bet · GI01UU5 · 1994-12-01 00:00:00 — Sammanfattningsvis innebär regeringsförslaget att tullenbehåller alla de befogenheter att ingripa mot bl.a. illegalinförsel av narkotika och vapen som tillämpas.PropositionenI propositionen redogörs för (s. 422 f) att man nu inom EU äri färd med att utveckla en rad kompensatoriska åtgärder, somskall hindra att en avskaffad kontroll vid de inre gränsernaleder till ökad internationell brottslighet och därmed ökatnarkotikamissbruk. Det handlar bl.a. om att närma ländernaslagstiftning till varandra, att gemensamt påverka utomståendeländer, att ingripa mot inhemsk narkotikaproduktion eller vidtaandra åtgärder mot internationell brottslighet, att bygga uppgemensamma kontrollsystem och se till att polis, tull och andraberörda myndigheter i medlemsländerna fördjupar sitt samarbete.På myndighetsnivå innebär medlemskapet i EU, sägs det, bl.a. attden svenska polisen och tullen kommer att kunna utvecklasamarbetet med sina motsvarigheter i de andra medlemsländerna.Samarbetet sägs ha åtskilliga aspekter, såsom gemensamutbildning och metodutveckling, teknikutveckling, gemensammainformationssystem och samarbete i konkreta brottsutredningar.Härigenom kan den sammantagna kunskapen om internationellabrottslingar och internationell brottslighet och den sammantagnakompetensen hos medlemsländernas polis och tull användas ikampen mot denna brottslighet. Till samarbetet mot deninternationella brottsligheten hör upprättandet av en europeiskpolisbyrå, Europol, tullmyndigheternas europeiska samarbetsgrupp(MAG 92), stationering av polissambandsmän i olika länder,förstärkning av åtgärder mot narkotikasmuggling m.m. vid deyttre gränserna, samarbete i fråga om kontroll i anslutning tillde inre gränserna samt gemensamma rutiner för samarbete iutredningar som syftar att avslöja pågående eller inträffadbrottslighet och att förhindra fortsatt brottslighet imedlemsländerna. Till åtgärderna hör också utarbetandet av enkonvention om ett europeiskt informationssystem (EIS). EISkommer att innehålla uppgifter som är av betydelse för detinternationella polissamarbetet när det gäller att bekämpa grovinternationell brottslighet, bl.a. uppgifter om personer som ärefterlysta eller som annars kan misstänkas för grova brott. Ettinformationsutbyte inom ramen för EIS kan ge ett mycketvärdefullt bidrag bl.a. till den svenska polisenskriminalunderrättelsetjänst anförs det i propositionen.Sammantaget bedömer regeringen att detta samarbete inom EU:sram innebär att som medlem i EU kommer att stå betydligtbättre rustat när det gäller att bekämpa internationellbrottslighet. får härigenom bättre möjligheter både attpåverka samhällsutvecklingen här i landet i rätt riktning ochatt verksamt bidra till en positiv utveckling i vår del avvärlden.Utskottets övervägandenEn följd av medlemskapet i EU är att tullklareringen vid gränsmot EU-land försvinner mot andra medlemsländer den 1 januari1995. Identitetskontroller av personer vid inre gräns behållstill dess att ett beslut fattats på svensk sida om avveckling avdem. Ett sådant beslut är beroende av att effektivakompensatoriska åtgärder införs i EU och i . Som framgåttovan är dessa under uppbyggnad inom EU, och i föreliggerflera utredningsförslag till sådana kompensatoriska åtgärder somnu är föremål för regeringens överväganden eller som nuremissbehandlas. Utskottet har även inhämtat attRikspolisstyrelsen i anledning av sitt regeringsuppdragkommit med förslag om placering av sambandsmän inom bl.a.Europol.Utskottet kan konstatera att en följd av ett medlemskap i sikt är att tullkontroller av traditionellt slag försvinnermot andra medlemsländer. Detta måste mötas med kraftfullaalternativa motåtgärder. Effektiva spanings- ochkriminalunderrättelseinsatser måste tillskapas mellan de olikaeuropeiska polismyndigheterna. Vidare måste tullens och polisensmetoder förstärkas och utvecklas. Genom en ökad samverkan mellantull och polis bör effektiviteten kunna skärpas. mening finns skäl att anta att dessa