bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — 18.00--20.05Offentlig utfrågning av kulturminister delsangående regeringens praxis vid beslut rörande asylsökande frånPeru, dels angående regeringens beslut att medge permanentuppehållstillstånd för bosnier och dels angående regeringensbehandling av frågor rörande asylsökande från KosovoThage G : Jag förklarar konstitutionsutskottetsoffentliga utfrågning öppnad.Jag hälsar kulturminister välkommen tillkonstitutionsutskottet.Vi har beslutat den uppläggningen att vi tar ärende för ärendeoch börjar med det ärende som rör de peruanska flyktingarna.Granskningsärende angående regeringens praxis vid beslutrörande asylsökande från PeruThage G : När det gäller detta ärende har jagkommit överens med statsrådet att hon gör en kort inledning.Var så god, !Birgit : Tack!Jag vill erinra om att utskottet granskade detta ärende förraåret, och den granskningen föranledde inte något uttalande frånutskottets sida. har regeringen inte haft befattningmed något ärende som gäller peruanska flyktingar, så när som påatt en person begärt nåd på ett tidigare avslagsbeslut. Ettavvisningsbeslut omfattas inte av nådeinstitutet, och därförprövades det ärendet inte av regeringen.Utskottet refererade i sitt granskningsbetänkande till attregeringen /93 hade fattat beslut i 28 ärenden ochatt uppehållstillstånd hade getts i sex av dessa. Utskottetrefererade också till att ingen av de sökande hade ansetts varaflykting. Några hade anknytning till Sendero Luminoso, medanandra inte hade det.Några av ärendena omfattades av de dåvarande s.k.väntetidsbestämmelserna, dvs. den som hade varit i enviss tid och väntat på beslut kunde få stanna på den grunden.Om en person hade verkat för eller haft anknytning till enterroristorganisation, vilket ju Sendero Luminoso är, var detett särskilt skäl att inte bevilja uppehållstillstånd på grund avväntetidsreglerna.Detta är en sammanfattning av vad som står ikonstitutionsutskottets recit i förra åretsgranskningsbetänkande. Utskottet har rätt uppfattat vadregeringens beslut innebar. Däremot har det missuppfattats påmånga andra håll. Det sägs t.ex. att alla som kommer från Perufår avslag, men det är inte sant. Det sägs också att alla somkommer från anses vara terrorister, men det är heller intesant. Det sägs vidare att personer som bedöms riskera tortyrsänds tillbaka med motiveringen att de har anknytning tillSendero Luminoso. Det är heller inte sant. Enligt utlänningslagenfår ingen person som riskerar tortyr, annan omänsklig behandlingeller dödsstraff sändas tillbaka. Den regeln är absolut.UNHCR har kommenterat asylansökningar från peruaner iSverige. Man har studerat några fall där beslut fattats avInvandrarverket och . UNHCR har inte hafttillgång till akterna, och man har inte gjort någon prövning i deindividuella fallen.I oktober 1992, alltså cirka efter det attregeringen hade prövat de flesta Perufallen -- det gjordes den 8juli 1992 --, hörde UNHCR av sig till regeringen beträffande ettfall. Vi ställde då alla akter till UNHCR:s förfogande, och mangranskade också de flesta av dem. Man skulle efter dengranskningen låta höra av sig, om man hade några invändningar moteller kommentarer till de av regeringen fattade besluten. UNHCRhar aldrig återkommit med några kommentarer eller invändningar.Den omedelbara konsekvensen av regeringens handläggning var attpersoner med anknytning till Sendero Luminoso inte fick stanna,även om de omfattades av de s.k. vistelsetidsreglerna.Bakgrunden till att dessa personer inte fick stanna påväntetidsreglerna är att vi inte ville medverka till att detbyggs upp en cellverksamhet här i av personer som haranknytning till en terroristorganisation. Det finns entendens till en sådan uppbyggnad av celler i Europa.Jag vill också erinra om att för mänskligarättigheter har prövat fall, och dess konklusion blev att det varuppenbart att dessa sökande inte hade fått sina mänskligarättigheter kränkta.Bengt : Respekterade människorättsorganisationer somAmnesty