bet · GH01KU40 · 1994-05-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1993/94:188 om lokaldemokrati samt fyra följdmotioner. Vidare behandlar utskottet17 motioner från den allmänna motionstiden 1994.Utskottet tillstyrker propositionens förslag, varvid dockföreslås en annan utformning av den av regeringen föreslagna 6kap. 19 a § kommunallagen. Med anledning av regeringens förslagtill utformning av 3 kap. 16 § och 4 kap. 24 § kommunallagen,med ikraftträdande , föreslår utskottet ändringari av tidigare beslutade utformningar av dessaparagrafer med ikraftträdande den 1 januari 1995.Med anledning av ett flertal motioner föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen om behovet av en samladuppföljning och utvärdering av de reformer och omfattandeförändringar som har skett inom den kommunala verksamheten.Övriga motioner avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats fyra reservationer, ett särskiltyttrande och en meningsyttring. 1993/94:188 vari yrkas att antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i kommunallagen (1991:900),2. lag om kommunala folkomröstningar (1994:000),3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslagen återfinns som bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:K57 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklingen av och den önskvärdainriktningen på den kommunala verksamheten och lokalademokratin,2. att beslutar att hos regeringen begära förslagsom begränsar, avgränsar och preciserar möjligheterna tillmuntliga beslut i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag som begränsar,avgränsar och preciserar möjligheterna till delegation avpolitiska ärenden i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att se över hur de kommunanställdasyttrandefrihet kan stärkas i enlighet med vad i motionenanförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler för allmänhetens insyn och kontrollöver helt privatägda företag som på entreprenad driver sådanverksamhet där kommuner och landsting är huvudmän och hosregeringen begär förslag i enlighet därmed,6. att hos regeringen begär förslag som avgränsarämnesområdena för kommunala folkomröstningar i enlighet med vadsom anförts i motionen,7. att , om yrkande 5 bifalls, beslutar att medgodkännande av regeringens förslag i övrigt till ändrad lydelseav kommunallagen (1991:900) 5 kap. 23 § tillägga ett stycke medföljande lydelse: "Om folkinitiativet väckts av mer än tioprocent av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna skall folkomröstning anordnas.",8. att avslår regeringens förslag till 7 kap. 10 §kommunallagen,9. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:1298) om ändring i sekretesslagen(1980:100).1993/94:K58 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen såvitt avser 5 kap. 23 § andra stycket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning och utvärdering,3. att hos regeringen begär utredning ommedborgerlig insyn då verksamhet läggs ut påentreprenad i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allmänhetens insyns- ochkontrollmöjligheter i företag som på entreprenad bedriververksamhet där kommuner och landsting är huvudmän.1993/94:K59 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en kommunaldemokratiskutredning.1993/94:K60 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att en parlamentarisk utredning med uppgiftatt presentera förslag som stärker den kommunala demokratintillsätts.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19941993/94:K425 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning omoffentlighetsprincipen i kommuner och landsting när offentligverksamhet drivs i privaträttslig regi.1993/94:K504 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en vitalisering av demokratin.1993/94:K601 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom stadsbegreppet.1993/94:K603 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att lämna förslag till införande av sanktionsmöjlighetermot kommuner enligt vad i motionen anförts om brott moträttighets- och förvaltningslagens bestämmelser.1993/94:K604 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skyndsamt igångsätta arbetet med attändra lagstiftningen om uppdragsverksamhet.1993/94:K606 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om förändringar ilagstiftningen i syfte att undanröja de hinder som föreliggerför införande av kommunala vårdnadsbidrag.1993/94:K607 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätten att delegera beslutanderätt från kommunala organ tillskolenhetsstyrelser, valda