bet · GH01UU20 · 1994-03-29 00:00:00 — Denna resolution söker identifiera när enasylansökan bör anses vara uppenbart ogrundad och rekommenderari sådana fall en förenklad handläggning av ärendet.Handläggningen måste enligt resolutionen dock innehålla deelement som finns föreskrivna i internationell asylrätt, bl.a.en personlig intervju av behörig tjänsteman. Ett negativt besluti första instans skall kunna överklagas. I resolutionen stårvidare inskriven rätten till individuell prövning. Enligt vadutskottet erfarit stämmer resolutionens riktlinjer väl överensmed internationell asylrätt och svensk praxis på området.Utskottet noterar att det inom EG/EU pågår ett arbete syftandetill att söka fastställa gemensamma kriterier för att kunnaavgöra när det generellt sett inte föreligger någon risk förförföljelse i ett land. Aspekter som avses beaktas vid en sådanbedömning är bl.a. tidigare antal flyktingar från landet, gradenav respekt för mänskliga rättigheter, tillgången på demokratiskainstitutioner, landets politiska stabilitet m.m. Dessabedömningsgrunder innebär inte att man inom Europeiska unionenavser frångå rätten till individuell prövning. Unionen har idessa sammanhang deklarerat att det alltid är individensskyddsbehov som skall stå i centrum för prövningen.Utskottet konstaterar att som medlem i EU inte kommeratt behöva göra avkall på sina grundläggande värderingar pådetta område. Varje medlemsstat bestämmer t.ex. själv vem somges uppehållstillstånd på det egna territoriet. EG/EU-samarbeteti dessa frågor innebär att beslut grundas på konsensus. Ipraktiken innebär detta att samarbetet på detta område kanuppfattas som mindre omfattande och mindre tvingande till sinnatur än vad fallet är på vissa andra områden.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna Sf608 (-)yrkande 4 samt Sf622 (v) yrkande 6 som besvarade.2.6. Forskning och utbildningSammanfattning av motionernaI motion om högskole- och forskningspolitiken(Ub714) framhålls vikten av att studenterna som grupp finnsrepresenterade i EG:s utvecklings- och utvärderingsgrupper förutbytesprogram. I EU:s och EFTA:s planerade arbetsgrupp förutbildnings- och ungdomsfrågor bör studenterna finnasrepresenterade, anser motionärerna. I yrkande 16 begärs attregeringen -- särskilt i ljuset av ett avvecklat kårobligatorium-- driver frågan om studentinflytande i medlemsförhandlingarnamed EU.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att representation i EG:s utvecklings-och utvärderingsgrupper för utbytesprogram är en fråga för varjeenskilt medlemslands regering.Redan har inneburit att möjligheterna för Sverigeatt delta i ungdoms- och utbildningssamarbetet inom EG avsevärtförbättrats. Genom avtalet öppnas EG:s program och institutionerför svenskt deltagande . UngdomsprogrammetYouth for Europe samt vissa andra program öppnades omedelbartefter ikraftträdande, dvs. Dåförsvann också alla särregler för EFTA-ländernas deltagandei forsknings- och högskoleprogrammen Comett och . EttEU-medlemskap kommer enligt vad utskottet erfarit att innebäraytterligare fördelar. Bl.a. slipper svenska studenter vid ettmedlemskap de höga avgifter som flera högskolor kräver avicke-EU-medborgare.Därmed betraktar utskottet motion Ub714 (v) yrkande 16 sombesvarat.2.7. Övriga frågorSammanfattning av motionernaI motion U502 (c) påtalas det som en stor brist att EG sjösattsin inre marknad med bl.a. fri rörlighet för kapital utan att hamotsvarande samarbete på konkurssidan. Situationen gynnar enligtmotionären skatteflykt och undanhållande av egendom. Priset påkrediter drivs också upp, då detta bestäms i beaktande av allaförekommande risker. Motionen beskriver utförligare läget på deninternationella insolvensrättens område, bl.a. de initiativ somredan tagits inom exempelvis . Enligt motionären börden i förhandlingarna med EG/EU och efter etteventuellt medlemskap verka för att en konvention om deneuropeiska insolvensrätten arbetas fram inom den europeiskaunionens ram.I motion U505 (s) framhålls att har insettturismens olika möjligheter att tillgodose sådana behov somsysselsättning och service i glesbygder. En ökad förståelsemellan gemenskapens länder skulle enligt motionärerna även geökade möjligheter till ett kulturellt utbyte och bidra positivttill medlemsländernas ekonomiska utveckling. Mot denna bakgrundborde som en del i ett nordiskt rekreationsområdeerhålla aktivt stöd från EG/för att utvecklaen miljöanpassad turism. Denna uppfattning föreslås riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottets övervägandenI motion U502 (c) framhålls bl.a. att svensk lagstiftning intekan lösa de problem som kan vara förenade med "internationella"konkurser. Utskottet finner mot bakgrund av föreliggande yrkandeanledning att något komplettera den bild av situationen påinsolvensrättens område som ges i motionen:Ett konkursförfarande innebär att en gäldenärs samtligaborgenärer i ett sammanhang tvångsvis tar i anspråk gäldenärenssamlade tillgångar för betalning av sina fordringar. Huvudsyftetmed förfarandet är att undvika en kapplöpning mellanborgenärerna och att se till att den förlust som drabbar demgenom gäldenärens insolvens, bortsett från eventuellaförmånsrätter, drabbar dem jämnt i proportion till deras resp.fordringar. Att nå detta syfte har emellertid visat sig svårt,inte minst när gäldenären har tillgångar i flera länder. Detgrundläggande problemet inom den internationella insolvensrättenär att varje stats maktbefogenheter i princip är begränsade tillstatens eget territorium, medan ett välordnatinsolvensförfarande förutsätter ett helhetsgrepp om gäldenärensekonomiska situation utan hänsyn till de nationella gränserna.Några överstatliga organ som är behöriga att genomförainsolvensförfaranden existerar ännu inte. Ett annat sätt attåstadkomma det nödvändiga samarbetet mellan stater är genominternationella konventioner. har endastanslutit sig till en konkurskonvention, nämligen den nordiskakonkurskonventionen av . I övrigt är man hänvisad tillvarje enskild stats internationella insolvensrätt. Åtskilligaviktiga frågor med internationell anknytning har lämnats olöstaeller lösts på ett sätt som inte är tillfredsställande. Varjeland har en benägenhet att vilja tillerkänna sina egnainsolvensförfaranden större verkningar utomlands än vad man ärberedd att tillerkänna motsvarande utländska förfaranden.Rättsläget är därför inte tillfredsställande, varken i Sverigeeller i andra länder. Detta förhållande kan, som påpekas imotion U502 (c), utnyttjas av både gäldenärer och borgenärer.Den nordiska konkurskonventionen införlivades med svensk rättgenom lagen (1934:67) med bestämmelser om konkurs, som omfattaregendom i , , eller samt lagen(1934:68) om verkan av konkurs som har inträffat i ,, eller . Konventionstexen har omarbetats påsenare tid, och i förhållande till , och Norgegäller numera lagen (1981:6) om konkurs som omfattar egendom iannat nordiskt land och lagen (1981:7) om verkan av konkurs sominträffat i annat nordiskt land. I förhållande till Islandgäller alltjämt den ursprungliga konventionstexten.Den nordiska konventionen är en s.k. enkel konvention, dvs.den reglerar endast frågor om erkännande och verkställighet. dubbel konvention innehåller även bestämmelser som reglerardomsrätten mellan länderna. Konventionens bestämmelser innebäratt en konkurs som har inletts i ett av länderna omfattargäldenärens egendom även i de andra länderna. Konkursen har bådebeslags- och hindersverkan i övriga länder. Konventionentillämpas endast på s.k. domicilkonkurser.Vid sidan av den nordiska konkurskonventionen saknas heltinternationella överenskommelser som berör på dettaområde. Den europeiska konventionen om vissainternationella aspekter på konkurser har ännu inte tillträttsav . I utredningen (SOU 1992:78) föreslås att tillträderkonventionen. Utredningen har remissbehandlats med ett ihuvudsak positivt utfall. pågår inomJustitiedepartementet arbetet med att införliva konventionen isvensk rätt. Detta arbete beräknas leda till förslag omlagstiftning under 1994.Som påpekas i motion U502 (c) ledde EG:s arbete med enkonkurskonvention inte någon vart. EG hardärefter tillsatt en ad hoc-kommitté med uppgift att utarbeta enkonkurskonvention för medlemsstaterna. Enligt preliminärauppgifter kommer denna konvention att föreligga förundertecknande före utgången av 1994. Det har inte varit möjligtför att i förhandlingarna om medlemskap i verka föratt konventionen får en viss utformning, eftersom dessa enbartrört existerande lagstiftning. Enligt vad utskottet erfarit serregeringen emellertid positivt på det pågående arbetet inom EU.Utskottet förutsätter att som medlem i EU kommer attverka för att främja utvecklingen av den internationellainsolvensrätten.Därmed betraktar utskottet motion U502 (c) som besvarad.I anledning av motion U505 (s), angående EU-stöd förutvecklingen av miljöanpassad turism, får utskottet, somtidigare i betänkandet, konstatera att förhandlingarna omEU-medlemskap bl.a. berört frågan om ,fondernas geografiska mål m.m. Vid ett medlemskap kommer Sverigeatt på samma villkor som övriga EU-länder kunna utarbeta