International och 's Watch publicerarkontinuerligt rapporter om de ohyggliga övergrepp som i Perubegås mot de mänskliga rättigheterna. Vi har också fåtten förödande rapport från FN:s särskilda rapportör.Det är sant att Sendero Luminoso och MRTA gör sig skyldiga tillgrova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Man kanifrågasätta i vilken utsträckning de peruanska myndigheterna kanskydda människor från dessa kränkningar.När det gäller försvinnanden och utomrättsliga avrättningar ärPeru enligt rapportörerna ett av de värsta länderna i världen.FN:s rapportör har, som jag sade, lämnat en skakande berättelse.I en interpellationsdebatt , som gällde justkränkningen av mänskliga rättigheter och avvisning av peruaner,sade att de mänskliga rättigheterna "inte fulltut" respekterades i Peru.Vilken är invandrarministerns bedömning när det gällerMR-situationen i ?Birgit : Mänskliga rättigheter kränks i Peru.Bengt : Kan invandrarministern göra någon bedömningav omfattningen och svårighetsgraden av dessa kränkningar?Birgit : På departementet följer vi -- på sammasätt som uppenbarligen gör -- olika rapporter. Vikonstaterar från tid till annan att är ett våldssamhälle.Det beror bl.a. på att man har terroristorganisationer och på attdet där finns personer som ingriper och tar fast folk, somförsvinner. Det finns också tendenser hos statsmakten till enhårdnande politik; man har efter en folkomröstning t.ex. införtdödsstraff. Det är naturligtvis en allvarlig kränkning avmänskliga rättigheter, såsom vi ser det i , och det finnsanledning att protestera mot det.Bengt : Skulle man kunna säga att tortyr är vanligoch utbredd och att oskyldiga döms till hårda fängelsestraff?Skulle det kunna vara en beskrivning av situationen?Birgit : Det förekommer övergrepp mot människor --det är riktigt.Bengt : Om en asylsökande lämnat legalt med egetpass, har det -- efter vad vi har förstått av rapporten -- vägtsin vid bedömningen av om han har fullgoda skäl att vara flyktingenligt praxisbesluten. och även UNHCR gören helt annan bedömning och anser inte alls att man kan draslutsatsen att detta är en omständighet som gör att vederbörandeinte har fullgoda skäl att vara flykting. Den slutsatsen draremellertid regeringen vid bedömningen av personer som rest utfrån med eget pass.Har någon kommentar till den kritiken?Birgit : Som enda omständighet räcker detnaturligtvis inte. Vid en samlad bedömning kan det också ingå tar hänsyn till hur en person har tagit sig ur sitt hemland.Det kan också handla om trovärdighetsfrågor.Men som enda omständighet räcker det alltså inte, och dettastämmer med t.ex. UNHCR:s uppfattning.Bengt : Det är också så att en del flyktingarstrovärdighet blir ifrågasatt därför att de inte har någotpass. Är det också riktigt?Birgit : Det kan förekomma i olika fall.Bengt : Man kan alltså få sin trovärdighet ifrågasattdels om man har pass, dels om man inte har pass?Birgit : Det beror på den totala situationen ochden berättelse som den asylsökande presenterar. Men det viktiga idet här sammanhanget är att det faktum att man kunnat ta sig utlegalt ur sitt land som enda omständighet inte gör att man kansäga att den personen inte har behov av skydd.Bengt : Är det inte så enligt de rapporter vi fåttfrån att det är mycket lätt att hos myndigheterna få passoch att det också är ganska lätt att muta till sig ett pass?Birgit : Det råder litet olika uppfattningar omdet. Det finns rapporter som säger att det är ganska svårt attillegalt ta sig ut ur . Men att det förekommer mutor i Peruär riktigt.Bengt : Vad grundar sig regeringen på förlagstiftning när man fäst en så pass avgörande vikt vidpassfrågan?Birgit : Vi har inte fäst någon avgörande vikt vidpassfrågan.Bengt : Det är ett intryck som man kan få av denredogörelse som regeringen har lämnat tillkonstitutionsutskottet.Birgit : Det är en slutsats som utskottet får dra.Jag har själv varit med och fattat beslut, och jag vet att viinte har fäst någon avgörande vikt vid passfrågan.Bengt : Ett skäl som tydligen