bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Den anpassning som stegvis bör ske under innevarandebudgetår kan ske genom de omprioriteringar som arbetsmarknadsverket harmöjlighet att göra lokalt, regionalt och centralt.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker därför motion Fi2 (yrk. 4, 5 och 48). mån övriga behandlade yrkanden inte tillgodoses genom utskottetsställningstagande avstyrker utskottet dessa.3. Arbetsmarknadspolitikens inriktningElver () anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande iavsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "" och slutar med "av finansutskottet" bort ha följandelydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med motion Fi3 (fp) att propositionenär ett hastverk där ett ordentligt ekonomiskt underlag saknas. Kampen motarbetslösheten bör sättas främst. Under de föregående åren har en god grundlagts för en stark uppgång. Vad som krävs nu är en strategi för expansion avnäringslivet samt bättre möjligheter att skapa företag runt uppfinningar ochinnovationer.Enligt utskottets uppfattning kan den föreslagna omfördelningen till dyrareåtgärder inte gagna de uppsatta målen. Utskottet ifrågasätter ocksåpropositionens beräkningar av antalet nya arbetstillfällen som följer avåtgärdsförslagen. Det är inte heller säkert att arbetslösheten sjunker såmycket som regeringen förutsätter bl.a. därför att de tillkommande personer somnu kommer att kunna erbjudas utbildning kanske inte är de allra meststudiemotiverade personerna.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker därmed motion Fi3 (yrk. I den månövriga behandlade yrkanden inte tillgodoses genom utskottets ställningstagandeavstyrker utskottet dessa.4. Arbetsmarknadspolitikens inriktningBarbro () anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrandei avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "" och slutar med "av finansutskottet" bort ha följandelydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med motion Fi5 (mp) att inriktningenmåste vara att minska den ofrivilliga arbetslösheten till de nivåer som råddeföre lågkonjunkturen. skall inflationen hållas på en relativt lågnivå. Regeringens förslag om en kraftig minskning av antalet kaninte gagna denna inriktning och avvisas därför.Till en ekologiskt uthållig och socialt ansvarsfull samhällsutveckling höräven att normalarbetstiden anpassas nedåt. Därigenom ökar förutsättningarna attpressa ner arbetslösheten. Normalarbetstiden bör sänkas pervecka och till före år 1998.Motion Fi5 (yrk. 27 och 34) tillstyrks av arbetsmarknadsutskottet. Arbeten i den offentliga sektornHans Andersson () anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande iavsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "BeträffandeVänsterpartiets" och slutar med "Fi4 (yrk. 26)" bort ha följande lydelse:Om skall komma ur den statsfinansiella kris som landet nu befinnersig i är arbetsmarknadsfrågorna nyckeln. För att arbetsmarknadspolitiken skallkunna fungera krävs vid sidan om offensiva satsningar på näringslivet en insiktom att den offentliga sektorn är en del av arbetsmarknad. Besparingarinom den offentliga sektorn måste därför alltid konsekvensbeskrivas ursysselsättningssynpunkt.Sveriges kommuner lever under ett extremt besparingstryck.Redan i dag sysselsätts 40 000 människor i kommuner och landsting med hjälpav medel för utbildning i företag. Avtalen för dessa 40 000 löper successivtut för att sedan upphöra. står landets kommuner ochlandsting inför ytterligare besparingar. Regeringen har dessutom aviserat attkommunerna ej kan tillåtas växa i takt med den allmänna inkomsttillväxten.Detta innebär sammantaget att mängder av arbetstillfällen hotas i kommuner ochlandsting.Vad utskottet saknar i regeringens proposition är synen på den offentligasektorn som en del av svensk arbetsmarknad och förslag för att behållasysselsättningsgraden inom denna viktiga sektor. Det är nödvändigt attomfördela resurser inom samhällsekonomin