bet · GH01AU11 · 1994-03-03 00:00:00 — Utskottet tillstyrker den föreslagna konsekvensändringen ochtillägger att motsvarande lagparagraf behandlas av utskottet i dess betänkandeAU12. Utskottet noterar att motion A201 (s) är tillgodosedd. Den avstyrksdärmed.I tre motioner behandlas frågor i samband med utbildningsvikariatensomfattning.I Socialdemokraternas motion A254 (yrk. 17, 18) menar man attutbildningsvikariaten är en bra åtgärd, som ger möjlighet tillkompetensutveckling. Alla ansträngningar bör därför göras för att ökaåtgärdensomfattning. Enligt motionen bör under nästa budgetår 20 000 personer beräknasidenna åtgärd. Avdragen från arbetsgivaravgifterna som i vissa fall kan medgesför utbildningskostnader bör beräknas till samma belopp som för innevarandebudgetår, dvs. För att öka efterfrågan påutbildningsvikariaten kan t.ex. åtgärden öppnas för deltidsarbetande.Vidare föreslår Socialdemokraterna en regeländring som innebär att detnuvarande kravet på att den anställde skall ha bibehållna anställningsförmånersläpps. Avdrag med per vikarie och dag bör kunna göras också när denanställde får ledigt för studier utan att arbetsgivaren betalar någon lönunderstudietiden. I dessa fall får dock utbildningskostnaderna inte dras av. Ensådan ändring bör införas i lagen om tillfällig avvikelse från lagen(1981:691)om socialavgifter. Ett lagförslag föreligger som bilaga till motionen.Även anser i motion A250 (yrk. 27) att utbildningsvikariatenär en utmärkt metod, som ger kompetensutveckling till befintlig personal ochdrar in nya personer i arbetslivet. AMS ram för utbildningskostnader bör höjasför att inte åtgärden skall "slå i taket".Anita m.fl. (s) begär i motion A257 (yrkandena 1--6) en utökadomfattning av utbildningsvikariaten genom följande regelförändringar. Det börenligt motionärerna vara möjligt att erbjuda utbildning och anvisa vikariatockså på deltid. Inte bara arbetslösa utan också övertalig personal inomoffentlig sektor bör kunna gå in som vikarier. Fördelningen mellan arbetslösaoch övertaliga föreslås bestämmas genom lokala förhandlingar mellanarbetsförmedling, arbetsgivare och det lokala facket. Reglerna för ekonomiskersättning bör ändras, så att arbetsgivarens avdragsrätt totalt sett uppgårtill högst per dag och utbildad. När det gäller övertaliga inomoffentlig sektor skall dock avdraget kunna jämkas enligt lokalapartsöverenskommelser. Begränsningen i regleringsbrevet till AMS -- dvs. attavdragsmöjligheten på sammanlagt får uppgå till högst enmiljard kronor -- bör tas bort, så att åtgärdens omfattning kraftigt kan ökas.Utskottet delar uppfattningen att utbildningsvikariaten är enändamålsenlig åtgärd som komplement till övriga åtgärder. Under budgetåret1992/93 var av deltagarna kvinnor. av vikarierna fanns inom denoffentliga sektorn. För ett månadsgenomsnitt av 14 000 utbildningsvikarierberäknas kostnaderna för nästa budgetår till och förvissa utbildningskostnader till , dvs. Enligt utskottets mening är det nuvarande regelverket uttryckför en rimlig balans mellan ekonomisk stimulans till företagen och deprestationer som utförs av företagen. Utskottet anser således inte attsystemetskall utökas till att avse också deltidsvikarier eller anställda som fårledigtför studier utan lön. Enligt uppgift utreds frågan om deltidsvikariat av AMS,varvid nytt beslutsunderlag kan framkomma.I nuvarande arbetsmarknadsläge gör utskottet den bedömningen att arbetslösabör prioriteras i förhållande till övertalig personal vid anvisning tillutbildningsvikariat. Utskottet saknar därmed anledning att närmare gå in på derutiner en annan prioritering skulle medföra.Beträffande ramen i regleringsbrevet på förutbildningskostnader under innevarande budgetår vill utskottet påtala attavsikten med åtgärden aldrig har varit att avdrag skulle medges för samtligautbildningskostnader. I många fall bör ersättning i form av avdrag förvikarienkunna vara till fyllest. Med hänsyn därtill gör regeringen bedömningen attutbildningskostnaderna för