bet · GH01FiU19 · 1994-05-26 00:00:00 — Förslaget ärför närvarande föremål för beredning.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotion Sk352 (v) yrkande 27.Finansiering av fritidsbebyggelsens kostnaderI motionerna Fi301 av Axel m.fl. (s), Fi302av () och Fi306 av () tasfrågan om finansieringen av kommunernas kostnader förfritidsbebyggelsen upp. I motion Fi301 (s) understryks att enbetydande del av fritidshusen finns i skärgården, fjällvärldenoch annan glesbygd. De aktuella kommunerna har i regel ettdåligt skatteunderlag, hög utdebitering och höga kostnader förservice och infrastruktur. Motionären bakom motion Fi302 (kds)betonar särskilt förhållandena för kustkommunerna. Servicenmåste, sägs det, dimensioneras även för de fritidsboende. Detkan t.ex. gälla vägar, vatten, avlopp och räddningstjänst.I motion Fi306 (fp) anförs liknande argument. Motionärenpåpekar att värdkommunerna genom skattereform fråntogsden fastighetsskatt som de tidigare uppburit. harkommunerna bara kvar kostnaderna för fritidsfastigheterna, heterdet. Även fastighetsägare som inte är bosatt i kommunen äremellertid fortfarande medlem i kommunen och har därmed mångarättigheter, men inga skyldigheter att bidra till kommunensallmänna kostnader.I motion Fi301 (s) förordas en beskattning avfritidshus så att fastighetsskatten tillfaller kommun därfastigheten är belägen. Enligt motion Fi302 (kds) är det rimligtatt de kommuner som har stor fritidsbebyggelse får någon form avkompensation för nödvändiga investeringar eller ges möjlighettill viss avgiftsfinansiering av dessa. I motion Fi306 (fp)ställs krav på att hos regeringen skall begära förslagom rätt för kommunen att införa en s.k. fritidshusavgift somtäcker värdkommunens kostnader för sådan service som ärgratis.Utskottet vill när det gäller ändringen av beskattningenav fritidshus inledningsvis hänvisa till vad utskottet ovananfört med anledning av motion Sk352 (v). Att återinföra enkommunal fastighetsbeskattning av småhus eller fritidshus saknarenligt utskottets mening aktualitet. Utskottet vill samtidigterinra om att i samband med beslut att slopagarantibeskattningen även beslutade att slopa beskattningen iutbokommun. På samma sätt som när det gällde bortfallet avinkomster för garantibeskattningen fick kommunerna även i dettafall kompensation.Utskottet har behandlat frågan om eventuella kommunalamerkostnader för fritidsboendet i sina kommunalekonomiskabetänkanden såväl som och därvid bl.a.hänvisat till pågående överväganden om att slopafastighetsinnehav som självständig grund för kommunaltmedlemskap. Att förändra medlemskapsbegreppet på detta sättinnebär att fastighetsägare som inte är folkbokförda i kommunenskulle kunna särbehandlas i avgiftshänseende. Som framgår avproposition 1993/94:188 om lokal demokrati (s. 37) kommerfrågan om det kommunala medlemskapet emellertid att beredasvidare inom regeringskansliet.I samma proposition föreslår regeringen att den kommunalaavgiftsmakten skrivs in i kommunallagen, liksom den s.k.självkostnadsprincipen. Självkostnadsprincipen normerarstorleken av det möjliga avgiftsuttaget. Enligt demotivuttalanden som görs i propositionen skall principen varatillämplig såväl mot kommunmedlemmar som moticke-kommunmedlemmar.Enligt 2 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) skall kommunerbehandla sina medlemmar lika, om det inte finns sakliga skäl förnågot annat. Det betyder att kommunen inte obehörigen får gynnaeller missgynna vissa avgiftsskyldiga kommunmedlemmar iförhållande till andra. Den s.k. likställighetsprincipen tarsåledes sikte på avgiftsuttagets fördelning mellan nyttjarna.Även med bibehållande av likställighetsprincipen är det möjligtatt differentiera avgiftssättningen under förutsättning att detsker på sakliga grunder, t.ex. att kommunen har merkostnadertill följd av fritidsboendet . Enligtproposition 1993/94:188 sägs att likställighetssprincipen ifråga om avgifternas fördelning allmänt kan sägas innebära attlika avgift skall utgå för lika prestation (s. 87).Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi301 (s),Fi302 (kds) och Fi306 (fp).Inrättande av en s.k. kommunakutI partimotion Fi206 om den ekonomiskapolitiken väckt med anledning av budgetpropositionen föreslåsatt en s.k. kommunakut skall inrättas för kommuner som har akutaproblem med sin ekonomi. Enligt förslaget skall kommuner ochlandsting få behålla hälften av de ökade skatteinkomster somföljer av förslag till slopat grundavdrag förhöginkomsttagare. Resten skall dras in till staten ochomfördelas via "kommunakuten".Motionärernas förslag innebär att "kommunakutens" pengarskulle lånas ut till låg ränta och med amorteringsfrihet underden tid som så krävs. Om förslaget genomförs skall kommunernakunna söka och få besked om lån före de kommunalabudgetbesluten . Pengarna skall enligt förslagetsedan betalas ut och belasta statsbudgeten för1995/96. Även i partimotion Fi32 -- väckt medanledning av kompletteringspropositionen -- tas frågan om en"kommunakut" upp, dock utan att något särskilt yrkandeframställs.Utskottet ansåg sig -- i anslutning till attmotsvarande krav restes från -- inte kunna ställasig bakom inrättandet av en "kommunakut". Utskottet anförde dåbl.a. att ett beslut om en sådan fond enligt utskottets meningskulle ge felaktiga signaler till den kommunala sektorn isamband med det pågående förändringsarbetet.Utskottet är alltjämt av samma uppfattning och avstyrkermotion Fi206 (v) yrkande 4.Inrättande av s.k. think tanksI motion A456 av m.fl. (s) omStocholmsregionens näringsliv ställs krav på att hosregeringen skall begära en utredning om möjligheten att inrättaflera fristående s.k. think tanks för långsiktig okonventionellsamhällsanalys. Enligt motionärerna finns ettsådant analyscentrum i , nämligen Institutet förframtidsstudier. Som komplement därtill behövs flera likartadecentra, t.ex. på regional nivå. För detta krävs emellertid enlångsiktig och stabil finasiering, något som inteuppdragsberoende konsultföretag kan erbjuda. Även regionala ochkommunala samhällsorgan har blivit alltmer kortsiktiga ochkonsultorienterade, menar motionärerna, i takt med attbeställar/utförarkonceptet nu slår igenom inom den kommunalasektorn.Utskottet ser givetvis positivt på åtgärder som kan stärkaolika regioners utvecklingsförutsättningar. Utskottetkonstaterar att inom finnsåtskilliga offentliga organ med stor utrednings- ochanalyskapacitet, t.ex. i ,och . Ett omfattandesamarbete mellan dessa organ och olika företrädare förnäringslivet sker redan, bland annat genom länsstyrelsensförsorg. Utskottet vill också peka på det utrednings- ochutvecklingsarbete som bedrivs inom det s.k. --ett samarbetsorgan där landstingen och flertalet kommuner iMälardalen deltar.Enligt utskottets mening handlar det här främst om frågor somär av utpräglat regional karaktär. Något särskilt riksdagensuttalande om formerna för samverkan mellan offentliga organ ochnäringslivet på regional nivå är inte påkallat. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion A456 (s) yrkande 4. beträffande den kommunala ekonomin åren 1994--1999att avslår motionerna1993/94:Fi32 yrkande 3 och1993/94:Fi43 yrkande 4,men (v) - delvis2. beträffande storstädernas ekonomiatt avslår motionerna1993/94:A455 yrkande 13,1993/94:Fi43 yrkandena 1 och 3,1993/94:Fi303 samt1993/94:Fi305,men (v) - delvis3. beträffande övriga krav på översynatt avslår motionerna1993/94:A449 yrkande 3,1993/94:Fi304 och1993/94:Fi307 yrkande 1,4. beträffande det statliga utjämningsbidraget till kommunerår 1995att antar det i proposition1993/94:150 bilaga 7 punkt 2 yrkande 3framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1992:670) omstatligt utjämningsbidrag till kommuner,5. beträffande anslag till Statligt utjämningsbidrag tillkommuner 1994/95att med bifall tillproposition 1993/94:100 bilaga 8 punkt H 1och med avslag på motionerna1993/94:Fi412 yrkande 2 och1993/94:Ub365 yrkande 9till Statligt utjämningsbidrag till kommuner för budgetåret1994/95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på37 ,res. (nyd)6. beträffande bidrag med anledning av införandet av ettnytt statsbidragssystem m.m.att med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 7 punkt 2 yrkandena 4 och 6 samtmed avslag på motion1993/94:Fi43 yrkande 2dels bemyndigar regeringen att utge bidrag medanledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem ienlighet med vad som förordats i propositionen,dels till Bidrag med anledning av införandet av ettnytt statsbidragssystem m.m. för /95 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 790 000 000kr,7. beträffande anslag till Skatteutjämningsbidrag tilllandsting 1994/95att med bifall tillproposition 1993/94:100 bilaga 8 punkt H 2till Skatteutjämningsbidrag till landsting för budgetåret1994/95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på7 ,8. beträffande ekonomiska regleringar andra halvåret 1994mellan staten och kommunsektornatt antar det i proposition1993/94:150 bilaga 7 punkt 2 yrkande 1framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1993:778) medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel medden ändringen att nämnda lag om ändring erhåller i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknade lydelse,9. beträffande ekonomiska regleringar mellan statenoch kommunsektornatt antar det i proposition1993/94:150 bilaga 7 punkt 2 yrkande 2framlagda förslaget till lag med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel ,10. beträffande finansieringsprincipens tillämpningatt med bifall till proposition1993/94:150 bilaga 7 punkt 2 yrkande 5godkänner vad regeringen förordat om tillämpningen avfinansieringsprincipen,11. beträffande utbetalning av skattemedel till kyrkligakommuneratt antar det i proposition1993/94:100 bilaga 8 under punkten Övriga frågorframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m.,12. beträffande fastighetsskattatt avslår motion1993/94:Sk352 yrkande 27,13. beträffande finansiering av fritidsbebyggelsenskostnaderatt avslår motionerna1993/94:Fi301,1993/94:Fi302 och1993/94:Fi306,14. beträffande inrättande av en s.k. kommunakutatt avslår motion1993/94:Fi206 yrkande 4,men. (v) - delvis15. beträffande inrättande av s.k. think tanksatt avslår motion1993/94:A456 yrkande 4.Stockholm den 26 maj 1994På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), BengtWittbom (m), (), (), Per OlofHåkansson (s), (), Tom (), (), (), (nyd), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Anslag till Statligt utjämningsbidrag till kommuner 1994/95(mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet noterar" och slutar med "yrkande 9" bortha följande lydelse:Riksdagen har uttalat sig för en samlad översyn avhemspråksundervisningen. Vissa begränsningar har gjorts avkommunernas skyldigheter på området, vilket gör att kostnadernakan begränsas med . Det är i och för sig braatt vissa begränsningar nu görs i kommunernas skyldigheter påområdet. Undervisningen är emellertid både kostsam ochineffektiv. Enligt utskottets mening bör kommunerna därförfullständigt befrias från skyldigheten att anordnahemspråksundervisning. Utskottet ställer sig bakom vad somanförs i Ny demokratis motioner om hemspråksundervisningen.Den besparing på som regeringen föreslårskulle därigenom kunna mångfaldigas. Det statligautjämningsbidraget bör enligt vår uppfattning kunna minskas medi storleksordningen 1 miljard kronor.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande anslag till Statligt utjämningsbidragtill kommuner 1994/95att med bifall till motion 1993/94:Ub365 yrkande 9och med anledning av proposition 1993/94:100 bilaga 8 punktH 1 och motion 1993/94:Fi412 yrkande 2 till Statligtutjämningsbidrag till kommuner för /95 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på37 ,Särskilt yttrandeDen kommunala ekonominRoland , Per , , , , och AlfEgnerfors (alla s) anför:Genomförandet av en stor del av välfärdspolitiken inom områdensom utbildning, omsorg, vård och kultur sker genomkommuner och landsting. Dessa svarar för den helt dominerandedelen av de offentliga tjänsterna till medborgarna.Vi Socialdemokrater medverkade till en reformering avregelsystemen för statsbidrag till kommunerna och förutbetalning av kommunalskatt. Vi stödde övergången tillgenerella statsbidrag. Däremot avvisade vi regeringens förslagtill orättvisa fördelningsnycklar i det nya bidragssystemet. Viville att reformen skulle genomföras i två steg och med nyafördelningsnycklar. Våra förslag avvisades emellertid.Vi kan nu studera effekterna av regeringens