bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — års försvarsbeslututtalade utskottet (1991/92:FöU12 s. 100) bl.a. att:det minskade behovet av försvarsmateriel, den tekniskakomplexiteten och de höga utvecklingskostnaderna för ny materielkommer att innebära att hittillsvarande bredd ochsjälvständighet i svensk försvarsindustri inte kommer att kunnavidmakthållas. Detta kommer att leda till strukturomvandlingaroch ett ökat internationellt samarbete. Utskottet utesluter inteatt strukturförändringarna i vissa fall kan komma att leda tillett utländskt delägarskap i svensk försvarsindustri.Vid samma tillfälle återgav utskottet, utan erinran, vadregeringen anfört om svenska relationer till existerandesamarbetsorgan i på det försvarsindustriella området, iförsta hand till ():Det är, framhåller regeringen, för svensk försvarsindustriväsentligt att den svenska marknaden -- -- -- fungerar pålikartat sätt som marknaden i IEPG-länderna och att svenskindustri kan accepteras som samarbetspartner tillförsvarsindustrin i dessa länder.Utskottet har inte funnit skäl för andra bedömningar än de somgjordes i samband med försvarsbeslut. För att kunnadelta i det framtida europeiska försvarsmaterielsamarbetet synesdet betydelsefullt att medverkar i det opolitiskasamarbetsorganet förinformationsutbyte Session Européenne des Responsablesd'Armement () eller andra motsvarande organ. börsålunda avslå motion U411 (fp) yrkande 2.Utskottet har ingen erinran mot regeringens redovisning avförsvarsindustrifrågorna.Vissa lokaliseringsfrågorPropositionenRegeringen redogör för arbetsläget när det gäller den avriksdagen beslutade (prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. 333)garnisonssamordningen i . Chefen för armén har tillregeringen redovisat hur lokalerna skall utnyttjas ochfullföljer uppdraget. Härvid erbjuds den civila högskolan ---- lokaler. Förberedelser vidtas för att flyttaförsvarsmyndigheter som hyr lokaler i till befintligakasernområden senast /97. Regeringen anmäler attden vid beräkning av medel för anslaget A 1. Försvarsmakten hartagit hänsyn till de ökade kostnaderna för försvaret genom attsamordningen också skall innefatta civila myndigheter.Regeringen anmäler att Försvarsmaktens organisationsmyndighetpå regeringens uppdrag har undersökt om det finns verksamhet somär lämplig att lokalisera till eller . Avredovisningen av uppdraget framgår, enligt regeringen, att detvore orationellt att överföra utbildning av arméförband tillnågotdera av dessa ställen. Det har heller inte gått attidentifiera någon lämplig sådan verksamhet inom marin- ellerflygvapenprogrammen. Detsamma gäller beträffande verksamhetenvid . Dock avser Försvarsmakten attlokalisera en underhållsgruppsstabskader urmilitärområdesunderhållsregemente Syd till Karlsborg.Enligt regeringens mening bör inte någon ytterligareverksamhet inom det militära försvarets nuvarande myndigheterlokaliseras till dessa orter. Regeringen planerar dock att geStatskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för ettförsvarshistoriskt museum i Karlsborg.UtskottetUtskottet har när lokaliseringsfrågor varit uppe tillbehandling uttalat sig omarbetsmarknadssituationen i . Senast skedde detta isamband med ställningstagandet till lokaliseringen av Försvaretsinternationella centrum (prop. 1992/93:150 bil. 3, FöU14, rskr.424). Utskottet anförde i sammanhanget bl.a. att det utgick frånatt arbetsmarknadspolitiska hänsyn även i fortsättningen tas närdet gäller situationen i . Regeringen beslutade i juni1993 att skall utgöra tillfälligt stödområdeoch kunna beviljas lokaliserings- och utvecklingsbidrag ienlighet med förordningen (1990:642) om regionalpolitisktföretagsstöd. Denna åtgärd bör ha förbättrat förutsättningarnaför att etablera ny verksamhet i Karlsborg.Utskottet har ingen invändning mot att förutsättningarna förett försvarshistoriskt museum i utreds. Utskottetanser det dock vara otillfredsställande om endast detta skullebli resultatet av ansträngningarna att inom och utomförsvarssektorn skapa arbetstillfällen i . Utskottetutgår från att regeringen återkommer till i frågan.Ersättning för kroppsskadorPropositionenRegeringen föreslår att till Ersättningar förkroppsskador för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Anslaget avser vissalivräntor och ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och förordningen (1977:284) omarbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd.Riksförsäkringsverket disponerar anslaget.