bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — Utskottet tillstyrker därmed motion1993/94:N305 (s) i berörd del.RymdverksamhetRymdstyrelsenRymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor somgäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskiltför forskning och utveckling. Rymdstyrelsen skall enligt sininstruktion (1988:343) ta initiativ till att samordna ochfördela det statliga stödet till forskning och utveckling inomsvensk rymd- och fjärranalysverksamhet. Vidare skallRymdstyrelsen bereda ärenden rörande internationelltrymdsamarbete samt vara kontaktorgan för internationellaorganisationer.De övergripande näringspolitiska målen för Rymdstyrelsensverksamhet är, sägs det i propositionen, att åstadkommaföljande: ökad konkurrenskraft hos svensk industri, ökad teknikspridning som skall ge positiva näringspolitiskaeffekter även utanför rymdindustrin, ökad Europasamverkan, ökad regional utveckling som bidrar till näringslivetsutveckling i Kirunaregionen.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i 1993 årsforskningspolitiska proposition bör gälla även för budgetåret1994/95. För Rymdstyrelsens förvaltningskostnader föreslårregeringen ett anslag på för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker detta anslag.Anslaget RymdverksamhetUnder detta anslag anvisas medel för rymdforskning,fjärranalys och industriutveckling samt för det europeiskarymdsamarbetet inom () och Sverigesbilaterala samarbete med främst och Tyskland.Innevarande budgetår har medel för rymdverksamhet anvisats undertvå anslag, reservationsanslaget Nationell rymdverksamhet ochramanslaget Europeiskt rymdsamarbete m.m. Med hänsyn till dennära koppling som finns mellan de program som hittillsfinansierats med dessa anslag menar regeringen att allrymdverksamhet bör finansieras från ett gemensamt ramanslag.Regeringen anser att det europeiska rymdsamarbetet är viktigtför . För svenskt vidkommande innebärdeprecieringseffekten stora kostnader för ESA-samarbetet,konstateras det i propositionen.För nästa budgetår föreslår regeringen ett anslag på 539,1miljoner kronor. Till följd av att all rymdverksamhet nuföreslås bli finansierad via ett gemensamt anslag begärregeringen godkännande dels att eventuell reservationpå anslaget Nationell rymdverksamhet vid utgången av budgetåret1993/94 skall få tillföras det nya anslaget, dels att eventuelltanslagssparande och outnyttjade krediter på det nuvarandeanslaget Europeiskt rymdsamarbete m.m. skall få föras över tilldet nya anslaget. Slutligen begär regeringen riksdagensbemyndigande att under det kommande budgetåret låta staten ta påsig ansvaret för betalningar inom rymdverksamheten om högst 274miljoner kronor.Riksdagen bör uttala sig för att det skall ske en fortsattstatlig satsning på rymdverksamheten i , anförs det imotion 1993/94:N283 (s). Verksamheten inom rymdsektorn i Kirunahar varit mycket framgångsrik, menar motionärerna och anförvidare att möjligheterna att göra till ettinternationellt centrum för miljöövervakning med hjälp avsatellitdata nu ter sig som mycket goda.I den utredningsrapport som ligger till grund för Riksdagensrevisorers förslag angående den svenska rymdverksamheten(1993/94:RR4 bilaga 1) -- vilket utskottet behandlar i detföljande -- konstateras beträffande den regionala utvecklingen iKiruna att kommunens fördelaktiga geografiska läge försatellitkommunikation framgångsrikt har exploaterats. Närmare40 % av den svenska rymdverksamheten är för närvarandelokaliserad till . Denna utveckling började med forskningoch har fortsatt med uppskjutning av sondraketer, mottagning ochbearbetning av satellitdata för fjärranalys samt annanbearbetning, sägs det i rapporten.Utskottet anser att det är angeläget att det i kanbedrivas en rymdverksamhet av ungefär nuvarande omfattning. Detav regeringen föreslagna anslaget och bemyndigandet tillstyrkssåledes av utskottet. Likaså tillstyrks begärda medgivanden somföranleds av att de två tidigare anslagen Nationellrymdverksamhet och Europeiskt