bet · GI01UbU2 · 1994-11-17 00:00:00 — Någon sådan jämförande studie ärutskottet inte heller berett att förorda. Pågående utrednings-och utvecklingsarbete bör enligt utskottets mening avvaktas.Utskottet antar att i utredningssammanhangen också görs vissainternationella utblickar. Med det anförda anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1993/94:Ub320.Nordisk språkexamenI motion 1993/94:Ub324 (fp) begärs att uttalar sigför att ett nordiskt samarbetsprojekt rörande en gemensamspråkexamen skall stödjas av ochSkolverket. Frågan bör också tas upp i Nordiska rådet.Motionärerna hävdar att det förekommer att bl.a. svenskaungdomar som vill studera i och m.fl. länder intefår sina gymnasiebetyg i språk godtagna av värdlandet.Ungdomarna måste då på egen bekostnad avlägga någoninternationellt accepterad språkexamen. Det nordiska projektet,Nordic Foreign Language Examination in English (NFLE), syftartill att ta fram för gemensamma prov för examensbevis iengelska språket, på även i franska och tyska, ochatt verka för att denna examen accepteras internationellt sombevis på fullvärdiga språkkunskaper.Utskottet har i ärendet inhämtat följande.Det samordnande ansvaret för har avdelningenför språkpedagogik vid . Projektet ärutarbetat i samråd med företrädare för olika universitet iNorden. Enligt planerna skall prövningar för examen kunnagenomföras på i princip alla gymnasieskolor i de nordiskaländerna. Examen skall ligga på en hög nivå och beräknas kunnaavläggas av av en elevpopulation. Kostnaderna bör ihuvudsak täckas av allmänna medel med endast en mindre avgiftför eleven. En lärare vid varje skola bör erbjudas att genomgåen särskild fortbildningskurs med inriktning på främst prövningav muntlig språkfärdighet. Erfarenheter av provverksamheten kanpå sikt användas inom lingvistisk forskning.En ansökan om anslag till projektet avslogs av (NOS-H) vid dessmöte . Avslaget motiverades med att NFLE inte ärforskningsrelaterat och därför faller utanför nämndensstödverksamhet. beslutades vid ett sammanträde påSkolverket -- med representanter från och Islandnärvarande -- att lägga planerna på ett nytt nordisktspråkcertifikat åt sidan. Projektet får inte längre stöd avövriga nordiska länder.I fortsättningen inriktas arbetet på att utreda möjligheternaatt, i stället för NFLE, i ökad utsträckning erbjuda elevernågot av de internationella språkcertifikaten, i första hand debrittiska Cambridge-proven och det amerikanska TOEFL (Test ofEnglish as a Foreign Language). Tillgängligheten tillCambridge-proven är relativt god. I harFolkuniversitetet genom avtal rätt att anordna examination.Proven genomförs på flera platser i landet och vid ett flertaltillfällen. eftersträvar de NFLE-projektansvariga attförhandla fram ett omfattande utbud av provtillfällen till lågaavgifter. Vidare undersöks andra frågor som ansågs centrala idiskussionerna om NFLE, nämligen vilka möjligheter tillfortbildning av lärare och till forskning som skulle kunnaerbjudas vid en ökad tillgång till Cambridge-proven.Enligt vad utskottet erfarit handlar det inför utlandsstudierofta om att utländska läroanstalter har svårt att definiera vadde svenska betygen och kursplanerna i gymnasieskolan står för.Skolverket utarbetar material på engelska över programmål,kursplaner och betyg som svenska studenter kan bifoga till denutländska läroanstalten. När det därutöver gäller särskildakrav på språkkunskaper för antagning av utländska studerandevarierar dessa från land till land och mellan olikaläroanstalter. Vanligast förekommande är att universiteten villatt den utländska studeranden skall ha ett internationellterkänt språkcertifikat.Utskottet noterar att det nordiska projektet om en gemensamspråkexamen, som motionärerna förespråkar, nu inte är aktuellt.Tillgång till prov för internationella språkcertifikat finns iSverige. Arbete pågår som nämnts med att öka tillgängligheten.Något initiativ från sida är således inte