bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — De bådapartierna grundar sitt ställningstagande på att de är mot regeringens förslagtill ny arbetslöshetsförsäkring.Arbetsmarknadsutskottet anser att information om förändringar iarbetslöshetsförsäkringen bör planeras . finns det behov av sådan information oberoende av hurutskottet ställer sig till enskilda frågor i propositionen med förslag till nyarbetslöshetsförsäkring. anser således attA 2-anslaget bör få användas för de informationsinsatser som regeringenföreslagit. Det innebär att arbetsmarknadsutskottet tillstyrker propositionensförslag och avstyrker de båda motionerna.Företrädare för Socialdemokraterna och har redovisat en frånutskottsmajoriteten avvikande uppfattning i denna fråga.Finansutskottet gör i denna fråga ingen annan bedömning änarbetsmarknadsutskottet. tillstyrker således propositionensförslag (bil. 10, A 2 yrkande 2) och avstyrker motionerna Fi32 (v) yrkande 18och Fi54 (s) yrkande 14.Bidrag till utbildning i företagBidrag till utbildning i företag får enligt förordningen (1984:518) lämnastill arbetsgivare som tillhandahåller utbildning åt de anställda för attupprätthålla och främja sysselsättningen. Utbildning av arbetsgivare ochföretagare som inte är anställda berättigar däremot inte till bidrag.I propositionen (bil. 10 s. 17) föreslår regeringen att bidrag ocksåskall få lämnas för utbildning av den som äger en del i ett litet ellermedelstort företag och som arbetar i verksamheten utan att vara anställd där.Den som berörs får dock inte ha ett väsentligt inflytande över verksamheten.Socialdemokraterna framhåller i motion Fi54 yrkande 16 att de flestadelägare rimligen har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Regeringensförslag att endast delägare utan väsentligt inflytande över verksamheten skallfå del av stödet är utomordentligt svårtolkat anser motionärerna som ocksåpåpekar att någon motivering inte ges till denna uppdelning. Motionärernaföreslår därför att begränsningen tas bort.Vänsterpartiet ser i motion Fi32 yrkande 21 det som viktigt att höjakompetensnivån i de små och medelstora företagen. Även sådana delägare som harett väsentligt inflytande över verksamheten bör därför kunna få bidrag tillutbildning. Annars föreligger risk att begränsningen omintetgör åtgärden. Imotionen föreslås också att bidraget till utbildning i företag skall höjas frånhögst 60 till högst för att stimulera till kompetensutveckling.Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med regeringen och motionärernaatt det är angeläget att höja kompetensnivån i de små och medelstora företagen.I rådande arbetsmarknadsläge finns det behov av utbildning och kompetenshöjandeinsatser för såväl anställda som småföretagare. Enligt utskottet är det svårtatt ta ställning till den begränsningsregel som regeringen föreslagit försådana delägare som har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Sommotionärerna påpekar kan denna begränsning göra åtgärden mindre verkningsfull.Utskottet föreslår därför att gör ett tillkännagivande med anledningav propositionen och motionerna Fi32 (v) yrkande 21 och Fi54 (s) yrkande 16och anmodar regeringen att ta bort den föreslagna begränsningen.Vänsterpartiets förslag att höja bidraget vid företagsutbildning från 60 till90 kr avvisas av arbetsmarknadsutskottet.Vänsterpartiets företrädare har i den senare frågan redovisat en frånutskottsmajoriteten avvikande uppfattning.