bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Näringsutskotteterinrar om att de övergripande målen för statens insatserbeträffande teknisk forskning och utveckling är att bidra tillföljande (prop. 1992/93:173, bet. NU30): att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och densvenska ekonomins attraktionskraft när det gäller industriellverksamhet att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagen att skapa så likvärdiga förutsättningar som möjligt förnäringslivets teknikutveckling jämfört med dem som råder i våraviktigaste konkurrentländer.Näringsutskottet ser de förslag som läggs fram i förevarandeproposition som ändamålsenliga bidrag till strävandena attstärka kompetensen inom näringslivet. Detta gäller förslagenbeträffande såväl informationsteknologin som näringslivetskunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor ochinstitut. Det är enligt näringsutskottet mycket angeläget attden näringslivsrelevanta forskningen och samspelet mellannäringslivet och universiteten och högskolorna stärks. När detgäller industriforskningsinstituten framhåller näringsutskottetderas viktiga funktion som brygga mellan näringslivet ochuniversiteten/högskolorna. Det föreslagnaomstruktureringsarbetet bör enligt utskottet leda till attindustriforskningssystemet blir mer flexibelt. Näringsutskottettillstyrker regeringens förslag om bildande av en stiftelse meduppgift bl.a. att främja informationsteknologianvändningen ochatt stödja kunskaps- och kompetetensutbyte mellan näringslivoch universitet, högskolor och institut.Näringsutskottets socialdemokratiska ledamöter förordar ökadesatsningar på olika nationella branschprogram och instämmer,med hänvisning till sin i yttrandet redovisade principiellainställning, i vad i propositionen anförs om att ökade statligainsatser beträffande informationsteknologin samt näringslivetskunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor ochinstitut är angelägna. De tar dock avstånd från dettillvägagångssätt som regeringen har valt.Så långt näringsutskottet.Mot bakgrund av Socialdemokraternas och Vänsterpartietsframförda förslag om en bred kompetenshöjning hos arbetskraftenvill utskottet erinra om de förslag om kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning som regeringen lägger fram ipropositionen. Utskottet behandlar dessa längre fram i dettabetänkande, men vill redan här notera att regeringen heltnyligen tillsatt en utredning med uppgift att ta fram underlagtill fortsatta ställningstaganden i fråga om kvalificeradeftergymnasial utbildning. I direktiven framhålls de särskildaproblem som kompetensuppbyggnaden kan innebära för de små ochmedelstora företagen. Utredningen bör bl.a. beaktamöjligheterna att inom ett system för kvalificeradyrkesutbildning tillgodose behoven av kontinuerligkompetensutveckling för anställda i mindre och medelstoraföretag.Med anledning av vad i motion 1993/94:Ub64 anförs ominformationsteknologin vill utskottet i likhet med regeringenbetona att det är en stor och viktig uppgift att mer allmäntfrämja en positiv attityd till teknik i allmänhet ochinformationsteknologin i synnerhet. Detta är en uppgift inteminst för skolor, universitet och högskolor, för forskare ochföretag. Behovet att utveckla informationsteknologin iundervisningen gäller såväl inom högskolor och universitet sominom annan eftergymnasial utbildning, liksom för grundskola ochgymnasieskola, i vuxenutbildning, vid folkhögskoloroch vid distansutbildning på olika nivåer. Utskottet utgår frånatt de synpunkter som motionärerna för fram kommer att beaktasi alla de sammanhang där en ökad användning avinformationsteknologin kommer i fråga.Beträffande de förevarande yrkandena i motionerna1993/94:Ub686 och 1993/94:Ub722 hänvisar utskottet till vad somnu anförts. Som utskottet ser det ligger önskemålen omMitthögskolan som pilotorganisation för användning avinformationstekniska hjälpmedel i linje med regeringens förslagom informationsteknologin. Utskottet anser dock inte attriksdagen