planeroch program för insatser inom de olika målområdena och göraprioriteringar av de åtgärder man anser angelägna inom berördaregioner.Inom turistområdet deltar EFTA/EES-länderna i och medEES-avtalets ikraftträdande i ettprogramsamarbete som tar sin utgångspunkt i en handlingsplan föratt främja turism. EFTA/EES-länderna har samma rättigheterbeträffande handlingsplanen som EU:s medlemmar. För att lämnaförslag till projekt inom ramen för handlingsplanen gäller dockatt minst två länder måste gå ihop, varav det ena måste vara ettEU-land och det andra kan vara ett EFTA/EES-land.Utskottet förutsätter att vid ett medlemskap i att vara pådrivande i det europeiska samarbetet för enmiljöanpassad turism.Därmed betraktar utskottet motion U505 (s) som besvarad. beträffande närhetsprincipenatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 1 besvaratmed vad utskottet anfört,2. beträffande reformeringatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 2 besvaratmed vad utskottet anfört,3. beträffande offentlighetsprincipenatt förklarar motionerna 1993/94:U508 yrkande 4 samt1993/94:U506 besvarade med vad utskottet anfört,4. beträffande utrikes- och säkerhetspolitikenatt förklarar motionerna 1993/94:U508 yrkande 6 samt1993/94:U504 yrkandena 2--3 besvarade med vad utskottet anfört,men. (v) - delvis5. beträffande EU:s roll i ett alleuropeiskt samarbeteatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 15besvarat med vad utskottet anfört,6. beträffande utvärdering av och alternativekonomisk politikatt förklarar motion 1993/94:U504 yrkandena 1 och 4besvarade med vad utskottet anfört,men. (v) - delvis7. beträffande folkrörelsemedverkanatt förklarar motion 1993/94:U510 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande etablering av EU-organatt förklarar motion 1993/94:A456 yrkande 12besvarat med vad utskottet anfört,9. beträffande handeln med bl.a. Central- och Östeuropaatt förklarar motionerna 1993/94:U508 yrkande 5,1993/94:U509, 1993/94:U512 yrkandena 1--2 samt 1993/94:U809yrkande 5 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande miljöpolitikatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkandena 11 och12 besvarade med vad utskottet anfört,11. beträffande regional- och jordbrukspolitikatt förklarar motionerna 1993/94:U508 yrkandena 13och 14, 1993/94:U503 yrkande 2 samt 1993/94:U511 yrkande 1besvarade med vad utskottet anfört,12. beträffande jämställdhetatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 10besvarat med vad utskottet anfört,13. beträffande handikappfrågoratt förklarar motion 1993/94:U501 yrkandena 1--3besvarade med vad utskottet anfört,14. beträffande alkoholpolitikatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 9 besvaratmed vad utskottet anfört,15. beträffande narkotikapolitikatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 8 besvaratmed vad utskottet anfört,16. beträffande arbetslöshetspolitikatt förklarar motion 1993/94:U508 yrkande 7 besvaratmed vad utskottet anfört,17. beträffande flyktingpolitikatt förklarar motionerna 1993/94:Sf608 yrkande 4samt 1993/94:Sf622 yrkande 6 besvarade med vad utskottet anfört,18. beträffande utbytesprogramatt förklarar motion 1993/94:Ub714 yrkande 16besvarat med vad utskottet anfört,19. beträffande konvention om europeisk insolvensrättatt förklarar motion 1993/94:U502 besvarad med vadutskottet anfört,20. beträffande miljöanpassad turismatt förklarar motion 1993/94:U505 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 29 mars 1994På utrikesutskottets vägnarPierre SchoriI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (nyd), (), (), KristinaSvensson (s), (), (), och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anförUtrikes- och säkerhetspolitiken, m.m. (mom. 4 och 6)utgör de stora ekonomiska och sociala klyftorna ivärlden ett hot också mot vår säkerhet. Detta hot måstemotverkas av långtgående samverkan mellan självständiga stater ifull respekt för nationella demokratiska spelregler.Vänsterpartiets uppfattning är att ett sådant samarbete integynnas av att ett fåtal privilegierade länder i Västeuropasluter sig samman i en union som präglas av demokratisktunderskott och som har ambitionen att bli en ny stormakt. EU äringen lösning på vår världs gemensamma problem.Från en alliansfri position kan i samarbete med andraländer utveckla sin roll som pådrivare för förebyggande ochfredlig lösning av nationella och internationella konflikter.Alliansfriheten och det nordiska samarbetet har gett vårt landen internationell goodwill och ett säkerhetspolitiskt kapitalsom