrike 8,9 10,0 11,5Italien 10,3 10,3 11,5Japan 2,1 2,2 2,6*15,9 18,0 22,6Storbritannien 6,8 10,0 10,2Tyskland (väst) 4,8 4,5 5,9USA 5,4 7,3 6,4EU 8,4 9,3 10,8*) Avser september 1993Källor: , , ArbetsmarknadsdepartementetOlika mätmetoder gör att uppgifterna inte är helt jämförbara.I finansplanen konstateras att den svenska ekonomin nu definitivt verkar hapasserat ett bottenläge. Exporten ökar snabbt och den inhemska efterfråganstabiliseras. Den negativa utvecklingen av BNP med -1,9 resp. -2,för åren1992 och 1993 bryts, och BNP-tillväxten uppskattas till2,4 resp. 2,9 %.Trots de goda tillväxtutsikterna väntas de stora obalanserna påarbetsmarknaden kvarstå . Den genomsnittligaarbetslösheten beräknas till och till 1995 (8,1993).I budgetpropositionen nämns bl.a. följande pågående utredningar inomarbetsmarknadsområdet.Arbetsmarknadspolitiska kommittén (dir. 1993:132) har till uppgift attgranska arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning och avgränsning(se nedan).1992 års arbetsrättskommitté (dir. 1991:118, 1992:109) avlämnade sittdelbetänkande Ny anställningsskyddslag (SOU 1993:32) ochslutbetänkandet väntas innevarande år.Utredningen om ledighetslagstiftningen (dir. 1992:98) lämnar sitt betänkandeden i år.Dessutom nämns att revisorer avlämnat rapportenArbetsmarknadspolitik (1993/94:1).Arbetsmarknadsutskottet arrangerade en utfrågning omframtidens arbetsplatser inom den offentliga sektorn. Protokoll frånutfrågningen samt förteckning över inbjudna personer och deltaganderiksdagsledamöter redovisas i en bilaga till detta betänkande.Utredning om arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning ochavgränsningRegeringen beslutade om direktiv till en parlamentariskutredning på arbetsmarknadsområdet. Kommittén (dir. 1993:132) har fått iuppdrag att undersöka arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktningochavgränsning. Även struktur ingår i utredningsuppdraget.I utredningen kan följande huvudfrågor urskiljas:Hur bör arbetsmarknadspolitiken utformas för att främja tillväxt och fullgodsysselsättning i hela landet?Hur effektiva är de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och hur bör de se ut iframtiden?Hur påverkas arbetsmarknadspolitiken av och en eventuellanslutning till Europeiska unionen?Hur bör arbetsmarknadspolitiken avgränsas och samspela med andrapolitikområden?Hur kan arbetsmarknadspolitiken motverka utslagning av svaga grupper påarbetsmarknaden?Hur kan arbetsmarknadspolitiken bidra till att skapa nya arbetstillfällengenom ny- och småföretagande?Hur bör struktur utformas och dimensioneras?Hur kan den nuvarande styrningen och kontrollen av arbetsmarknadspolitikenförbättras?I direktiven anförs att utvecklingen har gjort det allttydligare att det finns en gräns för arbetsmarknadspolitikensstabiliseringspolitiska möjligheter. Bakgrunden är vidare att den storaåtgärdsvolymen riskerar att snedvrida konkurrensen och tränga ut ordinariearbeten samt att arbetskraftens kompetens måste höjas för att underlättastrukturomvandling och hög tillväxt.Utredningsområden som bör belysas enligt direktiven är bl.a. individernasdrivkrafter för arbete och vidareutbildning, lönebildningen i relation tillregelsystem och ersättningsnivåer inom åtgärder och a-kassa, prioriteringarinom arbetsmarknadspolitiken, könssegregeringen samt . Målstyrningen av AMV liksom AMV:s uppföljning av verksamhetenskall analyseras. Kommittén bör vidare överväga lämpligheten av de nuvarandetre nivåerna inom organisationen, dvs. Överväganden bör göras om skall utgöra en samladuppdragsverksamhet, som mot betalning producerar tjänster såväl förarbetsförmedlingens räkning som för andra kunder.Arbetet har ännu inte påbörjats i början av mars 1994.Senast den 31 december 1994 skall kommittén lämna ett delbetänkande sominnehåller en utvärdering av den nuvarande arbetsmarknadspolitiken ochprincipiella utgångspunkter för framtiden. Hela utredningsuppdraget skall varaslutfört före utgången av . Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktningPropositionenMålet för arbetsmarknadspolitiken (s. 11--12) är en politik för arbete ochtillväxt. En varaktigt ökad sysselsättning bygger på en sund ekonomi,kraftfullmiljöpolitik, regional balans och goda förutsättningar för arbete ochinvesteringar.Förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken (s. 12--13) visar på fleraljuspunkter. Botten i den svåraste recessionen på över ett halvsekelförefalleratt vara nådd. Exporten växer, nedgången på hemmamarknaden har brutits,produktionen stiger, industriinvesteringarna ökar och räntan har fallit.Enligtfinansplanen ökar BNP och . Påarbetsmarknaden finns svaga men likartade signaler; bl.a. minskar varslen omuppsägningar. Från en öppen arbetslöshet på förutses enminskningtill under år 1994.Enligt regeringen kommer läget på arbetsmarknaden även att varamycket bekymmersamt.Med hänsyn till de stora underskotten i statens finanser inriktas regeringenspolitik såväl på att rätta till de långsiktiga obalanserna i ekonomin som påatt förbättra incitament och regler så att de stimulerar till företagande