av föräldrar, elever och personal.1993/94:K608 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom landstingsobligatoriet.1993/94:K609 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom möjligheten att entlediga kommunal- och landstingsråd förevalperiods utgång.1993/94:K610 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med kommunaluppdragsverksamhet.1993/94:K614 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagändring sominnebär att de kommunala trafikföretag som drivs enligtaffärsmässiga principer tillåts konkurrera utanför den egnakommunen.1993/94:K615 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förnyelse och utveckling av den kommunalademokratin,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delning av kommuner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunalpolitiska hearings,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om öppna nämndsammanträden i kommuner ochlandsting,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad valfrihet, mångfald och konkurrensinom den kommunala verksamheten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av välfärdskontrakt.1993/94:K616 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt fastighetsinnehav inte längre skall vara grund förmedlemskap i en kommun.1993/94:K618 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skapandet av möjligheter till fortsatt politiskt engagemangvid högskolestudier på annan ort.1993/94:K619 av och (nyd)vari yrkas1. att beslutar komplettera kommunallagen med enbestämmelse som går ut på att ett parti, som erhållit mandat ifullmäktige men som inte är företrätt i styrelsen, har rätt attlåta en ledamot eller suppleant som företräder partiet ifullmäktige närvara vid styrelsens sammanträden och delta iöverläggningarna och få sin mening antecknad i protokollet,2. att beslutar komplettera kommunallagen med enbestämmelse som går ut på att om det föreligger särskilda skälfår fullmäktige på förslag av parti som erhållit mandat ifullmäktige utse person som inte är förtroendevald att hanärvarorätt i nämnd eller styrelse i kommun eller landsting,3. att , om yrkande 1 eller 2 inte kan bifallas, somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt reglerna måste ändras i syfte att stärka närvarorätten förpartirepresentanter i nämnder och styrelser i kommuner ochlandsting,4. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att undersöka förutsättningarna för ett nyttfolkomröstningsinstitut i kommun eller landsting vilket syftartill att vitalisera demokratin,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sänka det kommunala partistödet tillhälften med början 1995,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för ettsystem med fasta grundbelopp som beräknas lika för alla partieri kommunfullmäktige.1993/94:K621 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en lagändring som innebär att dekommunala trafikföretag som drivs enligt affärsmässiga principertillåts konkurrera utanför den egna kommunen.1993/94:K810 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att frågan om de äldressituation uppmärksammas,2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas isyfte att underlätta för alla, både ung och gammal, att delta iden politiska beslutsprocessen. Inledning1.1 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag till ändringar ikommunallagen (1991:900), sekretesslagen (1980:100) ochskollagen (1985:1100). Vidare föreslås en ny lag om kommunalafolkomröstningar.Förslagen innebär bl.a. följande.Nämndernas ansvar enligt kommunallagen skall omfatta ävensådan verksamhet som nämnden lämnar över till annan påentreprenad. När en kommun eller ett landsting lämnar övervården av en angelägenhet till någon annan än etthelägt kommunalägt företag, skall kommunen eller landstingettillförsäkra sig möjlighet att kontrollera och följa uppverksamheten.Fullmäktige får rätt att vid ett politiskt majoritetsskifte ifullmäktige under löpande mandatperiod återkalla uppdragen församtliga förtroendevalda i en nämnd.Särreglerna i kommunallagen för omdrätselnämnd tas bort och borgarrådsinstitutionen görsfrivillig.Röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmar kan genomfolkinitiativ väcka fråga i fullmäktige om att hållafolkomröstning i viss fråga, och en särskild förfarandelag förkommunala folkomröstningar införs.Fullmäktige får medge att en nämnd håller offentliganämndssammanträden. Jävsreglerna rörande dubbla engagemang i ennämnd och i ett kommunalt företag skärps, och regler om verkanav jäv införs.Personalföreträdarna skall inte