nyakontrollformer blir väl så effektiva som traditionellagränskontroller.Som framgått ovan pågår ett intensivt arbete i denna riktning,och inom EU förbereds olika konventioner med inriktning påkompensatoriska åtgärder. Utskottet välkomnar dessa förslag meninser att kompensatoriska åtgärder först kan nåfull kraft. Utskottet har uppfattningen att fram till dess börden nuvarande gränskontrollen inte försämras vid den inregränsen. Ett förslag till lagstiftning med denna innebörd harlagts fram av regeringen (prop. 1994/95:34). utgångspunkter framstår förslaget som välavvägt. I det rådande beredningsläget saknas det enligtjustitieutskottets mening i övrigt anledning till något särskiltriksdagsuttalande i anledning av motionerna U15 och U16 i nubehandlade delar.Som EU-medlem kommer som ovan beskrivits att få del avdet nya, effektivare samarbetet mellan EU-länderna när detgäller att bekämpa internationell brottslighet. Hit hör bl.a.inrättandet av Europol, som redan börjat bygga upp en verksamhetinriktad mot narkotikabekämpning.Allt detta sammantaget bidrar enligt utskottets mening tillatt får ökade förutsättningar att bekämpa deninternationella brottsligheten, vilket också framförs i motionU12. anser att det saknas anledning för någotsärskilt uttalande i denna fråga.Stockholm den 24 november 1994På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), SigridBolkéus (s), (), (), MargaretaSandgren (s), (m), (), Ann-MarieFagerström (s), (), (), (), () och ().Lagutskottets yttrande1994/95:LU1ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett samtligautskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1994/95:19,medlemskap i unionen -- i den del somremitterats till utrikesutskottet -- jämte motioner som harsamband med respektive utskotts beredningsområde.Lagutskottet, som har beslutat att avge yttrande i ärendet,får anföra följande.InledningI propositionen föreslås att godkänneranslutningsfördraget mellan EU:s medlemsländeroch de ansökande länderna , , och Sverigesamt slutakten till fördraget (yrkande 1). Därutöver innehållerpropositionen förslag till lagstiftning med anledning avSveriges anslutning till unionen (yrkandena 2--4).Propositionen består av fyra delar. Efter de inledandeavsnitten redovisas i den första delen (avsnitt 4) allmännaöverväganden och motiveringar till varför bör anslutasig till den europeiska unionen (EU). Den andra delen (avsnitt5--10) består av avsnitt som redogör för den europeiskaintegrationens historik, förhandlingarnas gång, det svenskaberedningsarbetet, de grundläggande fördragen ochanslutningsfördraget. Den tredje delen (avsnitten 11--34) avpropositionen innehåller en redogörelse, område för område, förförhandlingsresultatet och innebörden av ett medlemskap.Samtliga avsnitt inleds med en sammanfattande bedömning avbetydelsen och innebörden av ett EU-medlemskap på respektiveområde. I den fjärde delen (avsnitten 35--44) behandlas bl.a.frågan om den övergripande lagstiftning som behövs vid en svenskanslutning till EU liksom viss annan lagstiftning som föranledsav ett medlemskap.Propositionen har hänvisats till såvittgäller lagstiftningsfrågorna och i övrigt till utrikesutskottet.Lagutskottets beredningsområde berörs i första hand av fyraavsnitt i propositionens tredje del, nämligen avsnitt 11.7,Civilrättsliga regler, avsnitt 14, Konsumentpolitiska frågor,avsnitt 22.5.2, Livsmedel och avsnitt 19.5.3, Upphovsrätt. Demotionsyrkanden som rör lagutskottets beredningsområde är motionU15 yrkande 13 av m.fl. (v) samt motion U16yrkandena 1 och 10 av m.fl. (s).Utskottet kan konstatera att på samtliga dessa områden Sverigeredan genom har åtagit sig att anpassa svensk rätttill EG-rätten. Från dessa utgångspunkter kommer ettEU-medlemskap att innebära att fullt ut och aktivt kanmedverka och påverka gemenskapsreglerna som är av betydelse påområdena.I det följande kommer utskottet under skilda rubriker attbehandla de frågor som aktualiserats i de ovan nämndamotionsyrkandena.Konsumentpolitiska frågorSven