nästa budgetår kommer att uppgå till 684 miljonerkronor enligt ovan. Om åtgärden expanderar mer än beräknat nästa budgetår bördet, som utskottet ser saken, finnas möjligheter att höja ramen i likhet medvad som skett under innevarande budgetår då ramen utökades med 100 miljonerkronor genom regeringsbeslut i februari 1994.Givetvis är det positivt att AMV fortsätter sina insatser för att försökautöka antalet utbildningsvikariat inom näringslivet, bl.a. inom de småtillverkningsföretagen. Antalet personer i utbildningsvikariat uppgår ijanuari1994 till drygt 13 000 personer. Den för nästa budgetår beräknade volymen, 14000 personer , är enligt utskottets uppfattning uttryck för vad somkan anses vara möjligt att uppnå. Utskottet förutsätter att regeringen följerutvecklingen och återkommer till om det visar sig möjligt att uppnåen högre nivå. Därmed avstyrker utskottet motionerna A250 (v), A254 (s) ochA257 (s) i här behandlade delar.Beredskapsarbete och rekryteringsstödFr.o.m. har ett antal förändringar av reglerna förberedskapsarbete, rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser införts.Statsbidrag lämnas nu med högst av lönekostnaderna under högst sexmånaderjämfört tidigare (utanför stödområdena). Beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär ersätts med högst per dag, i stödområden medhögst per dag. Bidragstaket uppgår till per månad.Statsbidraget avser lönekostnader för en arbetstid som är kortareän normal veckoarbetstid. För en mera utförlig redogörelse hänvisas tillarbetsmarknadsutskottets yttrande samt finansutskottets betänkande medanledning av kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150, AU8y,FiU30, rskr. 447, 454).I budgetpropositionen redovisas att trots planeringen om genomsnittligt 41900 personer befann sig endast 22 100 personer i de nämndaåtgärderna . Skälet var bl.a. viss mättnad på grund av dettotalt sett stora antalet personer i åtgärder. Ytterligare ansträngningarmåstedärför göras för att nå upp till den planerade volymen.Antalet beredskapsarbeten har enligt propositionen minskat inom samtligasektorer, dock främst inom det statliga området. Kommunernas minskade intressekan främst förklaras av kommunernas försämrade ekonomi. Arbetsgivarnasminskadeintresse för rekryteringsstödsplatser sägs bero på det osäkra konjunkturläget.Regeringen föreslår att de avtalade inskolningsplatserna, vilka minskatsuccessivt, avskaffas fr.o.m. . Rekryteringsstöd ochungdomspraktik bör kunna ersätta de avtalade inskolningsplatserna.Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag omavskaffande av de avtalade inskolningsplatserna (avsnitt 2.10 ipropositionen).I propositionen beräknas behovet av beredskapsarbeten och platser medrekryteringsstöd till genomsnittligt 10 000 resp. 30 000 under nästabudgetår till en beräknad kostnad av . Platser medrekryteringsstöd bör prioriteras framför beredskapsarbeten.I fyra motioner begärs en ökning av volymen av beredskapsarbete ochrekryteringsstöd.Enligt Socialdemokraternas motion A254 (yrk. 15) bör omfattningen avberedskapsarbeten och rekryteringsstöd motsvara 43 000 personer genomsnittligtper månad. Fördelningen mellan beredskapsarbeten och rekryteringsstöd börpräglas av flexibilitet. Reglerna för rekryteringsstöd bör ändras så att kravinte ställs på arbetslöshet före anställningen. Sökande som varitföremål för en arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör också kunna komma i fråga.