längre ha rätt att närvara vidhandläggningen i en nämnd av ärenden som avser beställning ellerupphandling av varor och tjänster.Fullmäktige får besluta att en nämnd får överlåta driften aven viss institution eller anläggning till ettsjälvförvaltningsorgan.Den kommunala avgiftsmakten skrivs in i kommunallagen, ochsjälvkostnadsprincipen lagfästs som grundregel för avgiftsuttagför tjänster och nyttigheter som kommuner och landstingtillhandahåller.Ett internt erbjudande i en upphandling skall frånsekretessynpunkt behandlas på samma sätt som ett anbud från enutomstående anbudsgivare.Lagändringarna föreslås träda i kraft utomändringen i sekretesslagen som föreslås träda i kraft den 1januari 1995.1.2 Bakgrund1.2.1 LokaldemokratikommitténI samband med behandlingen av proposition 1990/91:117 om en nykommunallag uttalade att ett fortsattarbete borde komma till stånd i vissa frågor (bet.1990/91:KU38). Regeringen bemyndigade chefen förCivildepartementet att tillkalla en kommitté (dir. 1991:12) meduppgift att överväga olika åtgärder för att stärka den lokalademokratin. Kommittén, som antog namnet ,avlämnade sitt slutbetänkande Lokal demokrati iutveckling (SOU 1993:90).1.2.2 Utredningar om avgifter inom verksamhetGenom tilläggsdirektiv (dir. 1990:18) uppdrogregeringen till Stat--kommun-beredningen att överväga vissafrågor om avgifter i verksamhet, bl.a. vad gälldesjälvkostnadsprincipen. Beredningen tillsatte en särskildarbetsgrupp, Avgiftsgruppen, för utredningsarbetet.Avgiftsgruppen avlämnade delbetänkandet Denkommunala självkostnadsprincipens gränser (SOU 1990:107).Vid tillkomsten av den nya kommunallagen gjordes med hänsyn tilldet pågående utredningsarbetet bedömningen attsjälvkostnadsprincipen inte skulle skrivas in i kommunallagen.I december 1990 beslutade regeringen att frågorna om avgifteri verksamhet skulle utredas vidare av en särskildutredare. Denna utredning antog namnet ochavlämnade sitt slutbetänkande Effektiva avgifter-- resursstyrning och finansiering (SOU 1991:110) medbilagedelen Beskrivningar av några avgiftsområden samtremissyttranden (SOU 1991:111).I april 1992 tillsattes en arbetsgrupp om avgifter i kommunalverksamhet. Arbetsgruppen antog namnet Avgiftsgruppen. Förutomatt behandla frågor om avgiftssättningen inom vissa s.k.kommunaltekniska områden skulle Avgiftsgruppen bl.a. överväga omen grundläggande princip för kommunala avgiftsuttag borde tas ini kommunallagen. Avgiftsgruppen avlämnade i april 1993betänkandet Avgifter inom verksamhet -- förslag tillmodifierad självkostnadsprincip (Ds 1993:16).1.2.3 Skrivelse till regeringen från kommunStockholms kommun begärde i en skrivelse till regeringen bl.a.att kommunallagen skulle ändras så att nämnder skall kunnaväljas tills vidare och att de förtroendevalda i en nämnd skallkunna entledigas vid politiska majoritetsskiften i fullmäktige.Denna del av skrivelsen överlämnades tillLokaldemokratikommittén och behandlades av utredningen i dessslutbetänkande.I skrivelsen begärde också att reglerna ikommunallagen om drätselnämnd och ett antal regler som berörborgarråd skall tas bort. Vidare begärde kommunen attborgarrådsinstitutet skulle göras frivilligt. I propositionenanges att eftersom dessa begränsningar bara berör Stockholmskommun, har kommunens begäran inte varit föremål för sedvanligremissbehandling. I stället har regeringen under beredningenhaft underhandskontakter med kommunen.2. Propositionens uttalanden om framtida reformbehovEnligt regeringen kommer den kommunala verksamheten även ifortsättningen att vara föremål för förändringar som kommer attmedföra ett behov av omprövning av de regelverk som styrkommunernas och landstingens handlande. Detta gäller inte minstden ökade internationaliseringen och konsekvenserna av etteventuellt har haft i uppdrag att utreda ett vittspektrum av frågor, och större delen av de förslag kommittén harlagt fram har regeringen och remissinstanserna bedömt som mognaför lagstiftning. Vissa av förslagen behöver dock enligtregeringen belysas ytterligare och då i ett bredare sammanhang.Enligt regeringen finns det också frågor som inte legat inomkommitténs uppdrag, men som visat sig krävaytterligare utredning. I propositionen anförs i dessa frågorbl.a. följande.2.1 Den kommunala självstyrelsens principLokaldemokratikommittén har behandlat frågan och konstateratatt gränserna för den kommunala självstyrelsen är oklara liksominnebörden av de krav som ställs upp i konventionom kommunalt självstyre. Kommittén har föreslagit att regeringenvidtar åtgärder för att ge den kommunala självstyrelsen ettvidgat