Hulterström m.fl. (s) anför i motion U16 att denmarknadskontroll som redovisas i propositionen inte ärtillfredsställande. Motionärerna påpekar att , enligtKonsumentverkets uppfattning, riskerar att bli en dumpingmarknadför varor som inte uppfyller gällande säkerhetskrav. När detgäller de finansiella tjänsterna menar motionärerna att EG:snuvarande regler är mindre tillfredsställande ur svensksynpunkt. Det direktiv om distansförsäljning som är underutarbetande undantar finansiella tjänster. måste enligtmotionärernas mening med full kraft arbeta för att det skallgälla samma regler för finansiella tjänster som vid försäljningav varor och andra tjänster. I motionen yrkas att riksdagenskall ge regeringen till känna vad som sålunda anförts omkonsumentpolitiken (yrkande 1).I motion U15 kritiserar m.fl. (v) EG:sproduktsäkerhetsdirektiv. I motionen anförs att huvudprincipenenligt direktivet är att den som tillhandahåller produkter barabehöver anlita fristående provnings- och certifieringsorgan omolycksrisken är stor. Motionärerna anser att sådana organ skallanlitas vid minsta misstanke om olycksrisk. Vidare kritiserasEG:s leksaksdirektiv och direktivet om personligskyddsutrustning. Motionärerna menar att leksaksdirektivet intebeaktar risken för hörselskador och allergier. I motionen yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen sålunda anförts (yrkande 13 delvis).När det gäller lagstiftning på konsumentområdet villutskottet, såsom också görs i propositionen, peka på degrundläggande skillnader som finns mellan rättsakter som berörproduktsäkerhet och annan produktutformning å ena sidan ochsådana som gäller konsumenternas ekonomiska och rättsligaintressen å den andra. Rättsakter av det förstnämnda slaget hari allmänhet inte bara ett konsumentskyddssyfte. De avser ocksåatt främja den fria rörligheten av varor genom att ställa uppgemensamma produktnormer m.m. Det innebär att de angivnanormerna skall tillämpas inom hela gemenskapen och attnationella avvikelser i princip inte tillåts. Annorlundaförhåller det sig med de rättsakter som reglerar konsumenternasekonomiska eller rättsliga skydd, t.ex. marknadsföring,hemförsäljning och konsumentkrediter. De har, såsom anförs ipropositionen, i allmänhet s.k. minimikaraktär, vilket innebäratt varje medlemsstat måste säkerställa att konsumenterna fåråtnjuta minst det skydd som anges i rättsakten i fråga. Det ärdock inget som hindrar att staten i fråga utsträckerkonsumentskyddet ännu längre. Det är således möjligt för svenskdel att behålla eller förstärka konsumentskyddet inom de områdensom inte är direkt varu- eller tjänsterelaterade.Som ovan berörts innebär ett svenskt EU-medlemskap att Sverigefullt ut och aktivt kan medverka i och påverka utvecklingen avkonsumentpolitiken inom gemenskapen och utformningen av degemenskapsregler som är av betydelse frånkonsumentskyddssynpunkt. Att som EU-medlem bör arbetaför att uppnå viljeinriktning att uppnå en högkonsumentskyddsnivå framstår enligt utskottets mening somodiskutabelt. Enligt utskottets mening tillhör konsumentskyddetett av de områden som bör prioriteras från svensk sida inomramen för EU-samarbetet. Inte minst angeläget härvidlag är attåstadkomma högre skyddsnivåer när det gäller produktsäkerhet ochproduktutformning. En annan viktig fråga är, såsom framhålls imotion U16, att förbättra konsumentskyddet vid finansiellatjänster.Det anförda innebär att utskottet anser att motion U16 yrkande1 och motion U15 yrkande 13 i denna del bör tillstyrkas.Livsmedelspolitiska frågorI motion U16 anför m.fl. (s) att EU:s politikpå livsmedelsområdet har en rad brister. Enligt motionärernasmening är det angeläget att agera inom EU för att förstärkalivsmedelskontrollen genom att inrätta en europeisklivsmedelsmyndighet, som skall finansieras inom FEOGA (FondEuropéen d'Orientation et de Garantie Agricole, den europeiskajordbruksfonden). Vidare vill motionärerna ha till stånd ettagerande inom EG för att förbjuda bestrålning av livsmedel, ökalivsmedlens tjänlighet