bör uttala sig i frågan med anledning av motionen.Vad gäller den senare motionen finner utskottet att även detyrkandet såvitt avser decentralisering och utbyggnad av högreutbildning och forskning sammanfaller med regeringens förslag inu berört avseende.Utskottet föreslår med hänvisning till vad utskottet haranfört och till de övriga motiv som regeringen anför ipropositionen att bemyndigar regeringen att bildastiftelse för forskning vid mindre och medelstora högskolor,främjande av informationsteknologianvändning samt förforskarutbildning på områden av betydelse för näringslivet samtför omstrukturering av industriforskningsinstituten. Riksdagenbör sålunda avslå motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna delsamt yrkandena 2 och 11, 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8 imotsvarande delar, 1993/94:Ub682 yrkandena 1, 2 och 3,1993/94:Ub686 och 1993/94:Ub722 yrkande 2.I motionerna 1993/94:Ub52 (c, fp), 1993/94:Ub56 (s) yrkande1, 1993/94:Ub57 (m, c) yrkande 2, 1993/94:Ub64 (v) yrkandena 10och 12, 1993/94:Ub68 (c) yrkande 1 och 1993/94:Ub83 (s) anförsbetänkligheter när det gäller konsekvenserna av regeringensförslag för de mindre och medelstora högskolorna.Motionärerna menar att följden av de föreslagna riktlinjernaför verksamheten med en stiftelse för särskildkompetensutveckling -- vilka utskottet just tagit ställningtill -- blir att dessa högskolors verksamhet kommer att få enalltför snäv inriktning på näringslivet i den närmasteomgivningen och begränsar högskolornas frihet att väljasamarbetspartner. Man ser helst att någon begränsning tillprofilforskning inte anges. Flera motionärer ser iförslaget en risk för "regionalisering" av de mindre ochmedelstora högskolorna. Det ifrågasätts också om de små ochmedelstora företagen kan satsa erforderliga medel. Regeringensförslag förutsätter ett starkt regionalt näringsliv. Enligtmotion 1993/94:Ub64 bör medel avsedda för långsiktigt samarbetemed näringslivet även kunna avse offentliga institutioner,t.ex. kommuner och landsting. Samma motionärer menar att ettokritiskt anammande av företagskulturens värderingar hotar atti grunden förändra forskarsamhället.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Utskottet erinrar om att ett av de mest prioriterade områdenavid beslut om forskningspolitiken varkunskapsutbytet mellan de vetenskapliga institutionerna ochframför allt forskningen och utvecklingsarbetet i företagen.Det var då uppenbart att kunskapsflödet mellan universiteten,högskolorna och näringslivet var otillräckligt. Utskottet strökför egen del under vad i ett par motioner framhållits om demindre och medelstora högskolornas viktiga roll i samarbetetmed näringslivet och framhöll därvid dessa läroanstalters storaansvar när det gäller att genom forskningsinformation ochkontaktverksamhet bereda näringsliv, kommuner och andra, varsutveckling kan främjas därigenom, tillgång till högskolornaskunskaper. Utskottet betonade betydelsen av att de mindre ochmedelstora högskolorna utvecklades. Härigenom gynnas framförallt närområdena, anförde utskottet (bet. 1992/93:UbU15 s. 27).Utskottet vill i nu förevarande sammanhang också erinra om attriksdagen inte hade något att erinra mot vad regeringen anförtom de krav som borde ställas på universitet och högskolor attutveckla förmågan till förnyelse på forskningens område och tasig an nya problem och utmaningar.Vad regeringen nu föreslår om resurser för att utveckla demindre och medelstora högskolornas forskning mot nischer av högkvalitet riktade mot väsentliga näringslivsbehov betraktarutskottet som ett led i den av beslutadeforskningspolitiken och näringspolitiken.Det är enligt utskottet uppenbart att de mindre ochmedelstora högskolornas förutsättningar för ökad samverkan medindustrin och näringslivet i den egna regionen är särskiltgoda. Dessa samverkansmöjligheter bör tas till vara. Dettaskall emellertid inte hindra högskolorna att samarbeta medföretag och organisationer var dessa än är belägna i landet.Utskottet