har använt sig av är att denasylsökande har uppgett sig ha vistats i . Det skulledå vara ett argument för att man inte har utsatts för så svårförföljelse som man påstår. Anser invandrarministern att det kanvara ett skäl? Det kan också vara så att man har gömt sig påolika håll i för att komma undan och få en möjlighet att tasig ur landet.Birgit : Ja, visst finns det sådana möjligheter.Men sådana där enskildheter i en berättelse som består av väldigtmånga olika omständigheter måste ingå i en total sammanvägning.Som enskild faktor för att bedöma om en person är i behov avskydd eller inte spelar den inte någon avgörande roll.Bengt : Men det kan alltså vara så att man vistatsrätt länge i och ändå varit förföljd.Birgit : Om man vistats i väldigt länge ochgjort det öppet men inte drabbats av våld eller förföljelse, ärdet naturligtvis en indikation på att man inte har behov av skyddi ett annat land. Men det behöver inte vara på det sättet.Bengt : Regeringen har i det praxisskapande beslutetslagit fast att ett särskilt skäl mot att få asyl somdefactoflykting eller uppehållstillstånd av humanitära skälär att man har verkat för en organisation som har begått grovaövergrepp mot de mänskliga rättigheterna. Jag kan iutlänningslagen eller i lagens förarbeten inte finna något stödför att just ett sådant här förhållande skulle kunna utgöra ettsärskilt skäl mot asyl. Vad stöder regeringen egentligen sintolkning på?Birgit : Som jag sade i min inledning hade vi påden tiden regler som innebar att de som hade varit i enviss tid och väntat på beslut kunde få stanna enbart på dengrunden. Det finns ingen absolut rätt att få stanna enligt dessavistelsetidsregler. I själva verket sägs det i de bestämmelsersom styr detta att det kan finnas särskilda skäl att man inte fårstanna, trots att man vistats i landet,t.ex. om man har begått brott eller brustit i vandel. Regeringenhar i sitt beslut ansett att om man har anknytning till eller harverkat för en terroristorganisation, så är det ett särskilt skälatt inte bevilja uppehållstillstånd enligt vistelsetidsreglerna.Bengt : Det är alltså inte så att man stöder sig påartikel 1 F Genèvekonvention?Birgit : För att beskriva den här organisationenanvändes också artikel 1 F i konventionen. Det var ett sätt attbeskriva den här typen av organisationer som har begåttkriminella handlingar i sitt hemland.Bengt : Den här artikeln handlar om mycket grovabrott -- brott mot freden, brott mot mänskligheten,krigsförbrytelser och liknande. Är det någon av de personer somhar utvisats vilka som individer har begått den typen av brott?Birgit : Jag svarar på den del som avserregeringens beslut. Vi konstaterade att ingen av dessa personervar flykting. Vi har heller inte tillämpat den regeln på någon avdessa personer.Bengt : Har någon av dem som utvisats från Sverigesom individer begått sådana brott som avses i artikel 1 F?Birgit : Jag kan inte svara för alla beslut som harfattats av våra myndigheter. Vi talar nu om de personer som hadeanknytning till Sendero Luminoso, men det finns ju också peruanersom inte har någon sådan anknytning alls. De flesta hade vissanknytning till organisationen och sade sig verka för den. Detfanns några som påstod sig ha varit med vid någon form avattentat. De personer som prövades av regeringen hade alltsålitet olika skäl. Frågan är om någon av dem hade begåtticke-politiska kriminella handlingar i sitt hemland, innan de komhit och sökte asyl.Bengt : Det är regeringens tolkning av artikel 1 Fsom UNHCR kritiserar. Man menar att det inte finns något stöd föratt åberopa just medlemskap i en organisation. Av de akter viläst framgår att det t.o.m. kan ha varit så att den asylsökandebara haft en förälder som varit aktiv i en organisation och somman har besökt i ett fängelse eller att vederbörande satt upp ettflygblad för den här organisationen. Det är svårt att se dettasom ett brott i den mening som avses i artikel 1 F.Birgit : Om refererar till UNHCR:sskrivelse , vill jag framhålla att UNHCRinte har granskat