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets bedömning av denföreslagna regeländringen. Det är önskvärt att kompetensnivån kan höjas i desmå och medelstora företagen och att de utbildningsinsatser som kommer tillstånd omfattar även de i företagens ledning som inte är anställda. Utskottethar i och för sig förståelse för den begränsningsregel som regeringenföreslagit men ser att betydande svårigheter kan uppkomma vidtillämpningen av en sådan föreskrift. Den föreslagna begränsningen bör därförtas bort men i övrigt bör godkänna regeringens förslag.Finansutskottet föreslår alltså att med anledning av delsregeringens förslag (bil. 10, A 2 yrkande 4), dels motionerna Fi32 (v) yrkande21 och Fi54 (s) yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om vidgad rätt till utbildning i företag.Liksom arbetsmarknadsutskottet ser finansutskottet inte skäl att nu höjabidragsnivån vid företagsutbildning. Utskottet avstyrker därför motion Fi32(v) yrkande 20.AkademikerpraktikI propositionen (bil. 10 s. 16--17) föreslår regeringen dels attakademikerpraktiken skall förlängas från nuvarande tre ,dels att de som tar sig an en akademikerpraktikant skall betala ettfinansieringsbidrag på per månad.Socialdemokraterna avvisar i motion Fi54 yrkande 15 regeringensförslag.Vänsterpartiet ger i motion Fi32 yrkande 19 uttryck för sammauppfattning.Arbetsmarknadsutskottet har uttalat att akademikerpraktikenhar en viktig uppgift att fylla eftersom arbetslösheten är högst blandnyutexaminerade akademiker. Enligt utskottet kommer åtgärden även under nästabudgetår att vara ett viktigt inslag i samhällets insatser motungdomsarbetslösheten. Den avvaktande hållning som arbetsgivare uppenbarligenhaft till akademikerpraktik har lett till att åtgärden inte nått upp tillönskade volymer. Försiktigheten kan bero på den korta anvisningstiden.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att förlänga praktikperiodentill sex månader.Det föreslagna finansieringsbidraget väcker enligt arbetsmarknadsutskottetfrågan om inte en sådan avgift snarare skulle minska än öka åtgärdensattraktivitet bland arbetsgivare. Utskottet bedömer dock attfinansieringsbidraget är utomordentligt blygsamt med tanke på hur kvalificeradarbetskraft som ställs till arbetsgivarens förfogande. Rimligen bör det därförinte inverka negativt på viljan att anordna praktik. Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag rörande akademikerpraktik och avstyrker motionerna.Företrädare för Socialdemokraterna och har redovisat en frånutskottsmajoriteten avvikande uppfattning i dessa frågor.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottets uppfattningoch föreslår att godkänner regeringens förslag om akademikerpraktik(bil. 10, A 2 yrkande 3) samt avslår motionerna Fi32 (v) yrkande 19 och Fi54(s) yrkande 15.Rekryteringsstöd för högskoleutbildadeI propositionen (bil. 10 s. 18--19) föreslår regeringen att man på försökskall införa ett rekryteringsstöd för arbetslösa högskoleutbildade under nästabudgetår. Stödet skall hjälpa akademiker med arbetslivserfarenhet att återgåtill den reguljära arbetsmarknaden. Det bör kunna utgå vid anställning i småföretag som saknar motsvarande högskolekompetens. Småföretag saknar oftakunskap om vad kvalificerad arbetskraft kan bidra med för att utvecklaverksamheten. Bidragsperioden bör vara högst och bidrag skallkunna lämnas med högst av den totala lönekostnaden. Kostnaderna förstödet bör inrymmas i de medel som har beräknats för rekryteringsstöd undernästa budgetår.Vänsterpartiet ställer sig i motion Fi32 yrkande 22 positivt tillåtgärden i sig men ifrågasätter bidragsdelen. Efter sex månaders anställningbör företaget självt bära en större del av lönekostnaden. Bl.a.rättviseaspekter talar för att begränsa bidragsdelen. förordardärför att av lönekostnaderna utgår som bidrag och under de följande sex.Arbetsmarknadsutskottet framhåller att det föreslagna rekryteringsstödetär en försöksverksamhet under ett budgetår. Internationella motsvarigheter harfallit väl ut. Såväl för att stödja högskoleutbildade arbetslösa som för atthöja kompetensen i de små företagen finner utskottet åtgärden väl värd attpröva.Arbetsmarknadsutskottet är medvetet om att det kan ta innan dehögskoleutbildades insatser i ett företag ger resultat. Därför börbidragsperioden vara förhållandevis lång. En period på högst tolv månaderser utskottet som en flexibel lösning. tar också fastapå att bidragsnivån skall vara högst av lönekostnaderna ochförutsätter att denna regel