betonar att högskolorna har möjligheter att utvecklaen profil på andra områden än vad här är aktuellt med hjälp avstatsmedel eller externa medel.Det bör också -- med anledning av vad som anförs i motionerna-- slås fast att högskolornas integritet inte får sättas itvivelsmål. Ett ömsesidigt åtagande av högskola och företag vadgäller forskning och forskarutbildning skall inte kunnainkräkta på den öppenhet som gäller exempelvis redovisning avforskningsresultat i avhandlingar och det utbyte av resultatoch erfarenheter som är självklart i forskarvärlden. Utskottetförutsätter att såväl regeringen som högskolemyndigheternasjälva uppmärksamt följer utvecklingen i nu berörda hänseenden.Utskottet utgår även från att , t.ex. i anslutningtill de återkommande forskningspolitiska propositionerna,bereds tillfälle att ta del av högskolornas erfarenheter frånnu ifrågavarande stiftelses verksamhet.Utskottet anser sammanfattningsvis att de förevarandeyrkandena inte bör föranleda något särskilt uttalande avriksdagen. Utskottet tillstyrker således vad regeringen harförordat om profilforskning och avstyrker därmed motionerna1993/94:Ub52, 1993/94:Ub56 yrkande 1, 1993/94:Ub57 yrkande 2,1993/94:Ub64 yrkandena 10 och 12, 1993/94:Ub68 yrkande 1 och1993/94:Ub83.Utskottet tar i detta sammanhang upp ett par motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden, vilka mer allmänt tar sikte påhögskole- och utbildningspolitiken.Ny demokrati anger i sin partimotion 1993/94:Ub365 yrkande 15vad som bör vara grundläggande för akademisk utbildning ochforskning i världsklass. Motionärerna tror på den klassiska ochhistoriska friheten för akademierna, också som en garant förett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. De fäster stor viktvid kvaliteten. Beslut om satsningar på kvalitet skall fattasinom de enskilda lärosätena under i första hand deras egenkontroll. Varje lärosäte bör för sig kontrollera kvaliteten påde studerande som accepteras. I motionen uttrycks oro överframväxten av högskolor som i kallas högskolor utan attvara det enligt vedertagna internationella normer. Akademiskalärosäten skall vara fria, självständiga enheter enligt gammalvästerländsk tradition med ett minimum av statlig styrning. Deskall fritt konkurrera med varandra om studenter, lärare ochforskare etc. Det föreslås i motionen att alla de högskolor somi dag saknar fasta forskningsresurser skall kunna skaffa sigdetta genom att själva fatta beslut om ett fast samarbete mednågon av de befintliga högskolorna som har fastaforskningsresurser.Enligt partimotion 1993/94:Ub714 yrkande 1bör en likvärdig högskola av hög kvalitet över hela landeteftersträvas, i vilken den enskilde studentens inflytande ochbehov ställs i centrum. En gemensam central reglering avhögskolan ser motionärerna som en garanti för att enskildastudenter får en likvärdig utbildning. De avvisar regeringensvalfrihetsrevolution på högskoleområdet. En ökaddifferentiering av högre utbildning gynnar de redan starka.Genom tillskapandet av stiftelser läggs stora resurser utanförde demokratiska instansernas kontroll. I stället bör enexpansiv forskningspolitik under allmänhetens kontroll stödjas,likaså en internationellt högtstående forskning och utbildningmed ett världsomspännande perspektiv.Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attriksdagen fattade beslut om en helt ny högskolelagsom grundval för en kraftig avreglering av verksamheten inomuniversitet och högskolor och därmed en ökad självständighetför dessa (prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. Regeringensstrategi för förändring av universitets- och högskolesystemetinnefattade ökad frihet för och skapande av incitament för utvecklingoch kvalitet inom statliga universitet och högskolor införandet av fasta och entydiga regler för relationernamellan staten och fristående universitet och högskolor förändrat, icke-statligt huvudmannaskap för vissauniversitet och högskolor.I samma proposition drogs riktlinjerna upp för ett nyttsystem