rymdsamarbete m.m. nu slås sammantill ett anslag.Utskottet delar också de synpunkter som förs fram i motion1993/94:N283 (s) om att det är väsentligt att det sker enfortsatt statlig satsning på rymdverksamheten i . Någotbehov av ett uttalande av om detta kan utskottet dockinte finna. Motionen avstyrks sålunda i berörd del.Riksdagens revisorers förslagRiksdagens revisorer har på eget initiativ granskat densvenska rymdverksamheten. Resultatet av granskningen harredovisats i rapporten (1992:4) Den svenska rymdverksamheten.Rapporten har remissbehandlats.Revisorerna konstaterar nu i sitt förslag till (1993/94:RR4) att någon förutsättningslös prövning eller analysav rymdverksamhetens motiv och inriktning inte har presenteratsför . De konkreta mål som angavs i denforskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170 avsnitt 12)för rymdverksamheten varenbart näringspolitiska. Inga specifika forskningspolitiska målredovisades.Revisorerna påpekar att målen för rymdverksamheten varit istort sett desamma . Ingengenomgripande omprövning av dessa mål har genomförts. Målen harbegränsats till att bli enbart näringspolitiska. Revisorernanoterar att i sitt remissutlåtande instämde i revisorernasbedömning att näringspolitiska motiv inte är tillräckliga somargument för den nuvarande nivån på stödet till rymdverksamhet.Revisorernas slutsats är att målsättningen för den rymdanknutnaverksamheten bör bli föremål för en förutsättningslös ochgenomgripande översyn. En väl underbyggd målsättning avseendebl.a. forskningspolitiska och näringspolitiska mål är enförutsättning för ett effektivt resursutnyttjande och är ocksånödvändig för möjligheter att göra avvägningar mellanresursinsatser inom detta verksamhetsområde och andra områden,sägs det.När det gäller de näringspolitiska resultaten avrymdverksamheten har, på revisorernas uppdrag, en särskildstudie genomförts av professor . I studien drasslutsatsen att några mer betydande spridningseffekter till övrigindustri inte har kunnat påvisas. Revisorerna framhåller att del av rymdverksamheten har kommit att inriktas mot attupprätthålla en hög kompetens vid ett fåtal företag. Mot dennabakgrund bör, anser revisorerna, i den föreslagna översynensärskilt övervägas vikten och inriktningen av denäringspolitiska målen.Beträffande de bemyndiganden som gerregeringen anser revisorerna att de långsiktiga ekonomiskaåtaganden som görs inom det internationella rymdsamarbetet skallredovisas för . Redovisningen bör visa skuldensfördelning över budgetåren.I motion 1993/94:N16 (s), som har väckts med anledning avrevisorernas förslag, begärs ett uttalande av ominriktningen av den föreslagna analysen av rymdverksamheten.Denna verksamhet kan inte värderas enbart med utgångspunkt inäringspolitiska mål, anför motionärerna. De anser att en analyssärskilt bör ta fasta på forsknings-, teknik- ochEuropapolitiska mål. Enligt motionärerna är det förmodligendessa mål som motiverar rymdverksamheten, medan andranäringspolitiska motiv har fått mindre tyngd.I årets budgetproposition har -- -- deningående bemyndigandeskulden redovisats, med fördelning på deaktuella budgetåren. Bemyndigandeskulden uppgår till totalt2 och fördelar sig på budgetåren1994/95--1999/2000 med följande belopp: 514, 469, 359, 252, 241resp. 222 miljoner kronor.Det kan i sammanhanget noteras att regeringen under våren 1994kommer att utfärda särskilda direktiv för den fördjupadeanslagsframställning som Rymdstyrelsen skall lämna införtreårsperioden /97--1998/99. Därvid kommer Rymdstyrelsen påsedvanligt sätt att göra en egen analys av såväl mål förrymdverksamheten som rymdverksamheten i sig.Utskottet anser, som tidigare nämnts, att det är angelägetatt det i kan bedrivas en rymdverksamhet på hög teknisknivå. Detta utesluter dock inte att det kan vara befogat med engenomgripande och förutsättningslös analys av verksamheten. Detär, enligt utskottets mening, viktigt att det sker ettklarläggande och en precisering av vilka typer av mål som densvenska rymdverksamheten är avsedd att tillgodose.Som sägs i motion 1993/94:N16 (s) kan de näringspolitiskamålen ha getts en alltför framskjuten plats på bekostnad av merallmänna forsknings- och teknikpolitiska motiv. Det är ocksåviktigt att se rymdverksamheten som en del av ett ökatEuropasamarbete.