bet · GH01AU15 · 1994-05-03 00:00:00 — 6) och avstyrker bifall tillmotionen i denna del.ArbetsställebegreppetPropositionenI första hand samverkansbestämmelserna i 6 kap. AML, men ävenbestämmelserna i 3 kap. 2 a § om ansvar för arbetsanpassnings-och rehabiliteringsverksamhet samt vissa bestämmelser om tillsyni 7 kap. AML utgår från ett arbetsställebegrepp.Enligt sina direktiv skall se översamverkansreglerna i AML och deras förhållande tillmedbestämmandelagens inflytanderegler och föreslå de ändringarsom föranleds av översynen.I propositionen föreslås inte någon ändrad avgränsning avarbetsställebegreppet. Regeringen anser att frågan bör anståtill dess sett över samverkansreglernai AML.MotionVänsterpartiet begär i motion 1993/94:A69 (yrk. 7) etttillkännagivande om att regeringen antingen gerArbetsrättskommittén i uppdrag att finna ett begrepp som kanersätta "arbetsställe" eller att regeringen själv utrederfrågan.Utskottets övervägandenUtskottet delar den bedömning som framförs i propositionen attbehovet av att göra ytterligare ändringar vad avserarbetsställebegreppet får övervägas efter attArbetsrättskommittén har lämnat sina förslag rörande AML:ssamverkansbestämmelser. Utskottet anser alltså att etttillkännagivande i enlighet med vad som sägs i motion A69 (yrk.7) inte är aktuellt. Motionen i motsvarande delavstyrks med detta.Skyddet av gravida kvinnor och i arbetslivetPropositionenDe skyldigheter som åläggs genom /85/EEGom gravida kvinnor, den som fött barn och den som ammarkan enligt propositionen införlivas utan ändringar i AML.Enligt regeringens uppfattning bör EG-direktivet tolkas så attden havande kvinnan och fostret skall ses som en enhet urrisksynpunkt. Det bör enligt regeringen, med hänsyn till bl.a.uttalanden i förarbetena till AML, vara möjligt att med stöd avgällande lydelse av 4 kap. 6 § utfärda föreskrifter till skyddför arbetstagare som är gravida, där föreskrifterna även tarhänsyn till riskerna för fostret.MotionSocialdemokraterna framhåller i motion 1993/94:A68 (yrk. 3)att även om Arbetarskyddsstyrelsen fått bemyndigande att utfärdaföreskrifter som omfattar gravida kvinnor och fostret är detoklart i vilken utsträckning övriga lagregler är tillämpbara.Rätten till omplacering är angelägen. Motionärerna diskuterarkring en hygienisk gränsvärdeslista på det kemiska området,havandeskapspenning, föräldrapenning, arbetsmiljölagstiftningen,ledighetslagstiftningen och EG-direktivet vilket leder fram tillslutsatsen att det finns behov av en förstärkning och ettförtydligande av bestämmelserna. Motionärerna förordar att detgörs en översyn av frågan.Utskottets övervägandenDet råder såvitt utskottet förstår av motionen inga delademeningar om de slutsatser som framförs i propositionen, nämligenatt direktivet 92/85/EEG om gravida kvinnor, den som nyligenfött barn och den som ammar kan införlivas utan några ändringari AML. Inte heller beträffande den särskilda frågan som tas uppi propositionen om Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter även kanta hänsyn till fostret, tycks det finnas några skildauppfattningar.Motionärerna tar i sammanhanget upp frågor som inte omfattasav det aktuella lagstiftningsärendet och som hänför sig tillandra utskotts beredningsområden. Det rör sig bl.a. om frågorom omplacering och olika ersättningar till gravida kvinnor frånden allmänna försäkringen. Utskottet är inte berett att nuförorda en sådan översyn som motionärerna begär, varför motionA68 (yrk. 3) avstyrks.Övriga delar av lagförslagetUtskottet tillstyrker även det av regeringen framlagdaförslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) ide delar som inte berörts ovan.Propositionen innehåller slutligen också förslag till ändringi kommunalskattelagen (1928:370). Utskottet biträder också dettalagförslag.