genom fördjupade kvalitets- och hälsokravsamt införa en tydligare märkning av livsmedel med avseende påursprung och tillsatser. I motionen yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som sålunda anförts(yrkande 10).Gudrun m.fl. (v) kritiserar i motion U15 EG:s reglerom datummärkning av bröd och märkning av ingredienserna isammansatta livsmedel. Vidare kritiseras att EG vill tillåtas.k. azofärger, som är allergiframkallande, i vissa livsmedel.Sådana färgämnen har, anför motionärerna, varit förbjudna iSverige . I motionen yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som sålunda anförts(yrkande 13 delvis).Enligt utskottets mening borde livsmedelsfrågorna ha fått enutförligare och mera omsorgsfull behandling i propositionen,särskilt mot bakgrund av de starka konsumentintressen som görsig gällande på området och den allmänna debatt som förts underlängre tid. En närmare analys av vad avskaffandet avgränskontrollerna generellt innebär på livsmedelsområdet saknashelt.Utskottet vill understryka att ett svenskt medlemskap i bör föranleda att minskar sina ambitioner pålivsmedelsområdet. Enligt utskottets mening är det angeläget attvi med utnyttjande av de resurser som står till buds försökerpåverka utvecklingen inom EG i riktning mot en högre skyddsnivåsom tillgodoser konsumenternas intressen. Särskilt viktigt ärdärvid, såsom också anförs i motionerna, att förbättralivsmedelskontrollen samt att höja kvalitets- och hälsokraven.Inrättandet av en europeisk livsmedelsmyndighet kan därvid varaen ändamålsenlig åtgärd. Vidare är det angeläget att man frånsvensk sida arbetar för att åstadkomma en tillfredsställandeursprungsmärkning och andra förbättringar av märkningsreglernabl.a. i syfte att tillgodose allergikernas intressen. Äveninsatser syftande till ett förbud mot bestrålning av livsmedelbör ha hög prioritet.Det anförda innebär att utskottet anser att motion U15 yrkande13 i denna del och motion U16 yrkande 10 bör tillstyrkas.Stockholm den 24 november 1994På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), EvaArvidsson (s), (), (),(), (), (), (), () och RigmorAhlstedt (c).Avvikande meningar1. Konsumentpolitiska frågorAgne (), Per Stenmarck (m), (),(), (), () och () anser att den del avlagutskottets yttrande i avsnittet Konsumentpolitiska frågorsom börjar med "Som ovan" och slutar med "bör tillstyrkas" bortha följande lydelse:Vad gäller frågan om marknadskontroll som tas upp i motion U16vill utskottet erinra om att genom EES-avtaletförpliktat sig att bedriva en marknadskontroll av produkter, somomfattas av säkerhetskrav till skydd för liv, hälsa och miljö, isamma utsträckning som görs inom EU-länderna. Ett svensktmedlemskap i innebär inga ändringar härvidlag. Skyldighetenatt bedriva marknadskontroll grundas i huvudsak på EG:sproduktsäkerhetsdirektiv (92/59/EEG). Direktivet förutsätter attmedlemsländerna utför marknadskontroll, men direktivetinnehåller i stort sett inga regler för hur den skall bedrivas.Det ankommer på varje enskild stat att själv utforma ochfinansiera sin marknadskontroll.Våren 1994 beslutade , som en följd av ,om riktlinjer för organisationen av en marknadskontroll avprodukter till skydd för främst liv, hälsa och miljö (prop.1993/94:161, bet. NU21, rskr. Riktlinjerna innebär attansvaret för marknadskontrollen fördelas områdesvis på redanbefintliga tillsynsmyndigheter med Styrelsen för tekniskackreditering (SWEDAC) som samordnande organ. De regler som ilinje med och ett svenskt EU-medlemskap numera utgörsvensk rätt innebär att de nationella myndigheterna måste tainitiativ till systematiska granskningar och provningar avprodukterna för att fastställa om dessa uppfyllersäkerhetskraven. Marknadskontrollen omfattar både importeradeprodukter och sådana som har tillverkats i och skallkunna genomföras i hela landet.I sammanhanget vill utskottet vidare hänvisa till att man inomramen för det europeiska samarbetet har upprättat ettnotifikationssystem varigenom medlemsländerna snabbt skallkunna få