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet revisorernasförslag i aktuellt avseende. Den nämnda motionen blir därmedockså i sak tillgodosedd.Utskottet instämmer vidare i revisorernas bedömning attbemyndigandeskulden fortlöpande bör redovisas för riksdagen.Detta har också gjorts i årets budgetproposition. Utskottetförutsätter att så även görs fortsättningsvis och avstyrkerdärmed revisorernas förslag i denna del.Övriga anslagDe återstående två anslagen inom området teknisk forskning ochutveckling har inte föranlett några motionsyrkanden. Efter attha redogjort för regeringens förslag tar utskottet ställningtill dessa i ett sammanhang.Anslaget Bidrag till (),som utgör statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet,har beräknats till . Detta innebär enoförändrad anslagsnivå jämfört med innevarande budgetår.Anslaget Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbetedisponeras dels för forsknings- och utvecklingssamarbete med EUinom ramen för EU:s ramprogram för forskning och tekniskutveckling, dels för utbetalningar till EU som följd avEES-avtalet.Regeringen föreslår ett anslag på förnästa budgetår. Medlen skall täcka dels nationellt finansieradeprojekt, dels de programavgifter som uppkommer genomEES-avtalet. En del av dessa programavgifter kommer attspecificeras först i EU:s budget för . Anslaget kandärför behöva justeras i ett senare skede, sägs det ipropositionen.Utskottet tillstyrker de två anslagsförslag som harredovisats i detta avsnitt.NUTEK och () är centralförvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxt ochförnyelse samt för omställning av energisystemet. Verket skallsvara för statliga insatser för att främja följande: teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag, en balanserad regional utveckling, energiförsörjning och effektiv energianvändning.Inom är verksamheten indelad i fem verksamhetsområden --utredningar och utvärderingar, teknisk forskning och utveckling,företagsutveckling, regional utveckling samt energiförsörjningoch energianvändning.Regeringens bedömning är att det inte finns skäl att förändrade övergripande mål för dessa verksamhetsområden som lagts fastför treårsperioden /94--1995/96. När det gäller regionalutveckling hänvisas till den regionalpolitiska propositionen somär aviserad till våren 1994.Regeringen föreslår ett anslag på tillNUTEK:s förvaltningskostnader för nästa budgetår. Anslaget har-- efter pris- och löneuppräkning -- beräknats efter ettproduktivitets- och effektivitetskrav om , i enlighet medden princip som har tillämpats generellt i årets budgetförslag.För utredningsverksamhet föreslås ett anslag på 19,4miljoner kronor för nästa budgetår. Detta belopp inkluderar 12,1miljoner kronor för de delar av den statligastatistikproduktionen som framöver skall ansvara för.Dessa gäller statistik om energi, utlandsägda företag,nyetableringar, konkurser och offentliga ackord samt statistikpå informationsteknologiområdet. T.o.m. innevarande budgetårfinansieras dessa delar via anslag tillStatistiska centralbyrån.Utskottet tillstyrker de båda här aktuella anslagen.KonkurrensverketKonkurrensverket är central förvaltningsmyndighet förkonkurrensfrågor. Det övergripande målet för äratt verka för en effektiv konkurrens i privat och offentligverksamhet till nytta för konsumenterna.Regeringen anser att de riktlinjer för verksamheten som ladesfast budgetproposition bör gälla även för budgetåret1994/95. För nästa budgetår föreslås ett anslag på 59,9 miljonerkronor. Därvid har -- utöver pris- och löneomräkning -- ettproduktivitets- och effektivitetskrav om beräknats påanslaget i enlighet med den generella princip som tillämpats.