Övriga motionsyrkandenPersonalekonomiska redovisningarSocialdemokraterna begär i två motioner, 1993/94:A254 (yrk.27) och 1993/94:A40 (yrk. 13) ett tillkännagivande om behovet avatt lagstifta om personalekonomiska redovisningar i enlighet meddet utredningsförslag som föreligger. Motionärerna betonarvikten av att dokumentera kostnaderna för arbetsgivaren somuppkommer på grund av dålig arbetsmiljö. Dessa kostnader skallvara tydliga, inte bara för arbetsgivaren och företagsstyrelsen,utan även för myndigheter och allmänheten.Vänsterpartiet menar i motion 1993/94:A237 att det är viktigtatt löntagare och samhälle får bättre information om för- ochnackdelar med olika arbetsplatser och arbetsuppgifter.Motionärerna förordar (yrk. 3) att det i detta syfte bl.a.införs information om arbetsmiljön och dess personaleffekter iföretagens redovisning.Utskottets övervägandenFrågan om personalekonomiska redovisningar berördes iproposition 1990/91:140 om arbetsmiljö och rehabilitering medanledning av förslag. I enlighet medvad som förutsattes i propositionen har frågan utretts vidare aven arbetsgrupp inom . Arbetetredovisas i betänkande Ds 1991:45 Personalekonomisk redovisning-- Förslag till lagstiftning. Regeringen överlämnade i mars 1992arbetsgruppens förslag och däröver avgivna remissyttranden tillden av justitieministern tillkallade (Ju1991:7).Enligt vad utskottet inhämtat har kommittén ännu intebehandlat frågan om personalekonomisk redovisning. Utskottet harunder 1991/ställt sig bakom uppfattningen attfrågan bör beredas i ett större sammanhang. Enligt utskottetsmening bör arbete avvaktas. Med detanförda avstyrks motionerna A237 (yrk. 3) i motsvarande del,A254 (yrk. 27) och A40 (yrk. 13).SkyddsombudVänsterpartiet begär i motion 1993/94:A69 (yrk. 5) etttillkännagivande om att skyddsombud enligt AML bör medges rättatt vid omedelbar eller allvarlig fara stoppa arbetet oavsett omde som arbetar på arbetsstället är anställda ellerentreprenörer.Utskottets övervägandenRegler om skyddsombud finns i 6 kap. AML. På arbetsställe därminst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts, skall blandarbetstagarna utses skyddsombud. Ombudet utses som regel av denlokala arbetstagarorganisationen. Skyddsombudets uppgift är attföreträda arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor, och han skall verkaför en tillfredsställande arbetsmiljö.Bestämmelsen i 6 kap. 7 § AML reglerar skyddsombudens s.k.stoppningsrätt. Denna rätt innebär att skyddsombuden kanbestämma att arbetet skall avbrytas om det medför omedelbar ochallvarlig fara för liv eller hälsa och rättelse inte genast kannås genom hänvändelse till arbetsgivaren. Stoppet gäller tilldess har tagit ställning till om arbetet skallfortsätta.Rätten att avbryta arbete gäller endast beträffande sådantarbete som utförs av en arbetstagare som skyddsombudetföreträder. Rätten gäller även när en arbetstagare arbetar påett främmande arbetsställe, men endast i förhållande tillarbetsgivaren för den aktuelle arbetstagaren.Enligt utskottets mening är det att gå för långt att utvidgaskyddsombudets stoppningsrätt till att gälla i förhållande tillentreprenörer på arbetsstället. En sådan befogenhet skulleinnebära en delegering av myndighetsutövning till skyddsombudet.En sådan utveckling är inte önskvärd, och utskottet avstyrkerdärför bifall till motion A69 (yrk. 5).Ökat inflytande för de anställdaI miljöpolitiska motion 1993/94:Jo649 (yrk. 4)begärs ett tillkännagivande om ett ökat inflytande för deanställda beträffande den inre och yttre miljön. Inomfackföreningsrörelsen finns en omfattande kunskap och erfarenhetav hur ämnen och processer påverkar både den inre och yttremiljön som kan bli till nytta för miljöskyddsarbetet isamhället. Rätten att stoppa ett arbete bör enligt motionärernainte i första hand tillkomma skyddsombud utan det lokala facket,som sedan kan delegera rätten till skyddsombudet. Effektivasanktioner förordas i motionen mot arbetsgivare som inte vidtaråtgärder när arbetet stoppats. Lagstiftning bör enligtmotionärerna