regeringens beslut i denna omgång. Därför kanman inte säga att UNHCR skulle kritisera regeringens tolkningav artikel 1 F i . UNHCR har tittat på beslutsom har fattats av våra myndigheter. UNHCR:s granskning avregeringens beslut skedde . Man hade då inte någrainvändningar mot eller kommentarer till regeringens beslut.Bengt : Men de svenska myndigheterna hänvisar ju tillregeringens praxisbeslut som vägledning.Birgit : Men sade att UNHCR kritiserarregeringens tolkning av artikel 1 F, men så är det inte.Bengt : Man kritiserar de svenska myndigheternashandläggning, och myndigheterna grundar sina beslut påregeringens praxisbeslut.Birgit : UNHCR har gjort kommentarer tillmyndigheternas beslut -- det är helt riktigt.Bengt : Åtskilliga asylsökande peruaner åberopar hotfrån Sendero Luminoso eller MRTA som grund för sin asylansökan.De har nästan undantagslöst fått avslag med hänvisning till attde kan begära skydd av de peruanska myndigheterna.Anser regeringen att de peruanska myndigheterna har vilja ochförmåga att ge skydd åt dem som hotas av Sendero Luminoso ellerMRTA?Birgit : Vår bedömning i de fall som varit uppetill regeringens prövning har varit att de inte riskerarförföljelse i av det slag som skulle konstitueraflyktingskap.Bengt : Invandrarministern känner mycket väl tillfallet . Han utvisades till . Hangreps på flygplatsen och fördes till häkte. Han släpptes såsmåningom efter en omfattande kampanj av Amnesty International.Han är nu försvunnen -- man vet inte var i han finns.Detta fall måste väl ändå vara ett tecken på att det finnsrisker med den här utvisningspolitiken.Birgit : Jag känner mycket riktigt till det fallet.Amnesty gjorde en blixtaktion, och den här personen släpptesefter . Man kan inte veta av vilken orsak han greps avpolisen. Det är mycket möjligt att det hade hänt saker om Amnestyinte hade ingripit. Å andra sidan är det ganska vanligt attpersoner som kommer tillbaka till sitt land grips av polisen ochhålls häktade för identitetskontroll och frågor. Detär mycket möjligt att detta var den typen av fall och att den härpersonen hade släppts utan Amnestys aktion. Men det kan ingenveta så här i efterhand.Bengt : Är det regeringens uppfattning attasylsökande peruaner, som inte är terrorister, utan fruktan kanåtervända hem eller att man kan skicka dem tillbaka till ?Birgit : Det finns ingenting som säger att allaperuaner som lämnar sitt land regelmässigt riskerar förföljelsenär de kommer tillbaka. Europeiska kommissionen för mänskligarättigheter säger att det är uppenbart att de personer somavvisats från inte har fått sina mänskliga rättigheterkränkta.Thage G : får nu avrunda medytterligare en fråga i denna första omgång och får sedanåterkomma.Bengt : Jag kan då påminna om fallet Mónica CastilloPaez. Regeringen utvisade henne från och har drabbats avkritik för det beslutet. Hon var inte att anses som flyktingenligt utlänningslagen 3:1, och hon kunde inte heller åberopaandra omständigheter för att få stanna här, och hon avvisades.Amnesty International har skrivit en redogörelse om MónicaCastillo Paez. Den går ut på att hon i verkligheten hade starkaskäl för att få stanna i . Det har riktats mycket kraftigkritik från andra MR-organisationer. 's Watch har t.o.m. iett brev förklarat att ett genomförande av denna avvisning var"ägnat att väcka avsky". Vi har i detta fall också fått kritikfrån FN:s flyktingkommissariat.Kan statsrådet ge en fylligare motivering till beslutetatt avvisa Mónica än den som framgår av den rättkortfattade beslutsmotiveringen?Birgit : Personliga uppgifter i enskilda fall ärsekretessbelagda, och jag vet inte hur mycket jag skall gå in påde enskilda skälen i det fallet. Jag är beredd att svara på mergenerella frågor om regeringens bedömning.Thage G : Det som är sekretessbelagt skallstatsrådet självfallet inte gå in på här.Birgit : Såvitt jag förstår är akten tillgängligför utskottets ledamöter.Thage G : får studera akten på KU:skansli.Bengt : Jag har studerat den, men vad jag ville varatt få en mer