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.KonkurrensforskningAnslaget disponeras av för att främja ochstödja forskningen inom konkurrensområdet.Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i denforskningspolitiska propositionen bör gälla även /95. Anslaget har för nästa budgetår beräknatstill , efter pris- och löneomräkning och ettproduktivitetskrav om ca 3 %.Utskottet tillstyrker även det nu föreslagna anslaget.Särskilda branscherDetaljhandel m.m.Kommunerna bör åläggas att upprätta kommunalavaruförsörjningsplaner med riktlinjer för handelns struktur,anförs det i motion 1993/94:N250 (s). Den förskjutning avhandeln från stadskärnor till externt belägna stormarknader somägt rum på många håll i landet har medfört en utarmning avcityhandeln och stadskärnorna och en försämrad service förkommuninvånarna, sägs det i motionen. För att komma till rättamed dessa problem krävs det, enligt motionärerna, en betydligtbättre planering än av handel och annan service ikommunerna. Dessa borde därför åläggas att inom ramen för entotal serviceplanering upprätta varuförsörjningsplaner med vissregelbundenhet.Kommunala varuförsörjningsplaner avser normalt dagligvaror ochdrivmedel och bygger bl.a. på beräkningar av konsumtionsunderlagoch uppgifter om butikernas antal, lokalisering och omsättning.Det finns inget lagstadgat krav på varuförsörjningsplaner, mendet finns indirekta kopplingar till vissa författningar. Enligtförordningen (1990:643) om glesbygdsstöd kan stöd lämnas förhemsändning av varor till konsumenter i glesbygd. Enförutsättning för statligt stöd är att kommunen har ett underlagsom medger bedömning av stödbehovet. En annan beröring finns ilagen (1990:1183) om tillfällig försäljning. I dess förarbetensades (prop. 1990/91:17 s. 25) att den tillfälliga handeln ivissa fall kan utgöra ett hot mot konsumenternas långsiktigaintresse av tillgång till en god kommersiell service. Ipropositionen underströks vikten av att den kommunala nämnd somi visst fall skall lämna tillstånd till tillfällig försäljninghar tillgång till ett tillfredsställande underlag, och i detsammanhanget nämndes kommunala varuförsörjningsplaner.Riksdagen beslöt om en ändring i plan- ochbygglagen (1987:10), PBL, med syfte att skapa bättreförutsättningar än tidigare regler gav för en effektivkonkurrens inom handeln (prop. 1991/92:51, bet. BoU 10). Genomlagändringen kan kommunerna inte längre i detaljplan preciserahandelsändamålet till en viss form av handel. Den tidigaremöjligheten att i detaljplan särskilt reglera detaljhandeln medlivsmedel och detaljhandel med skrymmande varor försvann därmed.Näringsutskottet stödde lagändringen i sitt yttrande(1991/92:NU4y) till bostadsutskottet. Socialdemokraternaavvisade lagändringen i en avvikande mening, vilken även deladesav företrädare. Den avvikande meningen följdesupp i en reservation i bostadsutskottet. harutarbetat en vägledning för kommunernas arbete medvaruförsörjningsplaner. En undersökning av den kommunalavaruförsörjningsplaneringen gjordes . Enligt enuppdatering hade 236 av landets kommuner vid någontidpunkt genomfört och fastställt en varuförsörjningsplan. 69 %av planerna var fastställda eller tidigare.Riksdagen avslog ett identiskt yrkande från sammamotionärer. Utskottet hänvisade (bet. 1992/93:NU25) tilltidigare uttalanden med innebörd att gällande lagstiftning inteställer krav på att kommunerna skall upprättavaruförsörjningsplaner, men att flertalet kommuner har sådanaplaner. Utskottet fann inte skäl för någon ytterligarereglering.Utskottet ser ingen anledning för att nu inta enannan ståndpunkt än vad som gjordes . Motion1993/94:N250 (s) avstyrks därmed.Riksdagen bör anmoda regeringen att låta utredakonsekvenserna av ökat öppethållande i dagligvaruhandeln,anförs det i motion 1993/94:N302 (s). Öppethållandetiderna harblivit ett konkurrensmedel, säger motionärerna och nämner att deanställda nu möter allt starkare krav på att arbeta även påhelger. En utredning kring konsekvenserna av ökadeöppethållandetider i kringverksamhet såsom marknadsföring,transporter och utökade