bet · GH01JoU31 · 1994-05-19 00:00:00 — De uppdrag somregeringen redovisat i propositionen beträffandetransportsektorn bör kunna ligga till grund för de ytterligareförslag som kan anses nödvändiga för att komma till rätta medbullerstörningarna. Med det anförda avstyrker utskottet motionJo616 (v) yrkandena 7, 8 och 9, allt i den mån motionen inteblivit tillgodosedd. När det gäller motion Jo72 (fp) yrkande 2utgår utskottet från att motionärens synpunkter kan blitillgodosedda i samband med det fortsatta arbetet på förbättrademätmetoder för trafikbuller m.m.Buller i arbets- och fritidsmiljöerPropositionenArbetet med att minska bullerexponeringen i arbetslivet börfortsätta. Utgångspunkten bör vara vad som är praktiskt möjligtmed hänsyn till den tekniska utvecklingen och vilka möjligheterdet finns att begränsa exponeringen. Det bör vara en uppgift förArbetarskyddsstyrelsen att fortlöpande se över deexponeringsvärden för buller som skall gälla i arbetslivet.Vad gäller eventuella överväganden om ekonomiska styrmedelkonstaterar regeringen att Beredningen (S 1993:07) för en nyordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna har fått tilluppgift att bl.a. överväga om och i så fall i vilken omfattningarbetsgivaravgifterna bör differentieras utifrån företagenskostnader för arbetsskador och sjukfrånvaro. Regeringen finnerdärför inte anledning att nu föreslå några särskilda åtgärder iden här delen.När det gäller buller i vissa fritidsmiljöer anser regeringenatt bör ges i uppdrag att i samarbete medNaturvårdsverket utreda huruvida höga ljudnivåer vid konserter,på diskotek och i liknande sammanhang leder till hörselskadoreller andra hälsoproblem. Visar utredningen att det finns riskför skador hos publiken bör myndigheten redovisa huruvida det ärmöjligt att fastställa övre gränser för ljudexponering, förslagpå sådana gränser samt hur efterlevnaden skall kunnakontrolleras.MotionernaEnligt motion Jo616 (v) yrkande 1 beräknas hörselskadandebuller i arbetsmiljön drabba 200 000 till 400 000 personer.Buller kan ge obotliga skador på hörseln, och självfallet lederdetta till försämrade möjligheter till ett gott socialt liv,sämre arbetsförmåga och därmed totalt sett en lägrelivskvalitet. Nuvarande gräns för hörselskaderisk måste därförsänkas. En tystare och från bullersynpunkt riskfri arbetsmiljöger vinster för såväl individen som för företag och samhälle.Vidare bör uppmärksammas att höga bullernivåer vid konserter,diskotek etc. kan ge en tillfällig hörselnedsättning och iblandbestående skador. Restriktioner bör införas för buller vidrockkonserter och dylika musikarrangemang. Leksaker bör ej fåavge hörselskadligt buller. Enligt motion Jo70 (v) kanljudnivåer vid vissa musikarrangemang vara skadliga och drabbardå framför allt yngre människor hårt. bör geregeringen i uppdrag att utarbeta ett förslag till bullernormför sådana musikarrangemang (yrkande 2). I motion Jo71 (m)konstateras att en främst på stora orter mycket påfrestandebulleremittent har varit stora evenemang medmycket förstärkar- och högtalareffekt. Regeringen tar upp fråganom risker för skador på hörseln etc. för dem som bevistarmoderna musikevenemang. Det är mycket bra. Emellertid berörsinte störningar i bostadsområden orsakade av dylikatillställningar. I handlingsprogrammet bör jämväl inarbetasregler om åtgärder mot bullerstörningar från stora offentligautomhusevenemang.Utskottets övervägandenArbetslivet har under genomgått enomfattande förändring. Den tekniska utvecklingen går mycketsnabbt och kraven på förbättrad produktivitet och effektivitethar ökat. Förändringarna i arbetslivet påverkar arbetsmiljön ochriskerna för olika arbetsskador. Att långvarig exponering förbuller kan ge upphov till en hörselskada är en klassiskarbetsmiljöfråga som inte förändras i takt med utvecklingen avarbetslivet. Inom industrin är bullret fortfarande ett av devanligaste arbetsmiljöproblemen. Det är därför nödvändigt