utförlig motivering än den som finns i detkortfattade regeringsbeslutet.Hans Göran : Jag vill ställa ytterligare några frågortill om situationen i Peru.Du har redan sagt att det i förekommer kränkningar avmänskliga rättigheter. Vi har en del uppgifter om detta, bl.a. omatt militären rutinmässigt skulle tortera misstänkta och att detär ett utbrett och allvarligt bruk av tortyr. Delar du denuppfattningen?Birgit : Att det förekommer övergrepp mot enskildapersoner är väl fullt klart.Hans Göran : Frågan är närmast om tortyr användsrutinmässigt och i stor omfattning. Det framgår av en radrapporter som vi har fått, bl.a. från US State Departement,Amnesty och 's Watch. Har du någon invändning mot denrapporteringen?Birgit : Nej, det vore konstigt om jag skulle hadet. Det är en allmän uppfattning att det förekommerförsvinnanden, övergrepp och tortyr. pågår det isträvan att förbättra situationen diskussioner mellan denperuanska regeringen och olika människorättsorganisationer iPeru. De problem som under en rad år har funnits i är inteundanröjda.Hans Göran : Det finns uppgifter om att det underförra året förekom 70 försvinnanden med politisk bakgrund och 30avrättningar. Är detta uppgifter som du också har?Birgit : Javisst! Vi läser alla rapporter om Perusom kommer.Hans Göran : Även med internationella mått och med demått man kan ha i är detta en mycket allvarlig formav förföljelser och kränkningar av mänskliga rättigheter. Anserdu att man vid prövningen av asylärenden i tillräckligutsträckning har beaktat detta?Birgit : Jag kan svara för den bedömning somregeringen har gjort. Den bedömningen utgår från om det i detenskilda fallet finns risk för omänsklig behandling, tortyr ochnumera också dödsstraff. Vår bedömning har varit att den riskeninte har funnits i de enskilda fall som regeringen har handlagt.Hans Göran : Jag skall här inte gå in på de enskildafallen, men det förekommer en omfattande kritik. Du har självhänvisat till det nya dokumentet från UNHCR, som är daterat den18 . I inledningen av detta dokument står det att UNHCRhar studerat ett antal fall med peruanska asylsökande. Vi kan välvara överens om att vad UNHCR här säger baserar sig på studium avenskilda fall?Birgit : Ja, det baserar sig dels på de beslut somvåra myndigheter har fattat, dels på material som de sökandeeller i första hand deras advokater har lämnat över till UNHCR,som dock inte haft tillgång till de fullständiga akterna.Hans Göran : Men betvivlar du att UNHCR har skaffatsig tillräcklig information om de fall som man har studerat?Birgit : Jag betvivlar ingenting, utan jag har bararedovisat vilket material man haft tillgång till.Hans Göran : Vi har här inte möjlighet att läsa upphela detta dokument, som är mycket intressant. Anser du attSverige skall följa de rekommendationer och anvisningar som UNHCRger?Birgit : Ja, vi har i varit väldigt måna omatt stötta och ta hänsyn till vad UNHCR tycker. försdet från och till en dialog om olika inslag i flyktingpolitiken,där man från tid till annan kan ha litet olika uppfattningar,bl.a. på grund av att man i en del länder har mer information änvad andra länder har. Men vet att Sverigelägger stor vikt vid UNHCR:s arbete.Hans Göran : Just precis, och det är därför som det idet här ärendet är så viktigt att gå in på detta dokument, sominnehåller en allvarlig kritik av myndigheternas handläggning avdessa ärenden. Därför vill jag nu fråga dig: Finns det någontingi detta dokument som du kan säga är felaktigt eller har du pånågon punkt invändningar av betydelse?Birgit : I huvudsak delar jag UNHCR:s uppfattning.Däremot kan jag inte yttra mig om de kommentarer som UNHCR gör omInvandrarverkets motiveringar, eftersom jag inte har gjort någonordentlig genomgång av bedömningar.Hans Göran : Jag tycker att det är mycket bra att dusäger att du inte har några invändningar att göra, och vi skallnaturligtvis noggrant studera innebörden av detta när vi har mertid.Vi har haft åtskilliga debatter om flyktingpolitiken, och duhar i debatter i medgett