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochföreslår att anvisar det begärda anslaget.Vissa Försvarsmakten närstående myndigheterI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 95--106) har anfört om ,, , samtFörsvarets radioanstalt.PropositionenFortifikationsverketI enlighet med beslut (prop. 1992/93:37, FiU8,rskr. 123) inrättas myndighetenFortifikationsverket (Fortv).Fortifikationsförvaltningen läggs ned den 30 juni 1994.Huvuduppgiften för blir att förvaltaFörsvarsmaktens ändamålsfastigheter och annan fast egendom somregeringen bestämmer. Myndigheten får ett renodlat ansvar somägarföreträdare och förvaltare av fastigheterna. Därmed avsesansvar såväl för den juridiska och ekonomiska som för dentekniska fastighetsförvaltningen.Utredningen om förvaltning av försvarsfastigheter har inlämnaten anslagsframställning för och därvidredovisat myndighetens kommande verksamhet i verksamhetsgrenarnafastighetsförvaltning och uppdragsverksamhet.Finansiering av anskaffning av mark, anläggningar och lokalerför Försvarsmakten skall, enligt regeringens uppfattning, skegenom att tar upp lån iRiksgäldskontoret. Regeringen avser återkomma ikompletteringsproposition vad avser låneramens storlek.Regeringen föreslår att anvisas ettanslag på 1 000 kr.Försvarets materielverkFörsvarets materielverk har som övergripande mål att inom sittverksamhetsområde bidra till att lösa de uppgifter som angettsför Försvarsmakten.Verket har under /93 disponerat följandeanslag:B 2. Arméförband: Anskaffning av materielC 2. Marinförband: Anskaffning av materielD 2. Flygvapenförband: Anskaffning av materielE 2. Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materielE 4. Operativ ledning m.m.: Forskning och utvecklingF 3. Försvarets materielverkK 2. Gemensam försvarsforskning (del)K 5. Anskaffning av materiel för kustbevakningenResultatredovisningarna pekar enligt regeringen på attverksamhetsmålen i huvudsak har nåtts. Verket anger dock attmetoderna för resultatredovisning och uppföljning är underutveckling.I sin anslagsframställning utgår verket från denomstrukturering av Försvarsmakten som görs . Deresurser som disponeras av verket förutsätts iallt väsentligt komma att disponeras av den nya myndighetenFörsvarsmakten. Verksamheten föreslås bli avgiftsfinansierad. kompletterande anslagsframställning lämnar verket förslagom hur bl.a. kapitalförsörjningen skall ske vid övergång tillavgiftsfinansiering.Regeringen föreslår att verksamhet böravgiftsfinansieras fr.o.m. /95. Det bör, enligtregeringen, ankomma på regeringen att besluta i de övriga frågorsom behandlas i LEMO:s skrivelse Vissa frågor om försvaretsmaterielförsörjning samt kompletterandeanslagsframställning.Regeringen föreslår att anvisas ettanslag på 1 000 kr.VärnpliktsverketVärnpliktsverket skall ge stöd och service åt Försvarsmaktenskrigsförbandschefer samt samverka med krigsplacerade chefer ibemanningsfrågor.Regeringen påpekar att verksamhet påverkasav om en ny myndighet för pliktpersonal inrättas.Värnpliktsverket och Försvarsmaktens organisationsmyndighethar träffat en överenskommelse som innebär att den nyamyndigheten kommer att uppdra åt verket attutföra vissa uppdrag mot ersättning. har i sinanslagsframställning mot denna bakgrund hemställt om 183miljoner kronor.Regeringen föreslår att anvisas ett ramanslagpå 189 821 000 kr.MilitärhögskolanMilitärhögskolan skall genom utbildning och forskning stödjaFörsvarsmaktens personella kompetensuppbyggnad av såväl militärsom civil personal.Regeringen har inte tillgodosett en hemställan frånMilitärhögskolan om ytterligare medel. Däremot bör enligtregeringens uppfattning verksamheten vid nuvarandeFörvaltningshögskolan tillföras för främstforskning och utveckling.Regeringen föreslår att anvisas ett ramanslagpå 126 069 000 kr.Försvarets radioanstaltFörsvarets radioanstalt svarar inom totalförsvaret förproduktion av underrättelser