grundlagsskydd.En särskild utredare har på regeringens initiativ utrettkonsekvenserna för kommunerna och landstingen vid olika formerav deltagande i den västeuropeiska integrationen, i betänkandetKommunerna, landstingen och (SOU 1994:2). I utredningenlämnas också ett underlag om hur internationaliseringen påverkarförutsättningarna för den kommunala självstyrelsen.Regeringen anser att det finns starka skäl för att denkommunala självstyrelsens rättsliga reglering ses över i ett mersamlat sammanhang. Regeringen har därför för avsikt atttillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera denrättsliga utvecklingen i med utgångspunkt i principen omden kommunala självstyrelsen.2.2 De förtroendevaldas arbetsförutsättningarDet finns enligt regeringen anledning att ägna fortsattuppmärksamhet åt hur antalet förtroendeuppdrag ochrepresentativiteten bland de förtroendevalda utvecklas och dånärmast vid nästa allmänna val . Det finns ocksåenligt regeringen skäl att följa upp hur partistödsreglerna ikommunallagen har tillämpats i praktiken och att analysera omtillämpningen står i överensstämmelse med intentionerna bakom denya reglerna om kommunalt partistöd.Mot denna bakgrund har regeringen för avsikt att tillkalla enutredning med uppgift att göra en totalöversyn över deförtroendevaldas arbetsförutsättningar. I översynen bör enligtregeringen ingå bl.a. kommunallagens regler om rätt tillersättning för förlorad arbetsförtjänst, rätt till ledighet förde skiftarbetande samt det kommunala partistödet. Det är ocksåenligt regeringen angeläget att föreslå åtgärder för attförbättra arbetsförutsättningarna för de förtroendevalda och depolitiska partierna i kommuner och landsting.2.3 Den kommunala revisionens framtida rollI uppdrag har inte ingått att närmareutreda den kommunala revisionens roll. Kommittén har dock pekatpå vissa frågor som framöver kan komma att behöva belysasytterligare. En framtida reformering av den kommunalarevisionens roll bör enligt kommittén inriktas på att trygga enhög kompetens inom revisionsverksamheten. Regeringen avser attta initiativ till en översyn av den kommunala revisionen.2.4 Den ökade internationaliseringenEnligt regeringen finns det all anledning att även framöverfölja effekterna på den kommunala självstyrelsen både när detgäller samarbetet inom ramen för och ett eventuelltEU-medlemskap. EG/EU-konsekvensutredningarna (SOU 1994:2) harföreslagit att det för detta ändamål inom regeringskanslietinrättas stående beredningsorgan. I en särskild rapport,näringslivspolitik i (SOU 1993:12), föreslårLokaldemokratikommittén att och regionalnäringslivspolitik i bör utredas utifrån ett antalfrågeställningar som bl.a. berör och en eventuellEU-anslutning. Regeringen uppger att förslagen i de nämndabetänkandena bereds.2.5 Gemensam personal för myndighetsutövningRegeringen uppger att den redan har inlett en översyn avfrågan om att anlita anställda i en annan kommun eller ettlandsting för uppgifter som innefattar myndighetsutövning.Regeringen avser att uppdra åt en särskild utredare att ta ettmer samlat grepp om dessa frågor.2.6 Sekretessen i en fri har haft i uppdrag att överväga hurman inom ramen för sekretesslagstiftningen kan finna lösningarpå de problem som är förknippade med att sekretesskyddadeuppgifter från skilda verksamhetsområden kan förekomma inomintegrerade verksamheter. Kommittén avlämnade 1992delbetänkandet Sekretesslagen i en fri nämndorganisation (SOU1992:140). Betänkandet har remissbehandlats. Mot bakgrund avremissutfallet har regeringen funnit att frågan bör beredasvidare.2.7 Reformbehov i övrigtUtskottet återkommer nedan till vad regeringen anförtbeträffande frågor om nyval vid kommundelningar, ett vidgatmedborgarengagemang, uppdragsverksamhet och detkommunala medlemskapet samt frågan om förtroendevaldas ansvarför lagtrots och domstolstrots.3. Entreprenader i verksamhet3.1 Propositionen3.1.1 Rätten att anlita entreprenörerLokaldemokratikommittén skulle enligt sina direktiv bl.a.lägga fram förslag till regler som säkerställer insyn ochkontroll för kommuninvånarna när kommunens verksamhet bedrivsgenom hel- eller delägda bolag eller i privat eller kooperativregi. Kommittén skulle också överväga och föreslå åtgärder föratt öka de enskilda kommunmedlemmarnas inflytande på denkommunala verksamheten.Lokaldemokratikommittén föreslog i sitt betänkande att enändring skulle göras i kommunallagen för att klargöra attkommuner och landsting får anlita entreprenörer.Enligt regeringen har kommuner och landsting sedan lång tidhaft en rätt att i viss utsträckning