politik gentemotkommunerna. Det nya statsbidragssystemet är på väg att haverera.Bidragssystemet är orättvist eftersom inte alla kommuneromfattas av det. Systemet har också inlåsningseffekter sommotverkar förändringar. Regeringen tvingas nu för "frysa" genomförandet. Det sker i avvaktan på att ettnytt och mera stabilt skatte- och bidragssystem skall arbetasfram.Regeringens sätt att hantera kommunerna och den kommunalaekonomin samt i samband därmed sätta olika restriktioner förverksamhetens utveckling är närmast oansvarigt. Regeringenspolitik tvingar kommunerna att skära ner på för medborgarnasvälfärd viktiga och efterfrågade områden liksom att minskainvesteringar och underhåll. ställs kommunerna införökade behov inom framför allt skola och äldreomsorg.Indragningarna från kommuner och landsting har medfört attden "rundgång" som vi varnade för har inträffat. Vad som hänt äratt staten flyttat över en del av det statligabudgetunderskottet till kommunsektorn. Kommunerna i sin turflyttar tillbaka underskottet till staten via a-kassan ocharbetsmarknadsfonden. Denna omflyttning har resulterat i att ettstort antal anställda blivit arbetslösa som det blivitsvårt att upprätthålla en god service för äldre, sjuka och barn.Rundgången fortsätter dessvärre.Som framgår av utskottets inledande redovisning avutredningsläget pågår nu en översyn av statsbidrags- ochutjämningssystemen. har våra krav på enparlamentariskt sammansatt utredning äntligen accepterats avregeringen. Vi har därför inte ansett det meningsfullt att ånyolägga fram våra förslag till åtgärder. Det beror dels på attdessa tidigare avvisats av riksdagsmajoriteten, dels på attfrågorna nu diskuteras i det pågående utredningsarbetet.Ansvaret vilar tungt på regeringen och den borgerligariksdagsmajoriteten.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Enligt måste skolan, vården och omsorgen få sinbeskärda del av de ökande inkomster som svenska folket kommeratt få . Den offentligakomsumtionen måste tillåtas få ett begränsat utrymme att växaför att tillgodose de ökande behoven. Därigenom kan ocksåkommuner och landsting ges större möjlighet att ta sin del avansvaret för att reducera arbetslösheten. Vi föreslår därför attriksdagen skall utfärda en garanti om att inga nya statligaindragningar av de totala statsbidragen skall ske under1990-talet.Som framhålls i motion Fi32 (v) måste det också ske enomfördelning från rika till fattiga kommuner inom den totalastatsbidragsramen. Det bör kortsiktigt ske genom den avVänsterpartiet föreslagna "kommunakuten" och långsiktigt genomett nytt statsbidragssystem som på ett helt annat sätt tarhänsyn till storstädernas särskilda förhållanden. De extremaproblemen i särskilt -- men också i och -- som tas upp i motionerna Fi303 (s), Fi43 (s), Fi305 (s)samt A455 (fp) kan bara lösas genom en kombinerad omfördelningoch totalt ökat finasiellt utrymme på det sätt som utvecklas iVänsterpartiets partimotion Fi32. Med ett bifall till motionFi32 (v) får således det väsentliga innehållet i de här angivnamotionerna anses vara tillgodosedda.När det gäller de ekonomiska regleringarna mellan staten ochkommunsektorn för och för delar vi iallt väsentligt de synpunkter som Svenska Kommunförbundetframhållit i sina skrivelser till finansutskottet. börsjälvfallet följa den finansieringsprincip som man självbeslutat om. Med regeringens förslag kommer kostnaderna förstatliga beslut, framför allt beträffande bostadsbidrag ochbarnomsorgsgarantin, att vältras över på kommunerna. Genom ettbifall till motion Fi32 (v) kan i allt väsentligttillmötesgå uppmaning.Med hänvisning till vad jag här har redovisat anser jag attutskottets hemställan borde haft följande lydelse under mom. 1,2 och 14:1. beträffande den kommunala ekonomin åren 1994--1999att med bifall till motionerna 1993/94:Fi32yrkande 3 och 1993/94:Fi43 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionerna anförts om den kommunalaekonomin åren 1994--1999,2. beträffande storstädernas ekonomiatt med bifall till motion 1993/94:Fi43 yrkande 1och med anledning av motionerna 1993/94:A455 yrkande 13,1993/94:Fi43 yrkande 3, 1993/94:Fi303 och 1993/94:Fi305 