kostnader i bakomliggande led bör göras,anser motionärerna.1989 års affärstidsutredning hade i uppdrag bl.a. attkartlägga och analysera eventuella samband mellan ökatöppethållande och kostnads- och prisutvecklingen idetaljhandeln. I rapporten (SOU 1991:10)redovisades att utredningen -- i syfte att söka analyseraeventuella sådana samband -- hade formulerat en konkurrensmodellför dagligvaruhandeln. Med ekonometrisk metod analyserades huröppethållandet och andra faktorer sammanhängde med försäljning,kostnader och priser.Resultaten från analysen visade bl.a. att konsumenterna ärmycket priskänsliga och att öppethållandet inkl. andra faktorerkan påverka försäljningen. Vidare framgick att ett ökatöppethållande genomsnittligt sett leder till attarbetsproduktiviteten ökar. Det senare sambandet medverkadeenligt analysen till att ett förlängt öppethållande på söndagarinte förorsakar högre priser; snarare visade den genomfördaanalysen att ett förlängt öppethållande leder till en ökadprispress på marknaden.Utskottet konstaterar att en sådan utredning somefterfrågas i motion 1993/94:N302 (s) har gjorts av 1989 årsaffärstidsutredning. Något behov av ett uttalande frånriksdagens sida i frågan kan utskottet därför inte se. Motionenavstyrks.TjänsteföretagI motion 1993/94:A458 (fp), med , begärs att skall anmoda regeringen atttillse att skillnaderna i samhällets sätt att behandlatillverkningsföretag och tjänsteföretag skall undanröjas och attföretag inom turistnäringen skall likställas med andra typer avföretag. Framtidens nya arbetstillfällen kommer att finnas inomframför allt tjänstsektorn, anser motionären. Därför måstestödet till nyföretagande vara inriktat både påtillverkningsföretag och på tjänsteföretag. harstora förutsättningar för en omfattande turism, sägermotionären. Han anser att företag inom denna sektor i allaavseenden måste likställas med andra typer av företag.Den verksamhet för att främja nyföretagande som bedrivs avsåväl utvecklingsfonderna (utvecklingsbolagen) som Industri- ochnyföretagarfonden står öppen för alla företag i alla branscher,dvs. även företag inom tjänstesektorn.Som tidigare framhållits anser utskottet att det ärviktigt att det stöd som staten lämnar för att främjanyföretagande sker på ett konkurrensneutralt sätt. Tillkomstenav nya arbetstillfällen kan förväntas ske inomfrämst tjänstesektorn. Det är då viktigt att likvärdigaförutsättningar gäller för alla typer av företag. I de beslut omomorganisering av Industri- och nyföretagarfondens verksamhetoch om omorganisering av utvecklingsfonderna som harfattat har denna princip tillämpats.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1993/94:A458 (fp) iberörd del.Miljömärkning av textilprodukterStaten bör medverka i strävandena att åstadkomma enöverskådlig miljömärkning av textilprodukter i syfte att främjaen miljöanpassad produktion, anförs det i motion 1993/94:N274(v). Världsnaturfonden samarbetar nu med klädtillverkare ochdistributörer för att lansera "eco-cotton" -- bomull som ärmiljövänlig, säger motionärerna. De anser att kläder,klädmaterial och textilier måste kunna produceras miljöanpassatoch återvinnas, varigenom också textilbranschen skulle komma attingå i ett framtida miljöanpassat kretsloppssamhälle. En statligmedverkan i denna process kan vara att informera och ta ansvarför en överskådlig miljömärkning av textilprodukter, föreslårmotionärerna.I sammanhanget kan noteras att det fram t.o.m. budgetåret1991/92 fanns ett särskilt stöd till tekoindustrin --industripolitiska åtgärder för tekoindustrin. I 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 14) föreslogs ienlighet med tidigare riksdagsbeslut att detta stöd skulleupphöra vid utgången av /92. ställdesig bakom detta (bet. 1990/91:NU25).Utskottet anser att det är angeläget att produktionen inomalla industrisektorer -- inkl. textilsektorn -- sker på ett såmiljövänligt sätt som möjligt. Ett effektivt sätt att åstadkommaen förändring av produktionsmetoder i miljövänlig riktning äratt konsumenterna