att det finns saker och tingsom det är anledning att ompröva. Är det inte så, att det finnsanledning att ytterligare fundera över hur beslutsgången harvarit och att myndigheterna på ett bättre sätt beaktar UNHCR:sanvisningar? Kan du här och ge den signalen?Birgit : Jag svarar inför konstitutionsutskottetför regeringens beslut. Vad jag tidigare sade var att jag ihuvudsak inte har några invändningar att göra mot de uttalandensom UNHCR gjort, eftersom dessa väl stämmer överens med de beslutsom regeringen har fattat. Jag sade dessutom att jag inte kankommentera de uttalanden som UNHCR gör om Invandrarverketsmotiveringar, eftersom jag personligen inte har gjort någonordentlig genomgång av dessa. Därför vore det helt felaktigt avmig att ha synpunkter på den frågan.Hans Göran : Jag utgår från att du är medveten om attdet bland de omkring 700 peruaner som finns här i landet och avvilka en stor del hotas av utvisning finns en stor oro. Jagundrar om den kritik som förekommit -- inte minst inom ditt egetparti -- kommer att leda till någon omprövning.Birgit : De beslut som regeringen har fattat liggerfast.Hans Göran : Frågan är om man på ett annat sätt änhittills skall beakta vad UNHCR har sagt.Birgit : Jag är alldeles övertygad om attmyndigheterna mycket noggrant kommer att läsa dessa dokument.Hans Göran : Och följa dessa anvisningar? Är detdetta du vill ha sagt?Birgit : Jag är alldeles övertygad om attmyndigheterna kommer att läsa detta dokument mycket noggrant.Hans Göran : Och att de kommer att beakta det? Dethär är ju en kritik av myndighetsbesluten.Birgit : Det finns hos våra myndigheter en storlyhördhet för vad UNHCR säger.Hans Göran : Men då blir frågan: Varför har du intetidigare gett bättre signaler? Varför ger du dessa signaler förstnär denna allvarliga kritik kommer från UNHCR?Birgit : Regeringens beslut ärpraxisbildande, och UNHCR har inte haft någon kritik att framföragentemot detta beslut.Hans Göran : Är du inte på det klara med att UNHCR:srapport innebär en indirekt kritik även mot detta beslut?Birgit : Nej!Hans Göran : Vi skall gå igenom detta noggrant, ochjag ber att få återkomma.Inger : Jag har fått tillfredsställande svar på en delav de frågor som jag hade tänkt ställa, men jag har också någraandra frågor.Jag skulle vilja få en utveckling av begreppet "anknytning terroristorganisation". Vad innebär ordet "anknytning", ochnär är det en belastning för en asylsökande?Birgit : Det bygger på de asylsökandes egnauppgifter om att de sympatiserar med organisationen, att devidtar åtgärder för att stödja organisationen eller att de ärmedlemmar i denna.Inger : Men de behöver inte aktivt ha deltagit i tydligterroristverksamhet, utan det räcker med att de stöttorganisationen på annat sätt?Birgit : Självfallet inte!Inger : Känner statsrådet till om det är någon av demsom inte har beviljats asyl i -- förutom den person somBengt talade om -- som råkat ut för förföljelse vidåterkomsten till ?Birgit : En person här i har rapporterat omen annan person som skulle ha råkat ut för misshandel av olikaslag och som lär befinna sig i Norge.Inger : Hur många är det som har återvänt till ?Birgit : Det är ett antal personer som haråtervänt, men jag kan inte säga exakt hur många. Det kan vinaturligtvis lämna in uppgifter om.Inger : Så en sista fråga: Skulle statsrådet kunnaberätta något om praxisutredningen? Vilka är direktiven, närberäknas den vara färdig och vilka förväntningar harinvandrarministern på denna utredning?Birgit : Det är alldeles för tidigt att nu redovisanågonting om uppläggningen av utredningen. Vi har i departementetett arbete på gång med sikte på att regeringen skall få ettstörre inflytande över praxis. Jag räknar med att vi ganska snartskall få fram direktiven för utredningen och att utredningen inteskall behöva ta alltför på sig för sitt arbete.Inger : Betyder det , en månad eller någontingannat?Birgit : Jag tillhör de personer som inte så gärnalägger fast sådana tidpunkter, om jag inte är alldeles säker påatt de kan hållas.