utnyttjas på ett sådant sätt att arbetsförmedlingeninte betalar ut mer än vad som krävs. Försöksverksamheten skall enligtpropositionen utvärderas. utgår från att man inför eneventuell förlängning av stödet tar upp bidragsnivå m.m. till diskussion i ettsådant sammanhang. Med hänvisning härtill tillstyrker arbetsmarknadsutskottetförsöksverksamheten i den föreslagna formen och avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottet delar denna bedömning och föreslår att skallgodkänna regeringens förslag om försöksverksamhet med rekryteringsstöd förhögskoleutbildade (bil. 10, A 2 yrkande 5) samt avstyrka motion Fi32 (v)yrkande 22.Flexiblare användning av rekryteringsstödetI propositionen (bil. 10 s. 19) föreslår regeringen att skallgodkänna vad som sägs om en flexiblare användning av rekryteringsstödet. Avredovisningen framgår att regeringen har beslutat införa mer flexiblaanvisningsregler för platser med rekryteringsstöd. För att få sådant stöd skalldet inte längre vara nödvändigt att ha gått arbetslös ,resp. för dem som är i minst en månad. Om det finns synnerliga skälskall dessutom rekryteringsstöd kunna utgå för att anvisa äldre arbetslösaplats inom hela arbetsmarknaden i stället för som tidigarebara i kommuner och landsting. Över hälften av de äldre arbetslösa ärlångtidsarbetslösa.I motion Fi34 tar () upp de äldre arbetslösassituation. Med hänsyn till svårigheterna på arbetsmarknaden för äldrearbetslösa bör speciella arbetsmarknadspolitiska åtgärder införas för personeröver 50 år.Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med regeringen att den genomfördaändringen gör det möjligt att använda rekryteringsstödet på ett mera offensivtsätt. Utskottet ser positivt på en sådan ändring som vidgar användningsområdetför rekryteringsstödet och stimulerar till fasta anställningar. Likaså ärutskottet positivt till den ändring som ger äldre arbetslösa möjlighet att fåplats med rekryteringsstöd inom hela arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet har förståelse för de synpunkter som framförs imotion Fi34 (fp) och vill väcka frågan om och hur man bör angripa förlegadeattityder som olika grupper på arbetsmarknaden kan möta. Över hälften av deäldre arbetslösa är långtidsarbetslösa. Utskottet vill inte att man skallställa äldre i motsatsförhållande till yngre. Utskottet vill dock erinra om deriktlinjer som gäller för arbetsmarknadspolitiken. Enligt dessa skalllångtidsarbetslösa vara den grupp som kommer i första hand för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. konstaterar också attde ändringar som regeringen gjort i rekryteringsstödet ligger i linjemed motionärens önskemål. Någon ytterligare åtgärd från sida ärdärför inte påkallad, anser arbetsmarknadsutskottet.Finansutskottet biträder detta förslag och föreslår alltså att riksdagenskall godkänna vad regeringen har anfört om en flexiblare användning avrekryteringsstödet (bil. 10, A 2 yrkande 7) och avstyrka motion Fi34 (fp).Sammanfattande bedömning av medelsbehovet på A 2-anslagetI propositionen (bil. 10 s. 11--12) föreslår regeringen som tidigarenämnts att anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder bestäms till25 för nästa budgetår. Denna nivå är 2 842 193 000 krlägre än vad har beslutat (1993/94:AU11, rskr. 189).Socialdemokraterna avvisar i motion Fi54 yrkande 17 (i denna del)regeringens förslag till anslagsminskning och förordar att anslaget skall tasupp med ett belopp som är högre än vad som harbeslutats resp. föreslagits i detta sammanhang. Därutöver villSocialdemokraterna för insatser under nästa budgetår utnyttja 2 200 miljonerkronor av de medel som kvarstår outnyttjade på innevarande års anslag förarbetsmarknadspolitiska insatser.Ny demokrati förordar i motion Fi31 yrkande 18 (i denna del) att20 anvisas på anslaget, dvs. 5 766,7 miljoner kronormindre än regeringen föreslår.