Även förordar i motion A250 (yrk. 13) en ökning av volymen förberedskapsarbete; en ökning motsvarande . Därutöver bör manenligt motionen se till att planerade volymer verkligen kommer till stånd. Enstimulans av beredskapsarbete innebär att behovet av ALU kan minska.I motion A450 (yrkande 21) uttalar sig m.fl. (s) för enutökning av antalet beredskapsarbeten i syfte att förhindra utstämpling ochutslagning av arbetskraft.Ny demokrati uttalar i motion A262 (yrk. 6--8) att beredskapsarbeten i likastor grad bör erbjudas till näringslivet som till kommuner och landsting.Vidare förordas i motionen att ersättningen till beredskapsarbetare inte skallöverstiga av ordinarie lön. Man bör enligt motionärerna inte ta bortincitamenten för den enskilde att söka ordinarie arbete. Antaletberedskapsarbeten och antalet platser med rekryteringsstöd bör -- med en sådanutformning -- utökas.Utskottet kan hålla med motionärerna i motion A262 (nyd) om attarbetsmarknadspolitiken bör utformas så att incitamentsstrukturen ärändamålsenlig. Exempelvis bör man undvika incitament som leder till attlångtidsarbetslösheten permanentas på en hög nivå. Det är också mot denbakgrunden som regeringen har tillsatt utredningen om arbetsmarknadspolitikensroll, omfattning, inriktning och avgränsning. Vad gäller önskvärdheten avfleraplatser inom näringslivet ligger motionskravet i linje med den förda politikenoch påkallar ingen särskild åtgärd enligt utskottets uppfattning.Flexibilitet mellan beredskapsarbete och rekryteringsstöd, vilket förordasi motion A254 (s), ligger i den nuvarande anslagskonstruktionen, somdiskuterats ovan i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar ochinriktning. Inom ramen för en sådan flexibilitet anser utskottet attrekryteringsstödet skall väljas i första hand. Utskottet anser att regeringensberäkning av det sammanlagda antalet platser i beredskapsarbete och medrekryteringsstöd är väl avvägd. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna A250 (v), A254 (s), A262 (nyd) och A450 (s) i berördadelar.I två motioner behandlas statsbidragens omfattning.Såväl Socialdemokraterna i motion A254 (yrk. 16) som i motionA250 (yrk. 12) begär att statsbidragen skall utökas till att avse lönen förnormal veckoarbetstid, dvs. 40 timmar i veckan.Utskottet anför följande. Arbetstiden för en person i beredskapsarbetekan men behöver inte avse normal veckoarbetstid. Statsbidragen tillarbetsgivaren motsvarar normalarbetstiden minskat , dvs.vanligen . Motionsförslaget att utöka statsbidraget innebär enkostnadsökning som utskottet inte ställer sig bakom. Motionerna A250 (v) ochA254 (s) avstyrks i motsvarande delar.Gullan och () pekar i motion A218 (yrk. 3) pårekryteringsstödens betydelse för att underlätta en övergång till denreguljära arbetsmarknaden.Utskottet delar motionärernas syn på rekryteringsstödets betydelse. Dettastöd bör normalt leda till en reguljär anställning. Det kan erinras om attöver95 % av anställningarna med rekryteringsstöd ligger inom den privata sektorn.Yrkandet bör inte påkalla någon åtgärd. Motion A281 avstyrks idennadel.Starta-eget-bidragStarta-eget-bidrag kan ges till arbetssökande för att dessa vid start av egetföretag skall klara sin egen försörjning, vanligen . Bidragetlämnas med belopp som motsvarar utbildningsbidraget vidarbetsmarknadsutbildning.Bidrag till arbetslösa för att starta egen näringsverksamhet har enligtpropositionen fått ökad betydelse och ökad omfattning. Starta-eget-bidraget äri dag en prioriterad åtgärd, och reglerna har ändrats för attunderlätta för fler kategorier människor att få del av åtgärden. Enligtregeringen är det angeläget att AMS särskilt uppmärksammar risker försnedvridning i konkurrensen, när en person startar företagande med hjälp avdetta stöd. Den i propositionen beräknade omfattningen uppgår till ca 4 000årsbidrag under /95 till en kostnad av 461 miljoner kronor.Ny demokrati menar i motion A262 (yrkandena 19--21) att starta-eget-bidragetskall vara ett sista alternativ för den blivande företagaren. Det är viktigtatt inte ta bort incitamentet att klara sig själv. Däremot är det önskvärt attden blivande företagaren får stöd av kompetenta vägledare med bedömning avföretagets affärsidé. En samordning bör komma till stånd mellan de olika organsom bedömer affärsidéer; i första hand arbetsförmedling, länsarbetsnämnd,länsstyrelse och utvecklingsfond. Vidare måste risken förkonkurrenssnedvridning uppmärksammas. Starta-eget-bidraget bör exempelvis intefå utgå till anställda som säger upp sig från ett företag