så att den offentliga sektorn tillåtsexpandera efter det behov som kan uppstå. Detta gäller i synnerhet kommuner ochlandsting där behoven är stora.Det är viktigt att tillskapa arbetstillfällen i näringslivet, men det hjälperinte upp sysselsättningsgraden i stort om det skapas hundratusentals nyaarbetstillfällen i näringslivet om det försvinner lika många ur denoffentliga sektorn. Det går inte att rädda sysselsättningen om vi inteinkluderar den offentliga sektorn som en del av den svenska arbetsmarknaden.Detta är enligt utskottets mening en viktig arbetsmarknadspolitisk frågasamtidigt som det är en jämställdhetsfråga. Den offentliga sektorn är i stortsett en kvinnlig arbetsmarknad, det är kvinnors arbetstillfällen som hotas.Arbetsmarknadspolitiken har en viktig fördelningspolitisk uppgift att stödjade grupper som har det besvärligt på arbetsmarknaden. Vid sidan av deprioriterade grupperna av ungdomar, utomnordiska invandrare och äldrearbetslösa krävs också insatser för att deltidsarbetslösa, ca 150 000personer, skall kunna erbjudas heltidsanställningar. Ett första steg i denriktningen är att lagstifta så att deltidsanställda ges företrädesrätt tillanställningar med fler arbetstimmar när sådana finns lediga hos arbetsgivaren.Utskottet ifrågasätter förslaget om införande av s.k. arbetsföretag.Förslaget bygger på att man ska kunna rekrytera korttidsvikarier utan attbehöva ta något arbetsgivaransvar. Detta får till konsekvens att arbetstagarnasrättigheter urholkas. Vidare minskas kravet på arbetsgivarna att samordnaarbetstillfällen så att tillsvidareanställningarna ökar.Utskottet menar att de i betänkandet redovisade stödåtgärderna måste få enregionalpolitisk prägel, att arbetsmarknadspolitiken utöver de redovisadeinsatserna också måste bli ett verksamt verktyg för att stimulera näringslivetatt ta miljömässig hänsyn och syfta till att skapa fler jobb inom grönasektorer.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker motion Fi4 (yrk. 26).6. UngdomsåtgärderElver (), (), (), (), (), () och () anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetUngdomsåtgärder som börjar med "Regeringens förslag" och slutar med "böravslås" bort ha följande lydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är det i nuvarande uppåtgåendekonjunktur felaktigt att inrätta en ny typ av ungdomsåtgärd, närungdomspraktiken finns etablerad och utgör en beprövad och kostnadseffektivåtgärd. Utskottet avvisar därför den nya åtgärden, benämnd ungdomsintroduktionför ungdomar.Enligt nu gällande regler skall ungdomspraktiken finnas kvar under det . Utskottet anser att befintliga regler bör ligga fast och -- imån av behov -- att frågan om förlängning av ungdomspraktiken får tas upp undervåren 1995.Utskottet ser det som naturligt att ansträngningar görs för att ytterligareutveckla åtgärden och ge den en ännu tydligare inriktning mot kommandeanställning.Med hänvisning till vad som anförts anser arbetsmarknadsutskottet attmotionerna Fi1 (yrk. 33 och 36 i motsvarande del), Fi3 (yrk. 13 i motsvarandedel), Fi10 (yrk. 1 och 4 i motsvarande del) bör tillstyrkas av finansutskottet.Motion Fi11 (yrk. 1) har en annan bakgrund och bör avstyrkas. Regeringensförslag till lag om praktik för ungdomar i ungdomsintroduktion bör avslås avriksdagen. bör inte godkänna vad regeringen förordat om en ny åtgärdbenämnd ungdomsintroduktion för ungdomar. Vidare bör finansutskottet avstyrkaregeringens förslag att ungdomspraktiken för ungdomar 20--skall upphörafr.o.m. den 1 januari 1995.7. ArbetsmarknadsutbildningKent , , och (alla m)anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utskottet noterar" och slutar med"Fi1 (yrk. 37)" bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet instämmer med motion Fi1 (yrk. 37) att kunskaps- ochkompetensutveckling är viktig för att komma till rätta med obalanserna påarbetsmarknaden. Propositionsförslaget att utöka arbetsmarknadsutbildningen ärriktigt, men detta bör ske genom en