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 yrkande 13 att anslagetfastställs till 33 . Denna nivå, som överstiger regeringensförslag med , har sin grund i att delsvill utöka budgetmedlen med , dels avvisar regeringensförslag att föra från A 2-anslaget till andraanvändningsområden.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att utskottet ställt sig bakomregeringens förslag till jämkningar i den arbetsmarknadspolitiskaåtgärdsarsenalen. Utskottet har dessutom avstyrkt de motioner där förslagframförs om ändrad omfattning och fördelning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Utskottet uppger också att det belopp på 1 940,6 miljoner kronorsom tidigare stått ofördelat till regeringens disposition nu är budgeterade förolika ändamål.Arbetsmarknadsutskottet erinrar slutligen också om sitt förslag tillinitiativ som innebär att A 2-anslaget minskas med tillförmån för ett nytt anslag för insatser i syfte att främja kvinnligtföretagande.I konsekvens härmed anser arbetsmarknadsutskottet att det av regeringenbegärda beloppet minskat med bör anslås förArbetsmarknadspolitiska åtgärder under /95, dvs.25 . De aktuella motionsyrkandena bör således avstyrkas, anserarbetsmarknadsutskottet.Finansutskottet har vid behandlingen av de förslag som berörmedelsberäkningen på anslaget genomgående ställt sig bakomarbetsmarknadsutskottets förslag. I enlighet härmed bör sålunda anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för nästa budgetår föras upp med25 716 738 000 kr.Utskottet föreslår alltså att med anledning av propositionen (bil.10, A 2 yrkande 8) och med avslag på motionerna Fi31 (nyd) yrkande 18 (i dennadel), Fi32 (v) yrkande 13 och Fi54 (s) yrkande 17 (i denna del) anvisar25 på reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /95.LönegarantifondenPå grund av de senaste årens stora antal konkurser beräknas ikompletteringspropositionen (bil. 10 s. 20--21) underskottet iLönegarantifonden till ca vid utgången av budgetåret1993/94. Underskottet i fonden har finansierats via en rörlig kredit hosRiksgäldskontoret. För /94 uppgår denna kredit till 7 miljarderkronor.Regeringen bedömer att utbetalningarna från Lönegarantifonden kommer attminska till följd av ett lägre antal konkurser och till följd av deuppstramningar som gjorts i lönegarantireglerna.Regeringen föreslår att medger att en rörlig kredit får disponerasi om högst under /95 förutbetalningar enligt lönegarantilagen.Vänsterpartiet förordar i motion Fi32 (yrk. 35) att sänkningen av den rörligakrediten begränsas till 6 miljarder kronor.Arbetsmarknadsutskottet delar regeringens bedömning av utvecklingen närdet gäller utbetalningar från Lönegarantifonden under nästa budgetår. Utskottettillstyrker således att en rörlig kredit om högst fårdisponeras i under nästa budgetår för utbetalningar enligtlönegarantilagen. Därmed avstyrks motion Fi32 (v) yrkande 35.Med instämmande i vad arbetsmarknadsutskottet anfört föreslårfinansutskottet att med bifall till regeringens förslag ikompletteringspropositionen (bil. 10, s. 20--21) och med avslag på motion Fi32yrkande 35 medger att Kammarkollegiet får disponera en rörlig kredit iRiksgäldskontoret om högst under /95 förutbetalningar enligt lönegarantilagen.ArbetsmarknadsfondenUtgifterna för Arbetsmarknadsfonden bestäms huvudsakligen av nivån påarbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Av betydelse är ocksåersättningens storlek och antalet ersättningsberättigade bland de arbetslösa.I kompletteringspropositionen (bil. 10, s. 21--23) beräknasArbetsmarknadsfondens utgifter överstiga inkomsterna med ca 30 miljarder kronorunder nästa budgetår. Till detta belopp skall även läggas ett redan befintligtunderskott i fonden som beräknas uppgå till ca vid ingångenav budgetåret. Härtill kommer räntekostnader på ca . Vidutgången av /95 beräknas Arbetsmarknadsfonden således redovisaett underskott på nära 90 miljarder kronor.Riksförsäkringsverket disponerar en rörlig kredit iRiksgäldskontoret om högst för de ändamål som skallfinansieras från Arbetsmarknadsfonden. Regeringen föreslår att krediten utökastill högst 100 miljarder kronor.Vänsterpartiet begär i motion Fi32 (yrk. 36), med anledning av förslagetatt kraftigt höja krediten för Arbetsmarknadsfonden, ett tillkännagivande omatt partiets politik innebär en väsentligt minskad belastning på fonden.