inte får försnillas.Det är av ovanstående anledningar av största vikt attdeltagandet i diskussionerna om EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik inte innebär några åtaganden från svensk sidaföre folkomröstningen . Utskottet borde hahemställt att ger regeringen detta till känna och intenöjt sig med att endast konstatera att välkomnar attparterna i dessa diskussioner är ense om hur samarbetet inomutrikes- och säkerhetspolitiken skall utformas.Det är också av största vikt att regeringen inför etteventuellt nej i folkomröstningen utarbetar en ny och tydligaresäkerhetspolitisk strategi som förutsätter såväl en beståendealliansfrihet som att inte ingår som medlem i denEuropeiska unionen.Folkomröstningen om medlemskap i kommer i praktiken att bliett val mellan EES och fullt medlemskap. I det valet är EES attföredra men avtalet har för mycket karaktären av språngbräda motfullt medlemskap. Efter ett nej i folkomröstningen måste därförEES-avtalets sätt att fungera noga utvärderas och initiativ tillförändringar tas. De konsekvensutredningar utskottet hänvisartill anser inte vara tillräckliga dåutredningarnas personsammansättning haft stark övervikt förja-sidan.Regering och riksdag måste också utveckla alternativ på denekonomiska politikens område. Det är ansvarslöst att somregeringen nu gjort låsa fast den ekonomiska politiken så hårtvid ett ja att situationen efter ett nej skall framstå imaximalt ofördelaktig dager. Oavsett uppfattningen i sakfråganär det ett grundläggande demokratiskt krav att regering ochriksdag förbereder sig för både ett ja och ett nej ifolkomröstningen om ett EU-medlemskap.Med hänvisning till det anförda anser jag att utskottetshemställan under mom. 4 och 6 bort ha följande lydelse:4. beträffande utrikes- och säkerhetspolitikenatt med bifall till motion 1993/94:U504 yrkandena 2och 3 samt med avslag på motion 1993/94:U508 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. beträffande utvärdering av och alternativekonomisk politikatt med bifall till motion 1993/94:U504 yrkandena 1och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,Vissa förkortningar 00>BITS 25>Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete00>CAN 25>Centralförbundet för alkohol- ochnarkotikaupplysning00>Comett 25>Community Action Programme in Education andTraining for Technology; sv. EG/EU:s program församarbete över gränserna mellan universitet ochföretag, med tonvikt på högteknologi00>EBRD 25>Europeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling00>ECE 25>FN:s ekonomiska kommission för Europa00>ecu 25>European Currency Unit; sv. korgvalutabestående av EU-ländernas nationella valutor00>EES 25>Europeiska ekonomiska samarbetsområdet00>EFTA 25>Europeiska frihandelssammanslutningen00>EG 25>Europeiska gemenskapen00>EKSG 25>Europeiska kol- och stålgemenskapen00>EPS 25>Europeiska politiska samarbetet00>Erasmus 25>European Action Scheme for the Mobility ofUniversity Students; sv. EG/EU:s program förstudentutbyte mellan universitet i olika länder00>ESK 25>Europeiska säkerhets- ochsamarbetskonferensen00EU 25>Europeiska unionen00>EU-delegationen 25>Svenska delegationen till EU--Sverige00>Euroatom 25>Europeiska atomenergigemenskapen00>GATT 25>General on Tariffs and Trade; sv.Allmänna tull- och handelsavtalet00>GUS 25>EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik00>Helios 25>Handicapped People in CommunityLiving Independently in an ; sv.EG/EU:s program för samarbete på handikappområdet00>NATO 25>North Treaty Organization;sv. för ekonomiskt samarbete ochutveckling00>PFP 25>Partnership for Peace; sv. Partnerskap förfred00>SwedeCorp 25>Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd00>UNCED 25>FN:s konferens om miljö och utveckling00>UNHCR 25>FN:s flyktingkommissarie00>VEU 25>Västeuropeiska unionen Övergripande frågor beträffande Sverigesförhållande till EG/EU5Sammanfattning av motionerna5Utskottets överväganden72. Biståndssamarbete, frihandel15Sammanfattning av motionerna15Utskottets överväganden152.2. Miljöfrågor17Sammanfattning av motionerna17Utskottets överväganden172.3. Jordbruksfrågor19Sammanfattning av motionerna19Utskottets överväganden202.4. Sociala frågor22Sammanfattning av motionerna22Utskottets överväganden232.5. Flykting- och asylpolitik27Sammanfattning av motionerna27Utskottets överväganden282.6. Forskning och utbildning29Sammanfattning av motionerna29Utskottets överväganden292.7. Övriga frågor29Sammanfattning av motionerna29Utskottets överväganden30Hemställan32Meningsyttring av suppleant34Bilaga -- Vissa förkortningar36