information när en farlig vara upptäcks i ett annatland. I EG:s skaderapporteringssystem (EHLASS) samlasinformation in från utvalda sjukhus i medlemsländerna om varorsom varit inblandande i hem- och fritidsolyckor. Dessutomhar olika nätverk bildats i syfte att utbyta erfarenheter ombl.a. marknadskontroll.Mot bakgrund av det redovisade anser utskottet att det intefinns anledning att befara en sådan utveckling som påstås imotion U16. Eftersom ett svenskt EU-medlemskap innebär attmarknadskontrollen kommer att tillmätas en ökad betydelse somkonsumentpolitiskt instrument förutsätter utskottet attregeringen i lämpligt sammanhang återkommer när det gällerresurser och prioriteringar inför framtiden.I övrigt innehåller motionerna i nu aktuella delar kritik motgällande och planerade EG-direktiv på konsumentskyddsområdet.Yrkandena syftar till att skall ta initiativ sominnebär att regeringen skall verka för att vissa ändringarkommer till stånd.Utskottet ifrågasätter inte att det kan förekomma direktiveller andra rättsakter som är mindre tillfredsställande frånsvenska utgångspunkter och som därför bör förbättras. Utskottetär emellertid för sin del inte nu berett att göra någrauttalanden om vilka insatser på konsumentskyddsområdet somfrån svensk sida bör prioriteras. Den frågan måste lösas i ettstörre sammanhang och med beaktande av svenska insatser också påandra angelägna intresseområden. Några formellatillkännagivanden från sida i enlighet med vad sombegärs i motionerna bör enligt utskottet därför inte komma tillstånd.Det anförda innebär att utskottet anser att motion U16 yrkande1 och motion U15 yrkande 13 i denna del bör avstyrkas.2. Livsmedelspolitiska frågorAgne (), Per Stenmarck (m), (),(), (), () och () anser att den del avlagutskottets yttrande i avsnittet Livsmedelspolitiskafrågor som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "börtillstyrkas" bort ha följande lydelse:Av samma skäl som anförts ovan om prioriteringar påkonsumentskyddsområdet saknas även på detta område anledningför att nu ta några särskilda initiativ. Det anfördainnebär att utskottet anser att också motion U16 yrkande 10 ochmotion U15 yrkande 13 i denna del bör avstyrkas.Försvarsutskottets yttrande1994/95:FöU1ySveriges medlemskap i unionenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat bereda samtligaövriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringensproposition /95:19 om medlemskap i (den del som remitterats till utrikesutskottet) jämtemotioner i de delar som har samband med respektive utskottsberedningsområde.I det följande redovisas den förutvarande regeringensställningstaganden och bedömning.PropositionenTillkomsten av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenRegeringen redovisar bakgrunden till EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik som till följd av de förändringar somskedde i och i övriga världen under senare delen avåttiotalet och slogs fast iMaastrichtfördraget. I detta sägs att medlemsländerna i EU skallgenomföra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP, oftabenämnd "den andra pelaren" inom EU-samarbetet. Målsättningenmed GUSP är "att skydda unionens gemensamma värden,grundläggande intressen och oavhängighet, att på alla sättstärka unionens och medlemsstaternas säkerhet, att bevara fredenoch stärka den internationella säkerheten i överensstämmelse medprinciperna i stadga samt principerna iHelsingforskonferensens slutakt och målen i Parisstadgan, attfrämja det internationella samarbetet och att utveckla ochbefästa demokratin och rättsprincipen samt respekten förmänskliga rättigheter och grundläggande friheter".I framhålls att medlemsländerna förväntasaktivt och förbehållslöst stödja den överenskomna politiken i enanda av lojalitet och ömsesidig solidaritet. Medlemsländernaskall vidare samordna sitt agerande inom internationellaorganisationer. Samarbetet inom GUSP är av mellanstatligkaraktär vilket enligt regeringen innebär att alla medlemmarmåste vara överens för att ett beslut