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande regeringens förslagom att en rörlig kredit om högst får disponeras iRiksgäldskontoret för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissautbildningsbidrag. Ett sådant tillkännagivande som begärs i motion Fi32 yrkande36 (v) bedöms i sammanhanget vara obehövligt. Motionen i berörd del avstyrksdärför.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande ochföreslår att med bifall till kompletteringspropositionen (bil. 10, s.21--23) och med avslag på motion Fi32 (v) yrkande 36 medger attRiksförsäkringsverket får disponera en kredit i om högst 100miljarder kronor för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissautbildningsbidrag.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeOtraditionella insatserRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen att medelsramen förs.k. otraditionella insatser höjs till /95. Ipropositionen betonas det angelägna i att nya metoder prövas och utvecklas förrehabilitering av människor med funktionshinder.Vänsterpartiet begär i motion Fi32 yrkande 39 att medelsramen förotraditionella insatser för nästa budgetår höjs till 60 miljoner kronor.Arbetsmarknadsutskottet delar regeringens bedömning av medelsbehovet förotraditionella insatser /95 och avstyrker motion Fi32 yrkande 39(v).Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets yttrande ochföreslår att med bifall till kompletteringspropositionen (s. 23--24)och med avslag på motion Fi32 yrkande 39 (v) godkänner att högst 50 miljonerkronor av under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade anvisademedel får användas till s.k. otraditionella insatser (avsnitt 2.1).LönebidragHögsta bidragsgrundande månadslön vid anställning med lönebidrag är 13 700 krper månad.Riksdagen har beslutat (1993/94:AU12, rskr. 190) attmöjligheten att i särskilda fall medge att högre lönebelopp läggs till grundför bidraget skall upphöra den 1 juli 1994.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 (yrk. 40) att lönebidrag i särskildafall skall kunna baseras på en högre lönesumma än 13 700 kr.Arbetsmarknadsutskottet behandlade motsvarande yrkande för ca två månadersedan, då med anledning av ett yrkande i den socialdemokratiskasysselsättningspolitiska motionen 1993/94:A254. Utskottet avstyrkte vid dettillfället motionen i ifrågavarande del. vidhåller isitt yttrande (AU8y) den tidigare intagna ståndpunkten och avstyrker bifalltill yrkande i motion Fi32 (yrk. Socialdemokraternasrepresentanter i utskottet har anmält en avvikande mening. har ien meningsyttring förordat motionens förslag.Finansutskottet finner i likhet med arbetsmarknadsutskottet ingenanledning att frångå det tidigare i vår fattade riksdagsbeslutet och föreslårdärför att avslår motion Fi32 yrkande 32 (v).Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ()Till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare kan anvisas sökande medsocialmedicinska arbetshandikapp. För stödformen gäller föreskrifterna iförordningen (1985:276) om statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare. Enligt dessa föreskrifter kan bidrag lämnas med högst avlönekostnaden för den arbetshandikappade anställde.Riksdagen har (1993/94:AU12 rskr. 190) beslutat attmålgruppen för denna form av skyddat arbete även skall omfatta personer som ärberättigade till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade samt personer med psykiskt betingade handikapp. För denytillkomna grupperna skall bidrag kunna lämnas med upp till helalönekostnaden.En följd av den nämnda regeländringen är att bidraget för socialmedicinsktarbetshandikappade i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ()särregleras genom att en