införas om stoppningsrätt för missförhållanden äveni den yttre miljön.Utskottets övervägandenEtt motsvarande yrkande framställdes av i denmiljöpolitiska motionen 1992/93:Jo707 som behandlades avutskottet så sent som . I det av riksdagengodkända betänkandet 1993/94:AU2 sade sig utskottet inte varaberett att tillstyrka lagstiftningsåtgärder av det slag somförordades i motionen. Utskottet vidhåller sittställningstagande och avstyrker bifall till motion Jo649 (yrk.4).Tandvårdspersonalens arbetsmiljöMarianne och (båda c) begär imotion 1993/94:So502 (yrk. 7) ett tillkännagivande omtandvårdspersonalens arbetsmiljö. Motionärerna framhåller attarbetsmiljöproblem med anledning av kvicksilver i amalgam kommeratt finnas kvar vid behandling av patienter medamalgamfyllningar även efter ett förbud för dettafyllnadsmaterial. Mätningar visar att höga koncentrationer långtöver de hygieniska gränsvärdena uppstår i samband medamalgamarbeten.Utskottets övervägandenUtskottet vill betona vikten av att tandvårdspersonalenskvicksilverbelastning minimeras. Det borde vara möjligt attuppnå en tillfredsställande arbetsmiljö i det aktuellahänseendet om de föreskrifter som utfärdats på området iakttas,bl.a. Arbetarskyddsstyrelsens utfärdade allmänna råd omarbete med kvicksilver och amalgam inom tandvården.Utskottet kan instämma i motionärernas bedömning att vinsternaur belastningssynpunkt för tandvårdspersonalen av en avvecklingav amalgam som tandersättningsmaterial inte nås utanpå . Den slutsatsen kan dras bl.a. av vadArbetsmiljöinstitutet anfört i sitt remissvar överdepartementspromemorian Ds 1992:95 Möjligheter att avvecklaamalgam som tandfyllningsmaterial. Enligt utskottets bedömningkommer behovet av stränga föreskrifter vid hanteringen avamalgam i tandvården att kvarstå under en mycket lång tid.Frågor kring användningen av amalgam som tandfyllningsmaterialhar diskuterats , inte minst i . Riskernakring tandvårdspersonalens hantering av materialet haruppmärksammats av såväl regeringen som andra berördamyndigheter. Utskottet utgår från att frågan noga följs ochanser därför att ett tillkännagivande från i fråganinte är behövligt. Med det anförda avstyrks motion So502 (yrk.7).FöretagshälsovårdHans Andersson m.fl. (v) ger i motion 1993/94:A237 förslagtill utveckling av en kvalificerad företagshälsovård där denförebyggande verksamheten prioriteras och därföretagshälsovården ges en klar inriktning och en klarorganisation. I de fall avtal inte kan träffas mellan parternaom hur organisationen skall se ut skall samhället kompletteramed lagstiftning. Motionärerna vill (yrk. 1) att hosregeringen begär förslag till ändring i AML i enlighet med vadsom anförts.Motionärerna begär vidare lagstiftning om information omarbetsmiljön lagrad i en kunskapsbank (yrk. 3), lagstiftning ominförande av ett övergripande ansvar för Arbetarskyddsstyrelsenför arbetsmiljöverksamheten (yrk. 4), lagstiftning om skyldighetför arbetsgivarna att ställa resurser till förfogande förarbetsmiljöarbetet (yrk. 5) samt lagstiftning om sekretess vidarbete med hälso- och sjukvård inom företagen (yrk. 6).Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare under i sitt av riksdagengodkända betänkande 1993/94:AU12 Arbetslivspolitik ställt sigbakom uppfattningen att man bör avvakta möjligheterna att fåtill stånd en avtalsreglering av företagshälsovården och dessverksamhet och att det är för tidigt att dra upp riktlinjernaför hur en lagstadgad företagshälsovård bör utformas. Utskottetvidhåller sin uppfattning och avstyrker motion A237 (yrk. 1, 3 imotsvarande del, 4, 5 och 6). beträffande arbetsmiljölagens grundläggandebestämmelseratt med bifall till propositionen i motsvarande deloch med avslag på motion 1993/94:A69 yrkandena 1 och 2 antar 1kap. 1 § och 3 kap. 2 a § i regeringens enligt bilagaframlagda förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen(1977:1160),men. (v) - delvis2. beträffande