använda sig avprivaträttsliga subjekt för sin verksamhet. I rättspraxis hardetta ansetts följa av den allmänna kompetensregeln, numerauttryckt i 2 kap. 1 § kommunallagen. Regeln i 3 kap. 16 §kommunallagen om möjligheten till överlämnande av vården av enkommunal angelägenhet har enligt regeringen visserligentillkommit för att reglera förutsättningarna för att lägga utverksamhet på kommunala företag. Utformningen är dock sådan attden allmänt reglerar förutsättningarna för kommunerna ochlandstingen att lämna över förvaltningsuppgifter tillprivaträttsliga subjekt, t.ex. genom avtal om entreprenaddrift(jfr bet. 1990/91:KU38 s. 44).Genom de förslag som lades fram i proposition 1992/93:43 Ökadkonkurrens i verksamhet (bet. 1992/93:SoU9) har enligtregeringen ytterligare klarlagts att uppgifter som inteinnefattar myndighetsutövning kan läggas ut på entreprenad.Regeringen finner med hänvisning till det anförda att det intebehövs något förtydligande i 3 kap. 16 § kommunallagen i frågaom denna möjlighet.Regeringen föreslår dock att bestämmelsen i 3 kap. 16 §kommunallagen justeras för att tydliggöra fullmäktiges roll närvården av kommunala angelägenheter lämnas över till annan.Vidare görs tillägget i paragrafen att vården av en kommunalangelägenhet även får överlämnas till en enskild individ.Enligt regeringen framgår inte av förarbetena till 3 kap. 16 §kommunallagen anledningen till att denna paragraf inteinnehåller någon möjlighet för kommuner och landsting att lämnaöver vården av en angelägenhet till en enskild individ.Denna möjlighet finns däremot enligt regeringen numera i t.ex.socialtjänstlagen (1980:620) och hälso- och sjukvårdslagen(1982:673). Enligt regeringens mening saknas det anledning attinte uttryckligen ange en sådan möjlighet även i kommunallagen.Ett tillägg i paragrafen med denna innebörd bör därför göras.3.1.2 Det kommunala ansvaret och kontrollenRegeringen föreslår att nämndernas ansvar uttryckligen skallomfatta även sådan verksamhet som lämnas över tillannan. Detta förslag genomförs genom att ett nytt tredje styckeläggs till i 6 kap. 7 § kommunallagen.Som en följd av strävandena att i högre grad än tidigareutsätta den kommunala verksamheten för konkurrens, har enligtpropositionen antalet entreprenader i kommuner kommit att öka.Enligt regeringen har det i debatten hävdats att det fråndemokratisk synpunkt finns risker förknippade med en sådanutveckling. Bland annat har det ansetts vara oklart vilketansvar som kommunerna och landstingen har för en verksamhet sombedrivs av enskilda på entreprenad.Av 6 kap. 7 § kommunallagen framgår inte direkt att dekommunala nämnderna ansvarar för en verksamhet som utförs avutomstående på uppdrag av kommunen eller , och fråganberördes inte heller i förarbetena. Regeringen finner emellertiddet uppenbart att så bör vara fallet. Med ansvar avses enligtregeringen inte ansvaret för den dagliga verksamhetens utförandeutan det övergripande politiska ansvaret. För att det inte skallråda någon som helst tvekan om att nämndernas ansvar ocksåomfattar en verksamhet som har lagts ut på entreprenad bör ettförtydligande tillägg med denna innebörd göras till 6 kap. 7 §kommunallagen.En förutsättning för att en nämnd skall kunna fullgöra sittansvar för verksamheten i de fall då kommunen eller landstingethelt eller delvis överlåtit vården av en angelägenhettill en utomstående på entreprenad är enligt propositionen attnämnden har möjlighet att kontrollera och följa uppverksamheten. Det bör därför föreskrivas en skyldighet förfullmäktige att se till att kommunen eller landstingettillförsäkras en sådan möjlighet innan vården av en angelägenhetlämnas över till ett privaträttsligt subjekt med stöd av 3 kap.16 § kommunallagen. Detta bör enligt regeringen ske genom att enny paragraf med bestämmelser om detta förs in efter 3 kap. 18 §.3.2 Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringar ikommunallagen.4. Återkallelse av förtroendeuppdrag i vissa fall4.1 PropositionenI propositionen föreslås att fullmäktige skall ha rätt attunder löpande mandatperiod återkalla uppdragen för samtligaförtroendevalda i en nämnd. Detta kan ske dels när den politiskamajoriteten i nämnderna är densamma som ifullmäktige, dels i samband med att nämndorganisationen skalländras. Förslaget genomförs genom att en ny paragraf, 4 kap.10 a §, införs i kommunallagen. I 6 kap. 14 § kommunallagenklargörs att nya förtroendevalda skall väljas när uppdragenåterkallats enligt 4 kap. 10 a § 1.Lokaldemokratikommittén föreslog en lösning som innebar attalla nämnder skall väljas tills vidare.