begränsning till högst av lönesumman gäller förden nämnda gruppen arbetshandikappade.AMS har i skrivelse till regeringen föreslagit att bidragsnivån vid skyddatarbete för samtliga målgrupper skall kunna uppgå till högst avlönekostnaden för de anvisade arbetstagarna.Regeringen förordar i kompletteringspropositionen att ett system medflexibla lönebidrag tillämpas fullt ut även för socialmedicinsktarbetshandikappade i OSA. För stödformen skall gälla att en bedömning av denarbetshandikappades personliga förutsättningar skall avgöra bidragets nivå.Som en försöksverksamhet --30 juni 1996föreslås således att ett system med flexibla bidrag skall tillämpas enligtsamma regler som gäller för bidrag vid anställning medlönebidrag.Förslaget innebär att bidrag skall kunna lämnas för socialmedicinsktarbetshandikappade i OSA med av lönesumman. Regeringen förutserdock att en mer omsorgsfull prövning av den enskildes förutsättningar i mångafall bör kunna leda till en lägre bidragsnivå än den ofta schablonmässigttillämpade 75-procentsnivån.Arbetsmarknadsutskottet ser fördelar med ett mer enhetligtlönebidragssystem för olika kategorier arbetshandikappade och ställer sig isitt yttrande (AU8y) bakom förslaget att även för socialmedicinskt handikappadei OSA ett system med flexibla bidrag skall tillämpas under en försöksperiod.Utskottet erinrar om att uttalat (1993/94:AU12, rskr. 190)att verksamheten vad gäller arbetshandikappade skall inriktas på att fler skallkunna få arbete eller utbildning och att inriktningen bör vara att söka minskaden genomsnittliga åtgärdskostnaden per sysselsättningsmånad. Utskottet delarregeringens farhågor att en höjning av bidragsgränsen, som ett flexibelt systeminnebär, kan leda till en höjning av den genomsnittliga bidragsnivån och attdärigenom färre kan sysselsättas för anvisade medel. Utskottet noterar därförmed tillfredsställelse att regeringen avser att låta AMS redovisa utvecklingenav bidragsnivåerna, kostnaderna m.m. för arbete hos offentliga arbetsgivare.Finansutskottet har från sin utgångspunkt inget att erinra motregeringens förslag och föreslår därför att med bifall tillkompletteringspropositionen (bil. 11, s. 25--26) godkänna förslaget omförsöksverksamhet med ändrade regler för statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.2).Funktionshindrade skolungdomars deltagande i Af/vägledningsveckor införstudie- och yrkesvalEnligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning kan handikappadeungdomar, som inte fyllt , beviljas arbetsmarknadsutbildning, förutsattatt de är eller riskerar att bli arbetslösa och är arbetssökande. Ungdomar pågrundskolans högstadium eller i gymnasieskolan kan inte anses stå tillarbetsmarknadens förfogande på det sätt som avses i förordningen. För attfunktionshindrade skolungdomar skall kunna få kostnader i samband medvägledningsveckor betalda behöver regelsystemet ändras.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen att ungdomar skallkunna få utbildningsbidrag som inskrivna vid , då de deltar ivägledningsveckor inom ramen för AMV:s insatser för unga handikappade. Bidragetföreslås avse kostnader för resor och uppehälle -- i normalfallet kostnad förboende och måltider -- under deltagandet. Regeringen uppskattar att upp till300 ungdomar beräknas delta. Kostnaden beräknas uppgå till ca en miljonkronor och inryms i anslaget.Arbetsmarknadsutskottet har så sent som i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:AU12 uttalat att det är angeläget att allafunktionshindrade skolungdomar kan få del av de aktuella vägledningsveckorna.Det är utomordentligt tillfredsställande att regeringen nu återkommer med ettförslag om att ungdomarna under vägledningsveckorna i samband med inskrivningvid skall kunna få utbildningsbidrag till kostnader. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget i sitt yttrande (AU8y).Finansutskottet föreslår mot denna bakgrund att godkänner vadregeringen förordar i kompletteringspropositionen (bil.