för att sedan efterkort tid starta liknande verksamhet med hjälp av bidraget.Utskottet konstaterar att i ett yttrande till regeringenöver starta-eget-bidraget uttalar att bidraget medför konkurrensfördelar fördesubventionerade företagen vilket kan verka snedvridande på konkurrensen.Samtidigt kan bidrag av detta slag främja ekonomisk tillväxt och vitaliserakonkurrensen enligt . Bidraget skall så långt som möjligtstimulera nyföretagande på marknader där de bidrar till en förbättradkonkurrenssituation och i övrigt hanteras så att riskerna för snedvridning avkonkurrensen minimeras, menar verket. Vidare har under år 1993gjort en utvärdering av starta-eget-bidraget, baserad på intervjuer medföretagare som erhållit bidraget, arbetsförmedlare och konkurrerandeföretagare. Mot bakgrund av synpunkter samt vissa resultatfrån en utvärdering -- vilken visade att åtgärden i stortfungerade väl -- gör utskottet den bedömningen att starta-eget-bidraget rätthanterat inte behöver ge upphov till en oacceptabel konkurrenssnedvridning.Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen.Utskottet delar motionärernas bedömning att det är viktigt att de blivandeföretagarna får hjälp att bedöma affärsidén. Reglerna för att fåstarta-eget-bidrag innebär också att bidrag endast får lämnas om verksamhetenbedöms få en tillfredsställande lönsamhet samt ge bidragstagaren en varaktigsysselsättning. För att få underlag för en bedömning om bl.a. lönsamheten iaffärsidén begär arbetsförmedlingen regelmässigt in yttrande från lämpligtvärderingsorgan. utvärdering visade att sex av åtta länbedömde affärsidéer med hjälp av anlitade konsulter. Ett annat resultat avutvärderingen var att varken eller kunde man konstateramätbaraskillnader i överlevnadsgrad mellan de företag som fått starta-eget-bidrag ochandra nystartade företag.Liksom motionärerna anser utskottet att arbetsvägledarnas kompetens på dettaområde är en viktig fråga. Vad gäller motionärernas krav på samordning mellande olika värderingsorganen gör utskottet den bedömningen att det ärändamålsenligt att arbetsförmedlingen har flera olika värderingsorgan attvändasig till och att någon samordning mellan sådana organ inte innebär fördelar.Därmed avstyrker utskottet motion A262 (nyd) i behandlade delar.Särskilda grupper och områden på arbetsmarknadenOffentliga sektorn m.m.I finansplanen i årets budgetproposition konstateras att den offentligasektorns finanser försämrats kraftigt , huvudsakligen till följdavövergången från en överhettning i ekonomin till en djup lågkonjunktur.Samtidigt har en omprövning och förnyelse av den offentliga sektorns olikasystem och institutioner påbörjats i enlighet med regeringsförklaringen 1991.En grundsats är att offentlig verksamhet måste vara effektiv och välfungerandeför att de människor som är beroende av den skall få den service som debehöveroch för att motivera de skatteuttag som finansierar den.Det konstateras i finansplanen att sysselsättningen inom den kommunalasektorn stagnerade och minskade med ca 68 000 personer under åren1992--1993. Anpassningarna till nya ekonomiska förutsättningar väntasfortsättaunder för att successivt avta . Enligt beräkningarnakommer 37 000 resp. 9 000 personer att mista sina anställningar i kommuner ochlandsting resp. 1995. Antalet sysselsatta inom staten har varitrelativt oförändrat första år. Under åren 1994 och 1995beräknas sysselsättningen sammantaget minska med ca 7 000 personer.Enligt budgetpropositionens bilaga 11, , innebäromstruktureringen inom den offentliga sektorn en viss minskning av kvinnornastraditionella arbetsmarknad. Många kvinnor måste bredda sin kompetens och sittyrkesval. Möjligheterna till arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall utnyttjas.I det följande redovisas nio motioner som bl.a. tar upp frågan omsysselsättning och den offentliga sektorn.Socialdemokraterna framhåller i motion A254 (yrk. 8) att det i och för sig ärönskvärt med en ökad produktivitet i kommunerna men att