medfortsatta satsningar inom bullerbekämpningsområdet i syfte attskapa arbetsplatser med en god ljudmiljö och att förhindrauppkomsten av hörselskador och andra skador. Sådana insatserfaller inom områdena förbättring av den fysiska arbetsmiljön,teknikutveckling och minskad bullerexponering(arbetsorganisation och rehabilitering). Som regeringen anförbör ett arbete med denna inriktning fortsätta inom ramen förArbetarskyddsverkets verksamhet med bl.a. en kontinuerligöversyn av de exponeringsvärden för buller som skall gälla iarbetslivet. Enligt utskottets mening kan syftet med motionJo616 (v) yrkande 1 delvis därmed i allt väsentligt ansestillgodosett. Motionen bör således inte medföra någonytterligare åtgärd från sida i denna del.I dag har vi goda kunskaper om buller och dess effekter ochhur vi skall förebygga bullerskador. Medan man i arbetslivet kanse ett trendbrott när det gäller hörselskador är förhållandetinte lika gynnsamt i fråga om bullriga fritidsaktiviteter. Nyabullriga företeelser dyker upp under vår fritid och ljudnivåernatenderar att öka. Ansvaret för att skydda sig för buller fallernästan helt på den enskilde. Som regeringen anför måste man påalla nivåer i samhället arbeta för att förhindra atthörselskador eller hörselnedsättningar uppkommer på grund avbuller i olika miljöer. Detta gäller också lokaler eller områdensärskilt avsedda för olika typer av fritidsaktiviteter. I likhetmed regeringen vill utskottet betona betydelsen av atttillämpningen av befintliga anvisningar, normer och allmännaråd, som finns att tillgå både från ochSocialstyrelsen samt andra centrala myndigheter, följsuppmärksamt av de huvudmän som har ansvaret för boendemiljö ochbebyggelse i närheten av källor till störande ljud. Ipropositionen aviserar regeringen ett uppdrag tillSocialstyrelsen att i samarbete med utredahuruvida höga ljudnivåer vid konserter, på diskotek och iliknande sammanhang leder till hörselskador eller andrahälsoproblem. Som regeringen anför får utredningen visa om detfinns risk för skador hos publiken och i så fall bör myndighetenskyndsamt redovisa huruvida det är möjligt att fastställa övregränser för ljudexponering, förslag på sådana gränser samt hurefterlevnaden skall kunna kontrolleras. Utskottet föreslår motbakgrund av det anförda att motionerna Jo70 (v) yrkande 2 ochJo616 (v) yrkande 1 i återstående del nu lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.När det gäller bullerstörningar från stora offentligautomhusevenemang vill utskottet utöver vad som anförs ovanframhålla att i den mån boende upplever ljud från konserter inärheten som störande kan detta bedömas som sanitär olägenhet.Enligt 6 § hälsoskyddslagen (1982:1080) är det ägaren ellernyttjanderättshavaren till berörd egendom som skall vidtaskäliga åtgärder för att förebygga eller undanröja sanitärolägenhet. Det ankommer på berörd nämnd att iförekommande fall självständigt pröva frågan. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo71 (m) i den mån motionen inte kananses tillgodosedd.Buller i boendemiljönPropositionenEtt frivilligt system för ljudklassning av bostäder vid ny-och ombyggnad bör införas. Enligt regeringen måste informationtill blivande brukare om bostadens ljudisoleringsnivå anses varaen betydelsefull konsumentupplysning. bör tillsammansmed aktörerna på bostadsmarknaden utarbeta ett system förljudklassning.Den inledda obligatoriska kontrollen avventilationssystem bör även i fortsättningen begränsas till attomfatta systemens funktion. Det kan emellertid finnas fördelarmed att låta funktionskontrollen omfatta även mätning avljudnivåer. En sådan samordning bör då liksom för närvarandeske på fastighetsägarens initiativ.MotionernaEnligt motion Jo72 (fp) yrkande 1 störs många människorallvarligt av buller i sin boendemiljö. Höga bullernivåerorsakas ofta av vägtrafikbuller i kombination med dåligljudisolering, buller från fläktar och ventilationssystem,bullriga