i sina köpbeslut visar att de föredrarmiljövänliga produkter. Konsumenternas möjligheter att väljasådana produkter underlättas givetvis av en informativ märkning.När det gäller kläder och andra textilprodukter förekommer, somnämns i motionen, en sådan märkning på frivilligt initiativ avtillverkarna. Utskottet ser positivt på detta och anser inte attstaten bör ta något initiativ i frågan. Motion 1993/94:N274 (v)avstyrks därmed.Centrala hantverksrådetMed tanke på det besvärliga arbetsmarknadsläget och denbristande kvalitetsmedvetenheten hos allmänheten börhantverksfrågornas ställning stärkas, sägs det i motion1993/94:N220 (m, fp, c, kds). Som ett led i detta föreslårmotionärerna att statens stöd till Centrala hantverksrådet skallpermanentas så att rådet ges möjlighet att med kraft ochuthållighet kunna bearbeta myndigheter, organisationer,branscher, arbetsförmedlingar, skolor m.fl. Utfärdandet avgesäll- och mästarbrev kräver dessutom, enligt motionärerna,betydande resurser.Centrala hantverksrådet, som är knutet till StiftelsenHantverksfrämjandet och förlagt till , har till uppgiftatt handlägga frågor om utrednings- och forskningsverksamhetsamt bevarande och utveckling av kunskaper, tjänster ochprodukter inom hantverksområdet. Rådet skall vidare svara förinformation om olika hantverksutbildningar.Riksdagen har avslagit motionsyrkanden omCentrala hantverksrådet motsvarande det här aktuella. Vid detsenaste tillfället, (bet. 1992/93:NU25), konstateradeutskottet att det inte såg något behov för att göraett uttalande av den typ som begärdes. Det redovisades också attdet inom ramen för anslag Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. (B 2) hade tagitsupp under anslagsposten Information, utveckling m.m.för hantverkare. Dessa medel var avsedda för stöd till . Hantverksfrågorna överfördes den 1 december 1991från till Kulturdepartementetsverksamhetsområde. Hantverksfrågorna ligger dock kvar inomnäringsutskottets beredningsområde.I bilaga till årets budgetproposition(bil. 12 s. 19 och 25--26) anges att den tidigare nämndaanslagsposten på skall dras in fr.o.m. budgetåret1994/95. I propositionen meddelades att regeringen avsåg attuppdra åt en särskild utredare att överväga denoffentligrättsliga regleringen av mästarbreven. En framtidaorganisation för utfärdande av mästarbrev bör kunna utformasutan att särskilda statliga medel tillhandhålls, sägs detvidare.En särskild utredare, rättschefen (Ku1994:01), har tillkallats med det aviserade uppdraget. Enligtdirektiven (dir. 1993:142) borde förslag läggas fram senast den28 . Enligt uppgift kommer rapportering i ställetatt ske i mars--april 1994.Med hänvisning till det utredningsarbete som pågår avstyrkerutskottet motion 1993/94:N220 (m, fp, c, kds).Lagen om bevakningsföretagSlutligen behandlar utskottet tre motioner om tillsynen avbevakningsföretag. I motionerna anförs bl.a. att det nuvarandesystemet med tillsyn av resp. länsstyrelse kan leda till olikatillämpning för olika företag beroende på var i landet företagetär etablerat.Lagen (1974:191) om bevakningsföretag bör inte enbart vara ettinstrument för att reglera förhållandet mellan en beställare ochen entreprenör, sägs det i motion 1993/94:N223 (s). Lagen bordeges en klarare profil i de delar som gäller förhållandengentemot tredje man. Det måste anses otillfredsställande attbevakningsverksamhet som organiseras som en del i ett företaginte omfattas av bevakningslagen, menar motionären. Vidare anserhan att tillsynsverksamheten är mycket varierande. Beträffandelarminstallationsverksamhet ges tillstånd och utövas tillsyn avden lokala polismyndigheten. Motionären föreslår att tillstånds-och tillsynsverksamheten skall samordnas för bevaknings- ochlarmföretag.I motion 1993/94:N299 (s) refereras till ett bevakningsföretagi som våren och ådrog sig ett flertalpolisanmälningar. uppfattning var attauktorisationen för det aktuella företaget borde återkallas.Tillsynsmyndigheten -- i det här fallet iGöteborgs och län -- hade en annan uppfattning.