omfördelning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna inom AMS område. Ytterligare budgetmedel för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bör inte tillskjutas då det försämrar statsfinanserna och blir ett hotmot den uppgång som nu befinner sig i. Arbetsmarknadsinsatserna fårinte tillåtas undergräva sina egna syften.Utskottet tillstyrker därför motion Fi1 (yrk. 37).8. UtbildningsbidragElver (), (), (), (), (), () och () anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetUtbildningsbidrag som börjar med "har" och slutarmed "bör avslås" bort ha följande lydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets mening är det olämpligt om studerande genomtillfälligt kortvarigt arbete kan få radikalt andra villkor för studier än deungdomar som har lån/studiemedel för att finansiera sina studier. Utskottetanser i likhet med motionerna Fi1 (m) och Fi10 (c) att det är fel att nu tabort systemet med utbildningsbidrag med lånedel. Däremot bör det göras enordentlig utvärdering som kan ligga till grund för eventuella förändringar.Med hänvisning till vad som anförts föreslår arbetsmarknadsutskottet attfinansutskottet tillstyrker de aktuella motionerna Fi1 (yrk. 34) och Fi10 (yrk.2) och avstyrker regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1993:719)om särskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning.9. UtbildningsvikariatKent , , och (alla m)anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetUtbildningsvikariat som börjar med "" och slutar med "Fi1 (yrk.39)" bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet instämmer med motion Fi1 (m) att det saknas anledningatt lägga större resurser på utbildningsvikariat. Denna åtgärd har efterfrågatsendast i begränsad omfattning och har i huvudsak kommit att utnyttjas inom denoffentliga sektorn, medan åtgärderna i första hand bör syfta till arbeten inomnäringslivet. Behov av utbildning på arbetsplatserna bör normalt arbetsgivarnasjälva stå för.Utskottet tillstyrker därför motion Fi1 (yrk. 39) och avstyrker ettgodkännande av vad regeringen förordat om omfattningen av utbildningsvikariat.10. StarthjälpElving (), () och () anser attden del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Starthjälp sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "av " bort ha följandelydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med motion Fi10 (c) att förslaget omstarthjälp inte är ägnat att stödja de bygder som börjat kunna satsa på sinutveckling genom den nya regionalpolitiken. Kompetensen och jobben bör fåmöjligheter att utvecklas på platsen i stället för att lockas bort. Den avregeringen föreslagna flyttlasspolitiken kan nämligen väntas gå i en riktning,nämligen från de regioner som behöver utvecklingsstöd tillstorstadsområdena.Med den arbetslöshet som finns i de s.k. expansiva områdena bör problemenkunna lösas genom utbildning och inte minst genom att tillvarata välutbildade,arbetslösa invandrare som det finns många av i storstadsområdena. I de fallföretag önskar rekrytera arbetskraft från ej expansiva områden bordearbetsgivarna själva kunna stå för vissa rekryteringskostnader.Utskottet tillstyrker motionerna Fi5 (yrk. 29) och Fi10 (yrk. Regeringensförslag om starthjälp bör inte godkännas enligt utskottets uppfattning.11. StarthjälpKent , , och (alla m)anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetStarthjälp som börjar med "Med samma" och slutar med "Fi1 (yrk. 41)" bortha följande lydelse:Propositionsförslaget med syftet att stimulera rörligheten på arbetsmarknadenkan utskottet acceptera. Enligt utskottets mening bör dessa insatser emellertidfinansieras genom omprioritering inom arbetsmarknadspolitiken i stort. Andraåtgärdsvolymer bör därför anpassas nedåt i motsvarande grad.Utskottet tillstyrker därför motion Fi1 (yrk. 41).12. AnslagsfrågorElving () anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande iavsnittet Anslagsfrågor som börjar med "anser" ochslutar med "motion Fi2 (yrk. 