skyddsansvar för den som anlitarentreprenöreratt avslår motionerna 1993/94:A68 yrkande 2 och1993/94:A69 yrkande 3,res. 1 (s)3. beträffande rådighetsansvar för ägare eller nyttjare avbostadsfastighetatt avslår motionerna 1993/94:A68 yrkande 1,1993/94:A69 yrkande 4 och 1993/94:A70,res. 2 (s)4. beträffande sanktionsavgiftatt avslår motion 1993/94:A69 yrkande 6,men. (v) - delvis5. beträffande arbetsställebegreppetatt avslår motion 1993/94:A69 yrkande 7,men. (v) - delvis6. beträffande skyddet av gravida kvinnor och iarbetslivetatt avslår motion 1993/94:A68 yrkande 3,res. 3 (s)7. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar regeringens förslag dels till lag omändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt under mom. 1, dels till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370),8. beträffande personalekonomiska redovisningaratt avslår motionerna 1993/94:A237 yrkande 3 imotsvarande del, 1993/94:A254 yrkande 27 och 1993/94:A40 yrkande13,res. 4 (s)men. (v) - delvis9. beträffande skyddsombudatt avslår motion 1993/94:A69 yrkande 5,men. (v) - delvis10. beträffande ökat inflytande för de anställdaatt avslår motion 1993/94:Jo649 yrkande 4,men. (v) - delvis11. beträffande tandvårdspersonalens arbetsmiljöatt avslår motion 1993/94:So502 yrkande 7,12. beträffande företagshälsovårdatt avslår motion 1993/94:A237 yrkandena 1, 3 imotsvarande del, 4, 5 och 6.men. (v) - delvisStockholm den 3 maj 1994På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (m), (), MarianneAndersson (c), (), (), HaraldBergström (kds), (nyd), (),(), (), () ochPatrik ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Skyddsansvar för den som anlitar entreprenörer (mom. 2), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet noterar" och på s. 9 slutar med "och A69 (yrk.3)" bort ha följande lydelse:De förändringar som föreslås i propositionen i syfte attklargöra skyddsansvaret på gemensamma arbetsställen är angelägnaoch har i huvudsak fått en tillfredsställande utformning. Detviktigaste förslaget, som utskottet välkomnar, gällerutvidgningen av skyddsansvaret för den som anlitar inhyrdarbetskraft. Utskottet anser emellertid att även arbetsgivaresom anlitar entreprenörer/egenföretagare underanställningsliknande former bör åläggas ett skyddsansvar förarbetsmiljön. Om så inte blir fallet befarar utskottet enutveckling mot att "social dumpning" blir en konkurrensfaktormellan entreprenörer som söker uppdragsgivare. Risken för ensådan utveckling måste ses mot bakgrund av en förväntad ökningav egenföretagandet, i synnerhet om var och en som harF-skattesedel skall betraktas som egenföretagare ochom facket inte längre skall ha vetorätt när en arbetsgivareanlitar entreprenörer. Om anlitade egenföretagare utsätts förolämpliga arbetsförhållanden finns det enligt utskottets meningockså en risk för att arbetsmiljön för anställd personalpåverkas negativt. Utskottet menar därför med anledning av delsSocialdemokraternas motion A68 (yrk. 2), dels motion A69 (yrk.3) att skyddsansvaret enligt 3 kap. 12 § andra stycket AML ävenskall omfatta egenföretagare/entreprenörer. Regeringen bördärför återkomma med ett förslag till lagstiftning ienlighet med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande skyddsansvar för den som anlitarentreprenöreratt med anledning av motionerna 1993/94:A68 yrkande2 och 1993/94:A69 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Rådighetsansvar för ägare eller nyttjare avbostadsfastighet (mom. 3), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Regeringens förslag" och slutar med "och A70" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är en allvarlig brist i lagförslagetatt ägare eller nyttjare av bostadsfastighet inte omfattas avdet föreslagna rådighetsansvaret i 3 kap. 12 § första stycketAML. Av specialmotiveringen i betänkandet SOU 1993:81 Översyn avarbetsmiljölagen framgår att denna grupp