hushållsmaskiner och dålig ljudisolering mellanlägenheter. En avgörande förutsättning för minskat buller ärvälinformerade bostadskonsumenter och ett frivilligtproducentansvar. Grunden för marknadsekonomin är attkonsumenterna genom sin efterfrågan styr produktionensinriktning. När det gäller bostäder är konsumenten ofta iunderläge gentemot producenten. Därför är det särskilt angelägetmed informationsstöd till bostadskonsumenter liksom med helstobligatoriska funktionskontroller för att främja efterfrågan påtysta bostäder. Enligt motion Jo616 (v) yrkande 2 är vägtrafikenden helt dominerande bullerkällan i boendemiljön. Andrabullerkällor i boendemiljön är extremt buller från industrier,byggarbetsplatser samt andra verksamheter såsom vindkraftverk.Lågfrekvent buller från installationer inne i byggnader, t.ex.från fläktar, värmepumpar och kompressorer, utgör ett särskiltproblem. Buller leder till många andra effekter än obotligaeller tillfälliga hörselskador. Den vanligaste effekten avbuller i våra boendemiljöer och skolor är negativ inverkan påolika aktiviteter som samtal, koncentrationsförmåga vid arbeteoch inlärning, vila och avkoppling samt sömnstörningar.Motionärerna ställer sig avvisande till att införamiljöklassning av nya bostäder. Alla skall ha rätt till en urbullersynpunkt god miljö. Däremot kan man tänka sig enmiljöklassning vad avser buller för befintliga bostäder. Det kanofta vara svårt för den enskilde att vid val av bostad avgörabullernivån i den tilltänkta bostaden. De riktvärden somföreslagits av utredningen för att förebygga och minska olikatyper av bullerstörningar i boendemiljö, skolmiljö m.m. börinföras. Vad avser lågfrekvent buller frånventilationsanläggningar m.m. krävs ytterligareforskningsinsatser rörande störningseffekter.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen trädde nya regler för byggandet ikraft . De nya reglerna gäller vid uppförandeav nya byggnader. En utgångspunkt för översynen av byggreglernahar varit att åstadkomma en EU-anpassning av dessa samt attåstadkomma en avreglering i syfte att uppnå lägre byggkostnader.De nya reglerna innehåller bl.a. en gräns för högsta ljudnivåfrån installationer i utrymmen i bostäder avsedda för sömn ochvila. Syftet är att motverka problem med lågfrekvent buller fråninstallationer. I sammanhanget kan nämnas att på motsvarandesätt har krav införts för installationer i undervisningslokalersamt vissa vårdlokaler. I nya allmänna råd om ljudnivå(dygnsekvivalent) i nybyggda bostäder har gränsvärden förvägtrafikbuller fastställts. Nutidsmänniskan utsätts nästanständigt för omfattande påverkan av ljud. Enligt genomfördaboendestudier prioriteras ljudisolering mycket högt bland dekvalitetsfaktorer som kan sägas karaktärisera en god bostad.Ljudisoleringen i dagens bostäder är eftersatt. Kraven är inteanpassade till förekommande bullerkällor och livsmönster. Motdenna bakgrund skall de nya krav som införts i form avföreskrifter och allmänna råd ses. Enligt utskottets mening kanen information till blivande brukare om bostadensljudisoleringsnivå tillsammans med andra komponenter som ärviktiga från t.ex. hälsosynpunkt anses vara en betydelsefullkonsumentupplysning från fastighetsägarna. Som regeringen anförkan fastighetsägaren beträffande en sådan information dockendast svara för ljudisolering av byggnaden samt avinstallationerna. Förändringar när det gäller bl.a. trafikbulleroch mänskligt beteende är svårhanterliga i detta sammanhang. Detär vidare förenat med varierande kostnader att ljudisolerabyggnader enligt olika klasser. Frågan är också hur deljudisoleringsnivåer skall bestämmas som skall eliminera ellermildra så olika bullerkällor som här är i fråga. Mot den angivnabakgrunden delar utskottet regeringens slutsats att endeklaration från fastighetsägaren om bostadshusets prestanda,vari ljudisoleringsnivå ingår, utgör ett viktigt underlag förbostadsval. Utformningen av en sådan deklaration måste dock varafrivillig. Utskottet delar även regeringens uppfattning att detkan finnas fördelar med att låta funktionskontrollen beträffandeventilationssystem omfatta även mätning av ljudnivåer. En sådansamordning bör dock, som regeringen anför, ske påfastighetsägarens initiativ. Utskottet vill i detta sammanhangäven erinra om att byggprodukter enligt byggproduktlagen(1992:1535) för att ingå i byggnadsverk skall vara lämpliga föravsedd användning. Kraven hänför sig till egenskaper hos denfärdiga byggnaden såsom t.ex. hygien, hälsa och miljö samtbullerskydd. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inteberett att föreslå någon åtgärd med anledning avmotionerna Jo72 (fp) yrkande 1 och Jo616 (v) yrkande 2.Motionerna avstyrks i berörda delar.Forskning och utbildningPropositionenEnligt regeringen bör en ökad satsning på forskning inombullerområdet komma till stånd. bör få i uppdrag att i samarbete medArbetsmiljöfonden, Arbetarskyddsstyrelsen,, ochStatens råd för byggnadsforskning utvärdera den tekniskabullerforskningen och att föreslå var tyngdpunkten isatsningarna bör ligga. Arbetsmiljöfonden bör få i uppdrag att isamarbete med , ,, och utvärdera den medicinska effektforskningen.Uppdragen skall avrapporteras till regeringen före den 1 mars1995.MotionenEnligt motion Jo616 (v) yrkande 6 krävs goda kunskaper ombuller och dess uppkomst och effekter för att förebygga ochminska bullerproblemen i samhället. Med rätta kunskaper,förebyggande åtgärder och planering kan kostnadseffektivaåtgärder vidtas. Detta förutsätter i sin tur utbildning ochforskning inom bullerområdet. Ytterligare medel behövs förförstärkning av utbildning och forskning vid de tekniskahögskolorna och universiteten. Härigenom kan grundläggandeteknisk och miljömedicinsk forskning utvecklas ochvidmakthållas. Risken är annars uppenbar att kompetensen på siktkommer att urholkas. En förlorad baskompetens tar attbygga upp igen. När det gäller mer tillämpat forsknings- ochutvecklingsarbete bör sektorsorganen och näringslivet svara fören större del av resurserna.Utskottets övervägandenSom regeringen anför bör en ökad satsning på forskning inombullerområdet komma till stånd. Det är viktigt att dennasatsning även riktas mot utbildning och grundvetenskap.Fördelningen av de medel som satsningen skulle innebära måstedock föregås av en vetenskaplig utvärdering av området för attidentifiera starka och svaga områden samt garantera denvetenskapliga kvaliteten. I avvaktan på resultatet av de ipropositionen aviserade uppdragen på detta område anserutskottet det inte meningsfullt att nu föreslå någotriksdagsuttalande med anledning av motion Jo616 (v) yrkande 6.Motionen avstyrks i berörd del. beträffande handlingsplan mot bulleratt godkänner vad i propositionen förordas om målför och inriktning på handlingsplanen mot buller samt avslårmotionerna 1993/94:Jo70 yrkande 1 och 1993/94:Jo616 yrkande 3,2. beträffande ökad medvetenhet om bullerproblemen m.m.att avslår motion 1993/94:Jo616 yrkandena 4 och 5,3. beträffande åtgärder mot buller i fjällområdenaatt avslår motion 1993/94:Jo69,4. beträffande transportsektorns bullerproblematt avslår motionerna 1993/94:Jo72 yrkande 2 och1993/94:Jo616 yrkandena 7, 8 och 9,5. beträffande buller i arbetsmiljönatt avslår motion 1993/94:Jo616 yrkande 1 delvis,6. beträffande bullerrestriktioner för vissamusikevenemangatt avslår motionerna 1993/94:Jo70 yrkande 2 och1993/94:Jo616 yrkande 1 delvis,7. beträffande bullerstörningar från utomhusevenemangatt avslår motion 1993/94:Jo71,8. beträffande buller i boendemiljönatt avslår motionerna 1993/94:Jo72 yrkande 1 och1993/94:Jo616 yrkande 2,9. beträffande forskning och utbildningatt avslår motion 1993/94:Jo616 yrkande 6,den 19 maj 1994På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), MonaSaint Cyr (), (), (nyd), UllaPettersson (s), (), (), LennartFremling (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.