beträffande dimensionering och resurstilldelning.Utgångspunkten för resurstilldelningssystemet var attresurserna skulle utnyttjas effektivt, som kvalitetenskulle höjas och förnyelsen främjas. Dessutom bordestudenternas efterfrågan få genomslagskraft både vad gäller valav utbildning och av universitet eller högskola. Det nyasystemet skulle införas successivt , med beaktande av de efter hand vunnaerfarenheterna. Inom ramen för detta nya styrsystem, somriksdagen godkände , utformades regeringens förslagtill beslut om treårsbudget för grundutbildningen viduniversitet och högskolor för den innevarande treårsperioden,vilket i huvudsak biföll (prop. 1992/93:169, bet.UbU14, rskr. I den nu föreliggande propositionen begärregeringen att skall godkänna principer förutformningen av en kvalitetsdel i resurstilldelningssystemetför grundläggande högskoleutbildning. Vidare framläggerregeringen förslag till principer för utformning avresultatrelaterade fakultetsanslag. Utskottet behandlar dessabåda förslag i det följande (s. 55--61).Riksdagens beslut om ny centralmyndighetsorganisation för högskolan innefattade bl.a. ettsekretariat för utvärdering bestående av ett antal framståendeakademiker, till vars förfogande skulle stå ett litet mensynnerligen kvalificerat kansli (prop. 1991/92:76, bet. UbU18,rskr. Detta sekretariat, sedermera benämntKanslersämbetet, har till uppgift att granska och främjakvaliteten i verksamheten vid universitet och högskolor. Enligtförordningen med instruktion för (SFS 1993:886)skall ämbetet bl.a. främja utvecklingen av system för attbedöma och säkra kvaliteten.Mot bakgrund av vad utskottet här har redovisat omförändringar på högskoleområdet ochmed hänvisning till den uppföljande verksamhet som förnärvarande pågår avstyrker utskottet bifall till motionerna1993/94:Ub365 yrkande 15 och 1993/94:Ub714 yrkande 1.De av utskottet just beskrivna förändringarna inom högskolanutgör bakgrunden till ett resonemang i motion 1993/94:Ub681 (s)som tar sikte på en ny gemensam forskningsorganisation för demindre och medelstora högskolorna. Motionärernapekar på att universitet/högskolor nu i stort sett självafår besluta om inriktningen av sitt utbildningsutbud och attdetta i praktiken påverkar förutsättningarna för forskning vidde mindre och medelstora högskolorna. Visserligen omfattasdessa högskolor av verksamhetsområdet för de olika fakulteternavid universitet och sådana högskolor som har egna fastaforskningsresurser, men, framhålls det i motionen, en mindrehögskola kan etablera utbildning inom i stort sett vilketområde som helst. Detta innebär att där kan komma att anställaslärare inom ett i princip obegränsat fält. Förhållandet ger enny utgångspunkt för att aktualisera frågan om den principiellaorganisationen för forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna. Motionärerna fäster också uppmärksamheten på de"forskningsstödjande åtgärder" som nått en sådan omfattningatt det förefaller svårt att upprätthålla en rimlig distinktionmellan dessa och vad som rätteligen bör betecknas somforskning. Ett förslag som närmare bör diskuteras i detsammanhanget är att göra någon form av rikstäckandeorganisation för forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna, som då gemensamt skulle kunna dela på ettfakultetsanslag för humaniora, ett för naturvetenskap etc.(yrkande 5).Utskottet berörde vid behandlingen av denforskningspolitiska propositionen frågan omfakultetsorganisationen, visserligen utifrån en annanfrågeställning, nämligen huruvida den nuvarandefakultetsindelningen var ändamålsenlig (bet. 1992/93:UbU15s. Utskottet utgick från att regeringen i nästaforskningsproposition skulle redovisa sina överväganden ifrågan. Utskottet underströk emellertid att det ingår iuniversitetens och berörda högskolors normala ansvar att finnaformer för den samverkan som i olika avseenden kan ansesbehövlig.I den nu föreliggande propositionen berör regeringen frågan.Det kan nämligen, heter det i propositionen, ifrågasättas ominte vissa