inte skall omfattas avdetta ansvar. Enligt utskottets mening är det nödvändigt att denaktuella bestämmelsen utvidgas och förtydligas så att den kanbidra till att förbättra arbetsmiljön för drifts- ochunderhållspersonal som inte är anställd av den som äger ellernyttjar bostadsfastighet. Detta bör med anledning avdels Socialdemokraternas motion A68 (yrk. 1), dels motionernaA69 (yrk. 4) och A70 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande rådighetsansvar för ägare eller nyttjare avbostadsfastighetatt med anledning av motionerna 1993/94:A68 yrkande1, 1993/94:A69 yrkande 4 och 1993/94:A70 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Skyddet av gravida kvinnor och i arbetslivet (mom.6), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Det råder" och på s. 12 slutar med "A68 (yrk. 3)avstyrks" bort ha följande lydelse:Även om Arbetarskyddsstyrelsen fått bemyndigande att utfärdaföreskrifter som omfattar gravida kvinnor och , kvarstårenligt utskottets mening oklarheter i fråga om i vilkenutsträckning övriga lagregler är tillämpbara. Lagen och de pålagen baserade föreskrifterna måste vara tydliga i fråga omvilka åtgärder som är möjliga att kräva. Ett bemyndigande i sigger dessutom ingen garanti för att föreskrifter verkligen kommeratt utfärdas. Rätten till omplacering är angelägen med hänsynfrämst till att såväl den gravida kvinnan som fostrets hälsariskeras, men även på grund av att sjukskrivning i alltför mångafall blir den åtgärd som vidtas.Den grundläggande författningen på det kemiska området, denhygieniska gränsvärdeslistan, upptar ett förhållandevis litetantal ämnen där reproduktionsrisk anges. Inte ens kvicksilverbetecknas som en risk i detta hänseende.Omkring en tredjedel av de kvinnor som föder barntvingas utnyttja havandeskapspenning enligt lagen om allmänförsäkring. Havandeskapspenning kan utgå när arbetet är fysisktkrävande, vid dykeriarbete och vid blyexponering. Förmånen kandock inte utnyttjas vid arbete där det föreliggerstrålningsrisker eller när det finns reproduktionsskadliga ämnenpå arbetsplatsen.Många gravida kvinnor som utsätts för arbetsmiljöriskertvingas att ta ut föräldrapenning . Rätten tillomplacering har endast beträffande ett fåtal arbeten kunnatregleras i kollektivavtal. En kvinna har enligt ledighetslagenrätt till omplacering bara om Arbetarskyddsstyrelsen enligt AMLmeddelat förbud mot arbete eller arbetet är fysiskt påfrestande.Enligt utskottets mening innebär det anförda att det finns ettstort hälsoproblem för kvinnor och som måsteåtgärdas. Kvinnor drabbas också ekonomiskt närersättningsnivåerna sänks på ett sätt som utskottet finneroacceptabelt.När man bedömer riskerna för gravida kvinnor och måsteen rad olika miljöfaktorer beaktas -- fysiska, kemiska ochpsykosociala. Det är som utskottet bedömer det inte tillräckligtatt hänvisa till gränsvärdeslistan och kemiska faktorer. Ävenfysikaliska och organisatoriska förhållanden kan varariskfaktorer under en graviditet.Utskottet menar att en lagstiftning bör utformas så attgränsvärden och övriga miljökrav anpassas så att inte de gravidakvinnorna, fostren eller männens reproduktiva funktioneräventyras. måste särregler undvikas som utestängerkvinnor från arbetsmarknaden. I de fall det finns risker i ettarbete och förebyggande lagstiftning och övriga insatser inte ärtillräckliga måste det på arbetsplatsen vidtas anpassadeåtgärder så att den gravida kvinnan kan omplaceras eller fåändrade arbetsuppgifter.Vad utskottet nu anfört innebär att det behövs en grundligöversyn av den berörda lagstiftningen. Detta bör medanledning av motion A68 (yrk. 3) ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande skyddet av gravida kvinnor och iarbetslivetatt med anledning av motion 1993/94:A68 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Personalekonomiska redovisningar (mom. 8), , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "och A40 (yrk. 13)" bortha följande lydelse:En viktig del i arbetsmiljöarbetet skall vara att dokumenterade kostnader för den enskilde arbetsgivaren som uppstår på grundav dålig arbetsmiljö. Utskottet menar att dessa kostnader skallvara tydliga inte bara för arbetsgivare och företagsstyrelserutan också för myndigheter och allmänhet. Utskottet förordardärför att i enlighet med de socialdemokratiskamotionerna A254 (yrk. 27) och A40 (yrk. 13) samt med anledningav motion A237 (yrk. 3) i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna att det finns behov av att införa enlagstiftning i enlighet med det förslag som lämnats idepartementspromemorian Ds 1991:45 Personalekonomiskaredovisningar.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande personalekonomiska redovisningaratt med anledning av motionerna 1993/94:A237 yrkande3 i motsvarande del, 1993/94:A254 yrkande 27 och 1993/94:A40yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilt yttrandeFöretagshälsovård (mom. 12), , , ,och (alla s) anser:Socialdemokraterna framför i motionerna 1993/94:A254 och1993/94:Sf261 krav på en obligatorisk företagshälsovård ochlämnar också förslag om inriktningen av en sådanföretagshälsovård. Motionerna har i de aktuella delarnabehandlats av arbetsmarknadsutskottet tidigare under ibetänkande 1993/94:AU12 Arbetslivspolitik. Till betänkandet harfogats reservationer beträffande företagshälsovården av desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet. Vi hänvisar i frågantill våra ställningstaganden i de nämnda motionerna ochreservationerna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag kan inledningsvis ansluta mig till vad som anförs av desocialdemokratiska företrädarna i utskottet i reservationernarörande skyddsansvar för den som anlitar entreprenörer,rådighetsansvar för ägare eller nyttjare av bostadsfastighetoch skyddet av gravida kvinnor och i arbetslivet.När det gäller AML:s grundläggande bestämmelser harVänsterpartiet utvecklat sin syn i motion A69 yrkandena 1 och 2.Vi anser, i likhet med LO, TCO och i sina remissvar, attdet är viktigt att behålla den gällande lydelsen avändamålsparagrafen i 1 kap. 1 § och bestämmelsen i 3 kap. 2 a §.Arbetsmarknadens parter bör även fortsättningsvis uppmanas attsamverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö, inte minst föratt lagen skall överensstämma med nr 155artikel 4. Att byta ut den gällande ordalydelsen "säkerställa","säkerställer" mot "förebygga" resp. "leder till", befarar vikan komma att leda till tolkningstvister där den godaarbetsmiljön inte alltid kommer att segra.Vänsterpartiet accepterar förslaget om att införasanktionsavgifter i AML. Vi menar att tillämpningsområdetför avgifterna måste utvidgas exempelvis tillinternkontrollområdet beträffande bl.a. kravet påhandlingsplaner och sammanställningar om ohälsa ocharbetsskador.I den föreliggande propositionen har regeringen inteföreslagit något begrepp som skulle kunna ersätta begreppetarbetsställe. Enligt vår mening är "arbetsställe" inte ettanvändbart begrepp inom t.ex. delar av byggsektorn. Viförutsätter därför att regeringen ger iuppdrag att lösa frågan eller att man utreder saken på annatsätt.Vänsterpartiet tar i motion A237 upp frågan om attföretagens redovisningar skall innehålla information omarbetsmiljön och dess personaleffekter. Informationen skallanvändas för att klassificera arbetsplatser i förhållande tillbranschen och yrket. Vi menar att om arbetsförmedlingarnaanvänder sig av denna information kan det påverka dearbetssökandes val på marknaden vilket i sin tur tvingar företagtill förbättringsåtgärder.Enligt vår mening bör skyddsombud enligt AML ha rätt attstoppa arbetet vid omedelbar och allvarlig fara, oavsett om desom arbetar på platsen är anställda eller entreprenörer.Som framhålls i vänsterns motion Jo649 behövs det ett ökatinflytande för de anställda beträffande både den inre ochyttre miljön.