påkallat,varför motion 1993/94:Ub324 avstyrks.Punktskriftsundervisning för vuxnaI motion 1993/94:Ub316 (v) sägs att vuxna synskadade intelängre kan lära sig punktskrift, som är det enda skriftspråksom finns för blinda. Bakgrunden är att undervisning ipunktskrift inte självklart ses som enrehabiliteringsmöjlighet. bör enligt motionärerna fåi uppdrag att skapa förutsättningar för attpunktskriftsundervisning för vuxna bedrivs inom ramen för dengrundläggande vuxenutbildningen.Utskottet noterar att problemet med ny-synskadadesmöjligheter att få undervisning i punktskrift haruppmärksammats i även under /93. I sittsvar på en fråga i kammaren underströkdåvarande socialministern vikten av att svårt synskadade gesmöjligheter att lära sig använda punktskrift. Fram till 1980hade sådan utbildning givits i de särskilda omställnings- ochträningskurser (OT-kurser) som anordnats iArbetsmarknadsstyrelsens och regi.Socialministern uttryckte som sin principiella uppfattning attutbildning och träning i punktskrift borde kunna ges inom allrehabilitering för synskadade. Den planerade handikappreformenborde enligt hans bedömning ge goda möjligheter att utvecklabl.a. rehabiliteringen för synskadade, och han var därför inteberedd att ta några ytterligare initiativbeträffande punktskriftsundervisningen.Beslut om handikappreformen fattades (prop.1992/93:159, bet. SoU19, rskr. Då infördes ett tillägg ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763) varigenom landstingetåläggs skyldighet att erbjuda invånarna bl.a. rehabilitering.Samtidigt beslutade om ett särskilt statligtstimulansbidrag för att påskynda utvecklingeninom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Lagändringenträdde i kraft , och stimulansbidragetbetalades ut i april 1994.Samma problem som i förevarande motion togs upp imotion 1992/93:So423 (fp), där motionären anförde att någoninstans måste få det samlade ansvaret. Var detta ansvar skulleläggas gav motionären dock inte något förslag om.Socialutskottet avstyrkte motionen med hänvisning till det nyssnämnda särskilda stimulansbidraget, och följdeutskottets förslag (bet. SoU19, rskr. 321).Den förevarande motionen anger den grundläggandevuxenutbildningen som den organisation inom vilkenundervisningen i punktskrift för vuxna bör höra hemma. Enligt11 kap. skollagen (1985:1100) syftar grundläggandevuxenutbildning till att ge vuxna sådana kunskaper ochfärdigheter som de behöver för att delta i samhälls- ocharbetsliv, samt också till att möjliggöra fortsatta studier(2 § första stycket). Varje kommuninnevånare har rätt attdelta i grundläggande vuxenutbildning det år han fyller , om han saknar sådanafärdigheter som normalt uppnås i och är bosatt ilandet (10 § första stycket). Kommunen ansvarar för att den somhar rätt till grundläggande vuxenutbildning och önskar delta,får det (8 §). Utskottet uppfattar motionärernas avsikt så attpunktskriftsundervisningen, genom att anordnas inom dengrundläggande vuxenutbildningen, skulle bli en rättighet förden vuxne som genom att drabbas av synskada förlorat sinagrundläggande färdigheter i att läsa och skriva. Ansvaret föratt tillhandahålla undervisningen skulle falla på kommunen.Utbildningsutskottet delar motionärernas och den förutvarandesocialministerns uppfattning om vikten av att vuxna som drabbasav synskada får lära sig punktskrift. Antalet ny-synskadadeuppgår enligt vad utskottet erfarit till ca 50 personer per år.Eftersom det rör personer som tidigare i livet lärt sig attläsa och skriva vanlig skrift, anser utskottet att det ärnaturligt att betrakta undervisningen i punktskrift som enrehabiliteringsinsats. numera lagfästa ansvar förrehabilitering avser alla slag av funktionshinder. Någraerfarenheter har ännu inte kunnat insamlas om effekterna av detovan nämnda nya stimulansbidrag till vilket socialutskottethänvisade . Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att det inte nu finns anledning för att göranågot tillkännagivande om hur punktskriftsundervisningen förvuxna bör anordnas. bör således avslå motion1993/94:Ub316.VuxenstudiegarantiBåde från rättvisesynpunkt och med tanke på behovet av välutbildade människor bör vuxna enligt motion 1993/94:Kr411 (v)yrkande 2 garanteras rätt till grundutbildningmotsvarande treårigt gymnasium. Denna skall kunna erhållas inomkomvux eller vid folkhögskola. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om detta.Utbildningsutskottet vill med anledning av yrkandet anföraföljande.I samband propositionen Växa med kunskaper -- omgymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet.UbU16, rskr. 356) behandlade ett motionsyrkande omatt den grundläggande vuxenutbildningen -- som kommunen ärskyldig att tillhandahålla -- skulle omfatta inte baragrundskolenivån utan också gymnasieskolans kärnämnen. Under de år som gått harmedvetenheten växt sig allt starkare om behovet av en allmänkompetenshöjning i den vuxna befolkningen, bl.a. för att stärkaSveriges konkurrenskraft i förhållande till jämförbara länder.I diskussionsunderlag Agenda 2000 --Kunskap och kompetens för nästa århundrade (Ds 1994:35)uppställs som mål bl.a. att vuxna skall tillförsäkras rätt tillkunskapskomplettering som i princip motsvarar gymnasieskolanskärnämnen för att därigenom kunna ta på sig ansvaret för nyaoch mer kvalificerade arbetsuppgifter. Därvid sägs att deviktigaste ämnena i detta sammanhang är svenska, engelska ochmatematik. Med hänvisning till detta gav den förra regeringen iseptember innevarande år ett uppdrag till Statskontoret attföreslå vilken omfattning av utbildning, exempelvis uttryckt igymnasiepoäng, som en individ bör ges rätt till. Statskontoretskall också föreslå en modell för bidrag till denna utbildning,som dels blir ett incitament för skilda utbildningsanordnare,både privata och offentliga, att erbjuda utbildningen, dels gördet möjligt för individerna att välja utbildningsanordnare.Riksdagen gav vidare vid föregående regeringen tillkänna att en vuxenutbildningsutredning bör tillsättas underinnevarande kalenderår (bet. 1993/94:UbU12, rskr. 399).Utskottet utgår från att så kommer att ske.Utskottet, som delar uppfattningen om vikten av en allmänkompetenshöjning i den vuxna befolkningen, anser mot bakgrundav det anförda att något tillkännagivande i enlighet med motion1993/94:Kr411 yrkande 2 inte behövs. bör såledesavslå yrkandet. beträffande skolhälsovårdenatt avslår motion 1993/94:Ub307,2. beträffande kompetenskrav för rektoreratt avslår motion 1993/94:Ub326,3. beträffande skolbibliotekenatt avslår motionerna 1993/94:Ub350, 1993/94:Kr293yrkande 2 och 1993/94:Kr307 yrkande 28,4. beträffande lantbruks- och trädgårdsutbildningenatt avslår motion 1993/94:Ub320,5. beträffande nordisk språkexamenatt avslår motion 1993/94:Ub324,res. (c, fp)6. beträffande punktskriftsundervisning för vuxnaatt avslår motion 1993/94:Ub316,7. beträffande vuxenstudiegarantiatt avslår motion 1993/94:Kr411 yrkande 2.Stockholm den 17 november 1994På utbildningsutskottets vägnarBerit LöfstedtI beslutet har deltagit:Berit (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochConny (). Nordisk språkexamen (mom. 5)() och () anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet noterar" och slutar med "avstyrks" bortha följande lydelse:Utskottet noterar att det nordiska projektet om en gemensamspråkexamen hitintills inte rönt någon direkt framgång.Tillgång till prov för internationella språkcertifikat finns iSverige. Arbete pågår med att öka tillgängligheten. Sverigeskommande medlemskap i unionen och en på denna grundintensifierad nordisk samverkan påkallar dock att nya initiativtas för att få fram en nordisk språkexamen. Detta bör riksdagenmed anledning av motion 1993/94:Ub324 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande nordisk språkexamenatt med anledning av motion 1993/94:Ub324 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,