49)" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med motion Fi2 (c) att propositionensfinansieringsförslag är oklart. I den mån finansiering skall ske genomindragning av reservationer, avsedda för regionalpolitiska satsningar, avvisarutskottet en sådan lösning.Arbetsmarknadsutskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker motion Fi2(yrk. 49).13. AnslagsfrågorKent , , och (alla m)anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetAnslagsfrågor som börjar med "har" och slutar med"av finansutskottet" bort ha följande lydelse:Som en följd av att regeringsförslag om bl.a. ändringar i utbildningsbidragenhar avvisats samt att omfördelningar föreslagits i övrigt bör någonanslagsökning inte komma i fråga. anser i likhet medModeraterna i motion Fi1 att propositionsförslaget om ytterligare till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95 bör avslås avriksdagen. Motion Fi1 (yrk. 44) bör tillstyrkas av finansutskottet.Särskilda yttranden1. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.Dan () anför:I motion 1994/95:Fi6 yrkas avslag på hela propositionen1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. De förslag sompresenteras i propositionen är generellt sett dåligt underbyggda ochhelhetsintrycket är att propositionen framstår som ett hafsverk.Detta gäller även förslagen inom arbetsmarknadspolitikens område. Av detkraftfulla arbetsmarknadspolitiska paket som skulle genomföras enligtSocialdemokraternas valmanifest redovisas nu ett hafsverk av åtgärder somenligt vår uppfattning saknar tillräcklig beredning för att man skall kunna taställning till dem. Vi konstaterar också att förslagen i själva verket innebären ambitionssänkning när det gäller antalet platser i dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. De förändringar som föreslås innebär attfärre platser tas fram till en dyrare kostnad/plats.Kristdemokraternas yrkande om avslag på propositionen behandlas avfinansutskottet.2. Arbetsmarknadspolitikens inriktningHans Andersson () anför:Arbetsmarknadsutskottet har behandlat ett antal motionsyrkanden omförkortad och/eller flexibel arbetstid. I sitt betänkande 1994/95:AU2 uttrycktearbetsmarknadsutskottet tillfredsställelse över att statsministern aviserat enny arbetstidsutredning som bl.a. tar upp arbetstidsförkortning urarbetsmarknadspolitisk synvinkel. ser mycket positivt på en nyarbetstidsutredning. Dock anser vi att utredningen inte får innebära attpågående initiativ med kortare arbetstid avstannar. Vi vill i ställetunderstryka vikten av att ytterligare försöksverksamhet med kortare arbetsdaginitieras redan nu inom utredningens ram. Nya försöksverksamheter bör ha enbred inriktning och omfatta flera branscher inom både offentlig och privatsektor.3. Arbeten i den offentliga sektornDan () anför:Innovationen med att länsarbetsnämnderna kunnat sluta avtal med kommuner ochlandsting om utbildnings- och kompetenshöjande personalinsatser har varit ettvärdefullt inslag i arbetsmarknadspolitiken. Det är angeläget att denna typ avavtal också fortsättningsvis kan ingå i den arbetsmarknadspolitiska arsenalen.4. StarthjälpHans Andersson () anför:Kortsiktigt kan en ökad rörlighet enligt regeringens förslag vara lösningenpå problemet med flaskhalsar i produktionen på grund av att det saknasnyckelpersoner eller rätt utbildad arbetskraft. På lång sikt anserVänsterpartiet att det krävs en aktiv regionalpolitik med bl.a.utbildningsinsatser på sådana orter där arbetskraften har fel kompetens iförhållande till lediga jobb. 60-talets flyttvåg från glesbygd till storstädermåste undvikas.Bostadsutskottets yttrande1994/95:BoU1yBilaga 14Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat bereda bostadsutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1994/95:25 jämte eventuellamotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde.SammanfattningUtskottet behandlar i yttrandet de förslag i proposition 1994/95:25 som avserräntebidragen och fastighetsskatten samt investeringssatsningar påbostadsområdet. Även