ocharbete.Inriktningen av arbetsmarknadspolitiken (s. 14--18) bör i stort sett varadensamma nästa budgetår som under innevarande. För nästa budgetår föreslåssålunda att politiken inriktas på att förebygga långtidsarbetslöshet ochutslagning, utnyttja den reguljära arbetsmarknaden, stimulera rekryteringentill näringslivet, öka jämställdheten på arbetsmarknaden och effektiviseramedelsanvändningen. Aktiva insatser prioriteras framför passiva. Regeringenkommer noga att följa utvecklingen på arbetsmarknaden och återkommer tillriksdagen när förändringar på grund av konjunkturskäl är motiverade.Arbetsmarknadsverkets (AMV) resurser skall användas effektivt. Särskilt måstede gruppinriktade metoderna utvecklas vidare. Arbetsförmedlingen kan bidratillökad jämställdhet; omstruktureringen inom den offentliga sektorn gör att mångakvinnor måste bredda sin kompetens och sitt yrkesval.Inom det ekonomiska utrymmet samt inom ramen för de av statsmakterna angivnamålen och riktlinjerna har AMV stor frihet att själv besluta ommedelsdispositionen för de konjunkturberoende åtgärderna.Regeringens förslag innebär att anvisas till anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen anser att 1,9 miljarder kronorbör"hållas inne" i avvaktan på att en säkrare bedömning av arbetsmarknadslägetkangöras m.m. Enligt propositionen bör bemyndiga regeringen att senarebesluta om användningen.Totalt sett skall 400 000 personer kunna erbjudas enarbetsmarknadspolitisk åtgärd eller en utbildningsplats. Eftersom åtgärdernasvaraktighet för varje individ oftast är maximerad blir dettotala antalet berörda personer väsentligt större än 400 000.Omfattningen av åtgärdsvolymen bör dock successivt minskas i takt med attsysselsättningsläget förbättras.MotionernaSocialdemokraterna anför i motion A254 (yrk. 1, 6) attSocialdemokraternas mål är en tillväxt på , en ökning av antaletsysselsattaoch en kraftig minskning av den öppna arbetslösheten. villSocialdemokraterna minska arbetslösheten , vilket kanbedömas leda till att ungdomsarbetslösheten sjunker med 6 procentenheter.Enligt motionen uppnås inte de mål som har satt upp; det brister ibåde omfattning och innehåll inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken. De nyaåtgärderna som kommit till tränger undan ordinarie arbeten. Incitamenten förden arbetslöse att delta i aktiva åtgärder minskar.För att uppnå de uppställda målen krävs att man tar till vara de ledigaresurser som finns, ökar investeringarna och satsar mer på utbildning. Påutbildningsområdet redovisas dels utbildningsförslag rörande skolan och Komvuxm.m., dels förslag på arbetsmarknadsutbildningens område. Beträffandeinvesteringarna redovisas i motionen en totalbild som rör investeringar inomkommunikationer, byggande, kommunala verksamheter, kultur, miljö m.m.Arbetslinjen skall hävdas. Aktiva åtgärder skall användas föresysselsättningsskapande åtgärder. Ungdomspraktik och ALU skall varasistahandsåtgärder. Platsförmedling skall prioriteras. Särskildaansträngningarbör göras för sysselsättningen inom vissa grupper som flyktingar och andrainvandrare, arbetshandikappade och ungdomar. Arbetslöshetsperiodernas längdskall kortas, långtidsarbetslösheten minska och insatserna mot denkönsuppdelade arbetsmarknaden öka.Socialdemokraterna begär att till anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder anvisar utöver regeringsförslaget. En renvolymökning jämfört med propositionen förordas vad gäller särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning, arbetsmarknadsutbildning i reguljär utbildning,utbildningsvikariat samt stöd till kommunerna för att förlängauppsägningstidenför 20 000 kommunalt anställda. Volymökningen av dessa åtgärder innebärsysselsättning/utbildning för ytterligare 35 800 personer i genomsnitt permånad. Inom ramen för anslaget föreslås extra insatser motsvarande 1 miljardkronor för kommunala gator och vägar. Med kommunernas bidrag innebär förslagetinvesteringar för det dubbla beloppet under /95. Dettamotsvararenligt motionen 4 000 årssysselsatta.Beträffande det sammanlagda antalet personer i ungdomsåtgärder,akademikerpraktik, beredskapsarbeten och rekryteringsstöd föreslås inte någonannan volym än den av regeringen beräknade, däremot en annan fördelning pååtgärder. I detta sammanhang föreslås en ny åtgärd som benämnsungdomsintroduktion.Ny demokrati framhåller i motion A262 (yrk. 1, 17--18, 32--34 och 37--38)att partiets målsättning är att alla arbetsmarknadspolitiska åtgärder skallupphöra . Nydemokraterna tar avstånd från alla åtgärder som inte ledertill ökad kompetens genom utbildning eller riktiga jobb. Genom rättförutsättningar för de små och medelstora företagen skapas de riktiga jobben.Arbetsmarknadspolitiska stöd till företag skall följas upp så att de intebidrar till att andra livsdugliga företag konkurreras ut.Ungdomsarbetslöshetenangrips genom införande av ungdomslöner; därigenom skall det bli billigare attanställa ungdomar, vilket medför att arbetsmarknaden öppnas för ungdomar.Ny demokrati föreslår en volymminskning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna motsvarande .