någonsamhällsekonomiskvinst inte uppstår förrän de friställda får en ny anställning. Att de uppsagdafår kontantstöd för att inte arbeta, som viktiga uppgifter inteutförs, kallas slöseri. I motionen föreslås att AMS får i uppdrag attförhandlamed kommunerna och landstingen om att förlänga uppsägningstiden för uppsagdpersonal. Målsättningen bör vara att förhindra att 20 000 personer går ut iöppen arbetslöshet, i första hand före ingången av . AMS bör fåsärskilda medel för att stimulera en sådan utveckling. Socialdemokraternaräknar med för detta ändamål. I (s)-motionen So249 (yrk.12) tas den aspekten upp att kommunernas och landstingens ekonomiska situationinte får äventyra de nationella mål som satts upp för äldrevården. Detta ärytterligare ett motiv bakom ett uppdrag till AMS.Anita m.fl. (s) framför i motion A258 samma uppfattning som i ovannämnda motion A254 och föreslår till anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /95 i syfte att stimulerakommuner och landsting att förlänga uppsägningstiden för varslad personal.Anita m.fl. tar i motion Bo251 (yrk. 5) upp situationen i Stockholmslän och ställer mot denna bakgrund krav på regeringen att uppdra åt AMS attförhandla med kommunsektorn.Lars m.fl. (s) begär i motion A204 att det uppdras åt regeringenatt skyndsamt återkomma med förslag som gör det möjligt att förhindrauppsägningar av offentliganställda i dagens konjunkturläge. Syftet är attomvandla passivt kontantstöd till stöd att vara kvar i ordinarie verksamhet,kombinerat med utbildningsinsatser. m.fl. (s) begär i motionA215(yrk. 3) att uppsägningar i den offentliga sektorn förhindras i nuvarandearbetsmarknadsläge mot bakgrund av arbetsmarknadssituationen i län.HansGustafsson m.fl. (s) har i motion A252 ett likartat krav mot bakgrund avsituationen i län.Ny demokrati menar i motion A269 (yrk. 1) att anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder för innevarande budgetår bör kunna inrymmastatsbidrag till kommunerna för att uppsagd vårdpersonal skall kunna stannakvar inom vården under viss begränsad tidsperiod. Bidraget bör fördelas efterbeslut av kommunerna i samråd med vårdsektorn. För en merkostnad på 180miljoner kronor utöver arbetslöshetsersättningen kan 15 000 personersysselsättas på detta sätt.Vänsterpartiet framhåller i motion A250 (yrk. 6) att utslagning inom denkommunala sektorn måste förhindras. Motionärerna anser att det finns resurserför att rädda sysselsättningen för mer än 30 000 personer, främst kvinnor inomvård- och omsorgssektorn, genom kompetenshöjande utbildningsinsatser.Arbetsmarknadsutskottet har beslutat inhämta finansutskottets yttrande övermotionsförslag om användning av anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förinnevarande och nästa budgetår till åtgärder inom den offentliga sektorn.I finansutskottets yttrande 1993/94:FiU10y anförs att de pågåendestrukturförändringarna inom den kommunala sektorn är långsiktigt nödvändigamotbakgrund av det rådande statsfinansiella läget. Tilldelningen av ekonomiskaresurser till kommuner och landsting måste därför vara restriktiv. När detgäller utvecklingen på medellång sikt har regeringen i årets budgetpropositionaviserat att den avser att i kompletteringspropositionen återkomma med enbedömning av och förslag beträffande det finansiella utrymmet förkommunsektorn.Finansutskottet har förståelse för att arbetsmarknadsmyndigheterna inuvarande konjunkturläge och inom ramen för tilldelade medel för innevarandebudgetår gör överenskommelser med kommuner och landsting om utbildning ochkompetenshöjande insatser. Därigenom torde möjligheterna förbättras att klaraden nödvändiga omstruktureringen av den kommunala verksamheten somhänsyn kan tas till den lokala arbetsmarknadssituationen. Avtalen gäller iförsta hand bidrag till företagsutbildning, och de personalkategorier somberörs är främst sjuksköterskor, undersköterskor, vårdbiträden och annan vård-och omsorgspersonal.Enligt vad finansutskottet erfarit har styrelsen för AMS den 