skall komma till stånd ochatt de enskilda länderna behåller sin nationella suveränitetinom den utrikespolitiska sfären.Instrument för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenDe instrument som står till GUSP:s förfogande är dels s.k.gemensamma ståndpunkter (Common Positions), dels gemensammaaktioner (Joint Actions).Regeringen redovisar de fem första områdena där gemensammaaktioner lagts fast inom ramen för GUSP: demokratistöd ochvalövervakning i , stöd till fredsprocessen iMellanöstern och till demokratiseringsprocessen i ,fredsinitiativ och humanitär hjälp i f.d. samtfrämjandet av stabilitet och fred i Central- och Östeuropa.Regeringen anför att dessa områden är högt prioriterade ocksåinom svensk utrikespolitik.Regeringen anför vidare att alla medlemsländer måste varaöverens om aktionens mål och medel för att den skall komma tillstånd. Om enhällighet nås och ett beslut kan fattas, blir detförpliktigande för medlemsländerna.Inom ramen för en redan överenskommen gemensam aktion kanutrikesministrarna komma överens om att låta eventuellaföljdbeslut fattas med kvalificerad majoritet. I en sådansituation måste dock beslutsordningen fastställas enhälligt avministrarna i varje enskilt fall. Beslutsordningen har kommitatt jämföras med "dubbla veto". Regeringenunderstryker dock att bestämmelserna skall tillämpas i en andaav allmän solidaritet och ömsesidig lojalitet, vilket är kärnani medlemskapet. Regeringen framhåller att frågor som berörförsvaret inte skall vara föremål för samfällda aktioner.Försvarsfrågan inom den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenDet finns ingen gemensam försvarspolitik inom EU. Inteheller finns något gemensamt försvar. Försvarsfrågor kan i dagberöras i viss utsträckning inom ramen för de diskussioner somförs inom GUSP. Eventuella unionsbeslut och unionsaktioner somberör försvaret överlåts emellertid till Västeuropeiska unionen,VEU.VEU är en försvarsallians där samtliga medlemsländer ingår medundantag för och som valt observatörskap. Härtillhar ett antal länder utanför EU andra formaliserade förbindelsermed VEU.Regeringen framhåller att en framtida gemensam försvarspolitikeller ett gemensamt försvar samt VEU:s relation till EU är frågaom beslut som kommer att kräva enhällighet mellanmedlemsländerna. Regeringen har därför från svensk sida slagitfast att vi själva kommer att avgöra om vi skalldelta i ett sådant försvarspolitiskt samarbete.Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i ett svensktmedlemskapsperspektivRiksdagen fastslog , (1991/92:UU19), att "ettfullvärdigt deltagande i det europeiska samarbetet, redan nuinom ESK och vid medlemskap även inom den europeiska unionen, ären förutsättning för att ett land skall kunna påverkautvecklingen och aktivt bidra till att skapa en ny freds- ochsäkerhetsordning på vår kontinent". framhöll även "attSveriges militära alliansfrihet syftande till att vårt landskall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområdebestår" samt att bevarande av den militära alliansfriheten inteförutsätter att i något annat avseende skulle behövaålägga sig restriktioner vad gäller deltagandet i detframväxande, mångfasetterade europeiska samarbetet.Genom dessa uttalanden har regeringen markerat att medbibehållen militär alliansfrihet kommer att delta fullt ut i denutrikes- och säkerhetspolitiska processen i för attdärigenom kunna bidra till skapandet av en ny europeisk freds-och säkerhetsordning.Regeringens bedömningRegeringen anser att inget är viktigare för de europeiskastaternas säkerhet än att vi tillsammans tar till varamöjligheterna till ett närmare samarbete. Den europeiska unionenär kärnan och själva motorn i detta samarbete.Sverige avser att fullt ut delta i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU (GUSP), något som underlättas av attvi i hög grad delar EU-ländernas grundläggande värderingar ochmålsättningar.Svenska uppfattningar som får gehör i EU-kretsen får en heltannan tyngd i den internationella politiken.