förslagen till investeringsatsningar i övrigt behandlastill den del de avser bostadsutskottets beredningsområde. I fråga om investeringssatsningarna på bostadsområdet sker dettabl.a. mot bakgrund av de kompletterande uppgifter som under hand inhämtats frånregeringskansliet. Dessa uppgifter redovisas i betänkandet. Samtligamotionsyrkanden avstyrks.Till yttrandet har fogats 14 avvikande meningar. Bl.a. har avvikande meningaravgivits till förmån för motionsförslag avseende räntebidragen ochfastighetsskatten (m, c, kds) samt (fp). I avvikande meningar (m), (c), (fp)samt (kds) avvisas bl.a. regeringens förslagen till ROT-åtgärder m.m. ibostäder samt föreslås vissa andra åtgärder.PropositionenRegeringen har i proposition 1994/95:25, vad avser frågor som behandlas idetta yttrande, föreslagit att1. anta det av regeringen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1984:1052) om statlig fastighetsskatt,2. godkänna vad regeringen förordat om slopad extra höjning 1995 och 1996 avden garanterade räntan för räntebidrag enligt äldre regler,3. godkänna vad regeringen förordat om statsbidrag förinvesteringssatsningar.Det framlagda förslaget till ändring i lagen om statlig fastighetsskattinnebär att skattesatsen höjs från nuvarande till -- detta för attfinansiera förslaget att slopa den extra höjningen av den garanterade räntanför åren 1995 och 1996.MotionernaUtskottet behandlar i detta yttrande motionerna1994/95:Fi1 av m.fl. (m) vari yrkas2. att godtar de riktlinjer för budgetpolitiken och godkännerinriktningen och omfattningen av de utgiftsminskningar ochinkomstförstärkningar som förordas i motionen (yrkandet behandlas såvitt avserförslaget att bostadsbidragen till hushåll utan barn skall avskaffas),30. att avslår proposition 1994/95:25 vad avser höjdfastighetsskatt från 1,5 till ,31. att avslår proposition 1994/95:25 vad avser förslaget om attinte genomföra den extra höjningen av garanterad ränta 1995 och 1996,35. att avslår vad regeringen förordat om investeringsstöd ienlighet med vad som anförts i motionen.1994/95:Fi2 av m.fl. (c) vari yrkas26. att beslutar avslå proposition 1994/95:25 vad avser förslagtill lag om ändring i lagen om fastighetsskatt,45. att med avslag på proposition 1994/95:25 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen avbegränsningarna av statens stöd till boendet och hos regeringen begär att enförändrad utformning av bostadsfinansieringssystemet utreds enligt deriktlinjer som redovisas i motionen i avsikt att ett nytt system med dennainriktning kan träda i kraft ,51. att med avslag på proposition 1994/95:25 i motsvarande delbeslutar förlänga möjligheten till skattereduktion enligt gällande regler vids.k. ROT-åtgärder inom bostadsområdet i enlighet med vad som anförts imotionen.1994/95:Fi3 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringssatsningar.1994/95:Fi5 av m.fl. (mp) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt avveckling av de generella bostadssubventionerna,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjda bostadsbidrag i samband med minskade generellabostadssubventioner.1994/95:Fi6 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att avslår proposition 1994/95:25,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förlängning av det s.k. ROT-avdraget.1994/95:Fi10 av m.fl. (c) vari yrkas3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringssatsningar.1994/95:Fi16 av m.fl. (s) vari yrkas att regeringen senast ibudgetpropositionen återkommer med förslag om en stimulans avtidigareläggning av nyproduktion av bostäder.1994/95:Fi17 av () vari yrkas att beslutar attändra och förlänga reglerna för skattereduktion avseende reparationskostnaderför bostadshus på sätt som föreslås i motionen.1994/95:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av attROT-insatserna inom bostadsbyggandet i första hand inriktas påflerbostadsboendet och utformas så att de särskilt prioriterar insatser iavsikt att minska segregationen i