25 februari 1994beslutat att hos regeringen hemställa om att bidragsnivån för anställda iverkstadsindustrin skall höjas till högst . Finansutskottetförutsätter att regeringen i samband med behandlingen av denna framställanävenöverväger utformningen av bidraget för anställda i kommuner och landsting,såväl när det gäller nivå som tidsgränser. I ett kort och medellångtperspektivskulle därigenom ytterligare uppsägningar kunna undvikas, som detlångsiktigt nödvändiga förändringsarbetet inom den kommunala sektorn kanfortsätta. vill betona att tyngdpunkten på åtgärderna avkonjunkturskäl bör ligga under år 1994.De arbetsmarknadspolitiska medlen bör således enligt finansutskottet användasför ytterligare satsningar på utbildning och kompetenshöjning inom denkommunala sektorn. Däremot bör dessa medel inte användas för reguljär kommunalverksamhet på det sätt som förordas i vissa av de aktuella motionerna. Medhänvisning till det anförda avstyrker finansutskottet motionerna A204 (s),A215(s), A250 (v), A252 (s), A254 (s), A258 (s), A269 (nyd) och So249 (s) iaktuella delar.Socialdemokraternas representanter, företrädaren för Ny demokrati samtVänsterpartiets suppleant har i finansutskottet följt upp sina respektivemotionsförslag genom avvikande meningar och meningsyttring.Arbetsmarknadsutskottet gör följande bedömning.Arbetsmarknadsutskottet anser att en fortsatt omstrukturering ochrationalisering inom den kommunala sektorn är viktig grund för framtiden.Samtidigt vill utskottet peka på att behovet av personal inom tjänstesektornpåmedellång sikt -- oavsett hur fördelningen ser ut mellan privat och offentligtanställda -- måste uppmärksammas. Faktorer att beakta är bl.a. ökningen avantalet äldre samt de krav på utbildning som sammanhänger med behov avkompetenshöjning i arbetslivet.För att möta denna situation anser utskottet att det är angeläget attarbetsmarknadsmyndigheterna inom ramen för tilldelade medel fortsätter attgöraöverenskommelser med kommuner och landsting om att skjuta upp planeradepersonalneddragningar och i stället vidareutbilda de som hotasavuppsägning. AMS erbjuder ekonomiskt stöd enligt förordningen 1984:518 (senaständrad 1993:727) om bidrag till utbildning i företag. Enligt uppgift från AMShar avtal motsvarande 15 000 årsarbeten redan slutits och diskussioner pågåromavtal för ytterligare 13 000 personer. De redan slutna avtalen motsvararknappt600 från AMS i utbildningsstöd. Avtalen är olika men syftet äratt uppsägningarna senareläggs med hänsyn till den lokalaarbetsmarknadssituationen. Genom avtalen torde, som finansutskottet framför,möjligheterna i hög grad förbättras att klara den nödvändiga omstruktureringenav den kommunala verksamheten. Utvecklingen ligger i linje med vad somförordasi flera motioner.Arbetsmarknadsutskottet delar finansutskottets uppfattning att dearbetsmarknadspolitiska medlen inte bör användas för reguljär kommunalverksamhet, vilket förordas i vissa motioner. Utskottet vidhåller därmed sin ibetänkande 1993/94:AU5 redovisade ståndpunkt i denna fråga.När det gäller utbildningsstöd till kommuner och landsting enligt ovan harformerna för bidraget till utbildning kunnat förenklas genom tillämpning av enlikartad modell som vid tidigare försöksverksamhet med stöd tillkompetensutveckling av anställda inom industriföretag. Högst peranställd skall således kunna erbjudas, vilket ligger inom den ram som gällerför bidrag till företagsutbildning. Vidare tillämpas en förenkladadministrativhantering. Dessa förändringar är positiva enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning.Med hänsyn till vad ovan anförts avstyrker arbetsmarknadsutskottet motionernaA204 (s), A215 (s), A250 (v), A252 (s), A254 (s), A258 (s), A269 (nyd), So249(s) och Bo251 i aktuella delar.I motion A218 (yrk. 2) av och () begärs attlänsarbetsnämnd, landsting och kommuner underlättar vård- och omsorgspersonalsövergång från offentlig till privat verksamhet, bl.a. genom att ordnastarta-eget-kurser. I motion Ub666 (yrk.