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionerna anförts omstorstädernas ekonomi,14. beträffande inrättande av en s.k. kommunakutatt med bifall till motion 1993/94:Fi206 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av en s.k. kommunakut,I propositionerna 150 och 100 framlagda lagförslag 1 Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:670) om statligt utjämningsbidragtill kommuner2 Förslag tillLag om ändring i lagen (1993:778) med särskilda bestämmelserom utbetalning av skattemedel år 19943 Förslag tillLag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedelår 19954 Förslag tillLag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.Av utskottet framlagt lagförslagBilaga 2Förslag tillLag om ändring i lagen (1993:778) med särskilda bestämmelserom utbetalning av skattemedel år 1994Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1993:778) medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1994skall ha följande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag 1 §1Vid utbetalning av kommunal- Vid utbetalning av kommunal-eller landstingsskattemedel eller landstingsskattemedelenligt 4 § lagen (1965:269) enligt 4 § lagen (1965:269)med särskilda med särskildabestämmelser om kommuns och bestämmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering annan menighets utdebiteringav skatt, m.m., skall för av skatt, m.m., skall inkomståret 1994kommunalskattemedlen minskas kommunalskattemedlen minskasmed per med perinvånare i kommunen den 1 invånare i kommunen den 1november 1993 och ochlandstingsskattemedlen med 349 landstingsskattemedlen med 349kronor per invånare i kronor per invånare ilandstinget den 1 november1993. 1993.För en kommun som inte För en kommun som inteingår i ett landsting skall ingår i ett landsting skallkommunalskattemedlen minskas kommunalskattemedlen minskasmed per med perinvånare i kommunen den 1 invånare i kommunen den 1november 1993. . 2 §2Har en kommun, ett landsting Har en kommun, ett landstingeller en kommun som inte eller en kommun som inteingår i landsting för ingår i landsting förår 1994 fastställt en fastställt enhögre skattesats än den högre skattesats än densom har gällt för år som har gällt för år1993 skall den minskning av 1993 skall den minskning avkommunal- eller kommunal- ellerlandstingsskattemedel som landstingsskattemedel somavses i 1 § i stället avses i 1 § i ställetgöras med , 531 göras med , 531kronor respektive respektive 2 051kronor. Detta gäller dock kronor. Detta gäller dockinte om höjningen av inte om höjningen avskattesatsen avser att skattesatsen avser atttäcka ökade kostnader täcka ökade kostnadersom uppkommit på grund av som uppkommit på grund aven omfördelning av en omfördelning avuppgifter mellan landsting och uppgifter mellan landsting ochkommunerna inom . kommunerna inom landstinget.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.1 Senaste lydelse 1993:1363.2 Senaste lydelse 1993:1363.InnehållSammanfattning1Inledning1Regeringens lagförslag2Studiebesök, inkomna skrivelser m.m.2Propositionernas förslag2Motionsyrkandena3Utskottet5Inledning5Den kommunala ekonomin --19995Uppföljning, utvärdering och revision8Översyn av nuvarande bidragssystem9Storstädernas ekonomi9Övriga krav på översyn11Bidrag till kommuner12Det statliga utjämningsbidraget till kommuner år 199512Anslag till statligt utjämningsbidrag till kommuner1994/9512Anslag till bidrag med anledning av införandet av ett nyttbidragssystem13Bidrag till landsting14Anslag till skatteutjämningsbidrag till landsting 1994/9514Ekonomiska regleringar15Ekonomiska regleringar för och för år 1995mellan staten och kommunsektorn15Övriga kommunalekonomiska frågor18Finansieringsprincipens tillämpning18Utbetalning av skattemedel till kyrkliga kommuner18Kommunal fastighetsskatt19Finansiering av fritidsbebyggelsens kostnader20Inrättande av en s.k. kommunakut21Inrättande av s.k. think tanks22Hemställan23ReservationAnslag till Statligt utjämningsbidrag till kommuner 1994/95(mom. 5) (nyd)25Särskilt yttrandeDen kommunala ekonomin (s)26Meningsyttring av suppleant (v)(mom. 1, 2, 14)27Bilagor1. I propositionerna 150 och 100 framlagda lagförslag292. Av utskottet framlagt lagförslag34