regleringar som alltjämt styr universitetens ochhögskolornas verksamhet skulle behöva avvecklas, så attdessa kan ges reella möjligheter att axla det ansvar förforskningens kvalitet och förnyelse de är ålagda att bära. Ensådan frågeställning berör den nuvarande centralt fastställdafakultetsstrukturen (prop. s. 23). Regeringen menar att detfinns anledning att överväga förändringar och anför som skälhärför de förändringar som skett i finansiering av forskninggenom tillkomsten av de nya stiftelserna för forskning, deteuropeiska forskningssamarbetet, m.m. Enligt utskottetsuppfattning kan även den nuvarande anslagskonstruktionen och deallt större anslagen för att främja forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna anföras som motiv för överväganden ifrågan, varvid sådana synpunkter som framförs i motionennaturligen bör beaktas.Med hänvisning till vad utskottet anfört och till attregeringen avser att återkomma i frågan om eventuell ändring ihögskolans regelsystem anser utskottet att någon riksdagenssärskilda åtgärd nu inte är påkallad, varför utskottetavstyrker bifall till yrkandet.Ett uttalande av om social forskning ochtjänsteforskning begärs i motion 1993/94:Ub64 (v) yrkande17. Motionärerna vill se särskilda forskningspolitiska insatsermed tvärvetenskaplig profil riktade mot den offentliga sektornsamt ett generellt ökat samarbete mellan högskola och samhällei dessa frågor.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Utskottet konstaterade , vid behandlingen avden forskningspolitiska propositionen, att tyngdpunkten iforskningspolitiken och i den tekniska utbildningen varinriktad mot varuproduktion för att förbättra och utvecklaolika varors egenskaper (bet. 1992/93:UbU15 s. 74 f.).Utskottet pekade på att samhället till två tredjedelar bestårav personer som är anknutna till tjänstesektorn. Forskningen pådetta område är eftersatt, anförde utskottet, trots att denstora konkurrenspotentialen kommer att ligga i hurtjänsterna utformas. Utskottet erinrade om att regeringen redani forskningspolitiska proposition hade anfört att detbehövdes inte bara ett ökat utvecklingsarbete utan också en meromfattande grundforskning än när det gällde detoffentliga området (prop. 1989/90:90 s. 452). På förslag avett enigt utskott gav som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet anfört om forskning inom tjänstesektorn(rskr. 1992/93:388).Det är fortfarande utskottets uppfattning att forskning inomtjänstesektorn är mycket angelägen. Utskottet hänvisar till demotiv härför som utskottet anförde . ser det accentueras behovet än mer av den fortsattautvecklingen vad gäller forskningssatsningarna. Utskottet har idet föregående ställt sig bakom åtgärder till stöd förutveckling av den näringslivsinriktade forskningen ochinstämmer i vad regeringen anfört om en för landet nödvändigkompetensutveckling. De beslut och åtgärder från statsmakternassida som följer härav och de satsningar som görs till följdav beslut om forskning får enligtutskottet inte leda till att sådana områden kommer i skymundandär inte i första hand varor produceras. Utskottet förutsätteratt regeringen uppmärksamt följer utvecklingen och senast införnästa budgetperiod föreslår de åtgärder som erfordras för attfrämja forskning inom tjänstesektorn.Med det anförda instämmer utskottet i syftet med motion1993/94:Ub64 yrkande 17. Emellertid är ett särskilt uttalandeav enligt utskottets uppfattning nu inte påkallat,varför bifall till yrkandet avstyrks.Livsmedelsforskningen behandlas i motion 1993/94:Ub65(m). Det föreslås åtgärder för att stärka livsmedelsindustrinskonkurrenskraft på en öppen Europamarknad. Det kunnande somfinns vid universiteten används dåligt av framför allt de småoch medelstora företagen. Enligt motionärerna skulle ettlivsmedelstekniskt forsknings- och utvecklingsprogram och ettsammanhållet livsmedelstekniskt forskningscentrum på etteffektivt sätt bidra till att utveckla produkter samt ökakompetens och kunnande inom sektorn. De förutsättningar för FoUinom