boendet.1994/95:Fi19 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening uttalar att reglerna för bidrag till ROT-åtgärderutformas så att den del av arbetet som utförs som industriell produktion avbyggmaterial behandlas likvärdigt med det arbete som utförs påbyggarbetsplatsen.Uppvaktningar och skrivelserInför utskottet har upplysningar i ärendet lämnats av företrädare förSnickerifabrikernas och Trähusfabrikers Riksförbund.I ärendet har skrivelser inkommit från , SverigesEnergirådgivare, , Byggentreprenörerna, AB Platta riksdagsbehandling av ROT-program m.m.Riksdagen har beslutat om särskilda insatser föratt stimulera reparation, om- och tillbyggnad, . I det följande redogörskortfattat för de två s.k. ROT-program som blev följden av beslut.Under allmänna motionstiden fördes i en rad motioner fram förslag föratt stimulera olika typer av ROT-åtgärder. I syfte att öka sysselsättningeninom byggsektorn fattade , på grundval av motionsförslagen, våren 1993beslut om ett särskilt ROT-program -- ROT-program. Programmetomfattade följande åtgärder.1. Stöd för reparations- och bostadsförbättringsåtgärder, s.k. RBF-stöd.2. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissakommu-nala byggnader.3. Räntebidrag för ombyggnad av bostäder.4. Ombyggnad av äldrebostäder.5. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden.7. Skatteavdrag för vissa underhållsåtgärder.Under år 1993 fattades dessutom vissa andra beslut som också de avsåg attförbättra sysselsättningen på byggarbetsmarknaden. Det gällde bl.a. en ökningav anslaget för vissa investeringar i statliga byggnader m.m. och en ökning avstödet till allmänna samlingslokaler.På förslag av arbetsmarknadsutskottet (1993/94:AU21) beslutade riksdagenvåren 1994 om ROT-satsningar på sammanlagt . Riksdagensbeslut innebar att regeringen bemyndigades att använda av1993/anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till ROT-åtgärder ibl.a. skolor, samlingslokaler, bostäder, äldrebostäder, sjukhem, vissakulturbyggnader och kulturmiljövård.Med stöd av bemyndigandet beslutade regeringen om ett ROT-program inomkultursektorn och på miljöområdet -- ROT-program. Inom ramen förprogrammet har stöd kunnat utgå till följande typer av åtgärder m.m.1. Miljöförbättringar i lokaler för undervisning, vård och omsorg.2. Miljöförbättringar i bostäder m.m.3. Kulturmiljövård och kulturbyggnader.6. Ombyggnadsbidrag för äldrebostäder.7. Bidrag till allmänna samlingslokaler.8. Lokalbidrag till trossamfund.En förutsättning för stöd är i princip att beslut har fattats och projektenhar påbörjats före och att de slutförs senast den 30 juni 1995.Utöver de ovan redovisade båda ROT-programmen har åren 1993 och1994 behandlat motionsförslag med krav på insatser av olika omfattning ochinriktning som syftat till att stimulera byggverksamheten och motverkabyggarbetslösheten. Dessa förslag har avvisats av utskottet och bl.a.med hänvisning till de beslutade ROT-programmen.Förslag i propositionen om investeringssatsningar och ROT-stödDe ovan beskrivna ROT-programmen och 1994 motsvaras i den nuaktuella propositionen närmast av de förslag till investeringssatsningar somläggs fram på s. 109--110 i propositionen. Inriktningen på flera av deföreslagna stödformerna sammanfaller helt eller delvis med stöd som kunnat utgåenligt de tidigare ROT-programmen. Det nu föreslagna investeringsprogrammetberäknas enligt propositionen skapa ca 50 000 direkta och indirektaarbetstillfällen på årsbasis. Programmet omfattar stimulansåtgärder inom en radolika områden.Under rubriken tas i propositionen inledningsvis uppett förslag om att stimulera näringslivet till bygginvesteringar genom att enmöjlighet till direktavdrag för annan nybyggnation än bostäder införs. Dettaförslag beskrivs dock utförligare i en annan del av propositionen.Bostadsutskottet behandlar inte förslaget om direktavdrag i sitt yttrande. Inteheller kommer utskottet att ta upp förslagen om investeringssatsningar inomkommunikationsområdet till överväganden.