livsmedelsområdet som beskrivs i motionen borde kunna ledatill projekt inom ramen för strategisk forskning.Näringsutskottet har yttrat sig över motionen och anför bl.a.följande (bilaga 3 till detta betänkande).Frågan om inrättande av ett livsmedelstekniskt FoU-programsom tas upp i motion 1993/94:Ub65 (m) har, som tidigareredovisats, behandlats av näringsutskottet (bet.1993/94:NU15 s. 74). Som redan nämnts anförde utskottet dåbl.a. att staten och livsmedelsindustrin bör samarbeta för attsöka åstadkomma en ökning av den jämförelsevis låga FoU-andelsom råder för denna industri. Näringsutskottetvill i detta sammanhang peka på att den ökade flexibilitet iindustriforskningssystemet som förslagen i propositionen kanväntas leda till, liksom tillkomsten av teknikbrostiftelserna,bör underlätta ett sådant samarbete mellan staten ochlivsmedelsindustrin. Med det anförda avstyrker utskottet dennämnda motionen.Även näringsutskottets socialdemokratiska ledamöter avstyrkermotionen, men med hänvisning till vad som anförts i enreservation till det näringspolitiska betänkande (bet.1993/94:NU15 s. 116) om att ett sådant program -- inom enkostnadsram på -- borde inrättas.Utbildningsutskottet ansluter sig till vad majoriteten inäringsutskottet har anfört och avstyrker därmed bifall tillmotionen. Utskottet noterar i sammanhanget attregeringskansliet, enligt vad utskottet under hand erfarit, haröverlämnat inkomna förslag avseende bl.a. forskning pålivsmedelsområdet till de strategiska forskningsstiftelserna.I motionerna 1993/94:Ub56 (s) yrkandena 3, 4 och 5 och1993/94:Ub73 (m), med i det närmaste likalydande motiveringar,yrkas om tillkännagivande av vad gäller forsknings-och utbildningsverksamhet för att stärka den nationellakompetensen inom risk-, säkerhets- och sårbarhetsområdet. Densistnämnda motionens yrkande tar uttryckligen sikte påutvecklingen av ett nationellt riskcentrum i Karlstad.Yrkandena i den förra är mer allmänt hållna och talar bl.a. omfortlöpande utvärdering av forsknings- ochutbildningsverksamheten på området. I båda motionerna angesbehov av medel på mellan ca 20 och per årför verksamheten i Karlstad.Även i motion 1993/94:Ub54 (v) behandlas det nu aktuellariskcentrum, för vilket anges ett medelsbehov av ca 24 miljonerkronor . Regeringen bör på lämpligtsätt garantera en finansiering av verksamheten. Motionärernavill inte utesluta att en del av de utskiftade löntagarfondernaanvänds för ändamålet.Utskottet utgår från att motionärerna åsyftar det Risk- ochberedskapscentrum i som försvarsutskottet behandladeunder föregående (bet. 1992/93:FöU13).Försvarsutskottet anförde då bl.a. följande.Enligt utskottets uppfattning behöver ett flertal frågorövervägas närmare innan ställning kan tas till det föreslagnarisk- och beredskapscentret. Sådana överväganden kan lämpligenske i den av regeringen tillsatta utredningen (Fö1992:3) om påfrestningar och risker i det fredstida samhälletsamt om vissa frågor inom totalförsvarets civila del (Hot- ochriskutredningen).Även under innevarande har försvarsutskottetbehandlat frågan och då utgått från att Hot- ochriskutredningen, som skall lämna sina förslag senast vidutgången av , i sina överväganden om ett Risk- ochberedskapscentrum även tar hänsyn till den information i frågansom tillkommit sedan ärendet senast behandlades av (bet. 1993/94:FöU9).Såvitt avser motionärernas mer allmänt hållna förslag om denifrågavarande forsknings- och utbildningsverksamheten hänvisarutskottet till vad försvarsutskottet har anfört i frågan ochavstyrker därmed motionerna i motsvarande delar. När det gällerönskemål om särskilda resurser till Risk- och beredskapscentrumi är utskottet inte nu berett att tillstyrka någotsärskilt uttalande härom. Frågan om resurser för detta centrumbör prövas års forskningsproposition. Det ankommerinte på att närmare ange vilka speciellaforskningsprojekt som bör kunna komma i fråga för stöd medmedel ur de tidigare löntagarfonderna. Med hänvisning härtillavstyrks motionerna även i dessa delar.