grundade på information inhämtadgenom signalspaning. Information om verksamheten lämnas tillutskottet i särskild ordning.Regeringen föreslår att anvisas ettramanslag på 392 492 000 kr.UtskottetUtskottet föreslår att för /95anvisar medel för Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter ienlighet med regeringens förslag. Utskottets ställningstagandeni de olika anslagsfrågorna framgår av utskottets hemställan.Totalförsvarets civila delI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 107--130) har anfört dels om resultatet avden verksamhet som genomförts inom det civila försvarets olikafunktioner under /93, dels om verksamhet ochanslag för /95. Till avsnittet har också förtsbehandlingen av motionerna Fö201 (s partimotion) yrkande 5,Fö203 (v partimotion) yrkande 9, Fö401 (s), Fö402 (c), Fö403(s), Fö404 (s), Fö701 (v), Fö702 (m), Fö703 (s), Fö704 (m, fp,kds, nyd), Fö705 (m), Fö707 (c), Fö709 (s), Fö710 (s) och A469(s) yrkande 15.Vissa utgångspunkter för planeringenPropositionenRegeringen erinrar inledningsvis om att den ianvisningar för det operativa förberedelsearbetet inomtotalförsvaret konkretiserat de säkerhetspolitiska och operativaförutsättningarna försvarsbeslut. Dessa anvisningarhar utgjort grund för den programplan som Överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB) lämnat till regeringen hösten 1993.Regeringen anmäler att planen innehåller väsentligapreciseringar när det gäller att bedöma förmågan inom det civilaförsvarets funktioner under kriser och krig. Det är regeringensuppfattning att nämnda preciseringar, och hänsynen till ändradeplaneringsförutsättningar, har inneburit att den samladeförmågan för det civila försvaret kan anses vara något bättre änvad som ansågs tidigare. Här betonar dock regeringen denosäkerhet som råder när det gäller det militära försvarets behovav stöd från det civila försvaret.Regeringen anser att det förslag till fördelning av deekonomiska resurserna för totalförsvarets civila del som ÖCB harföreslagit i programplanen i huvudsak är rimligt. Avstatsfinansiella skäl förordar emellertid regeringen attresurserna till skyddsrumsbyggandet reduceras med 40 miljonerkronor.På regeringens uppdrag har ÖCB föreslagit reviderade mål förfunktionerna inom totalförsvarets civila del i förhållande tillde mål som fastställdes . Syftet är att de reviderademålen i större utsträckning än tidigare dels skall uttryckafunktionsförmåga under kriser och krig, dels skall vara bättrebalanserade inbördes. Målen uppges vara i linje med inriktningeni försvarsbeslut. Regeringen anmäler avsikten attbesluta om de nya målen under våren 1994.UtskottetUtskottet erinrar om att försvarsbeslut(prop. 1991/92:102, FöU12, rskr. 338) fastställde en inriktningför de olika funktionerna inom totalförsvarets civila del. Dennapreciserades senare (1992/93:FöU9, rskr. Inriktningenutgår från för totalförsvaret förändrade operativaförutsättningar där fortsättningsvis förmågan att motstå etts.k. strategiskt överfall skall utgöra en avdimensioneringsgrunderna för planeringen. Kraven i övrigt påtotalförsvarets förmåga att möta väpnat angrepp över kustalternativt landgräns, enligt den ambition som 1992 årsförsvarsbeslut anger, behöver fullt ut tillgodoses först efternågot års komplettering av utrustning och utbildning.Regeringen orienterade i försvarsbeslutspropositionen (prop.1991/92:102) om de mål den avsåg fastställa för de skildafunktionerna inom totalförsvarets civila del.Utskottet vill framhålla betydelsen av att den inriktning somlagts fast i försvarsbeslutet, med bl.a. det strategiskaöverfallet som planeringsgrund, får genomslag i verksamhetenoch att därvid det militära och det civila försvaret utgår frånsamma förutsättningar. Med hänsyn härtill, och till behovet attkunna följa upp verksamhetens resultat, bör regeringen orienterariksdagen om de mål för det civila försvarets funktioner somregeringen kommer att fastställa.Funktionen Civil ledning och samordningPropositionenInom funktionen finansieras verksamheten över tre anslag.Under anslaget C 1. : Civilledning och samordning finansieras sålunda i sin helhetverksamhetsgrenarna Administrativt stöd, Funktionsledning,Samordning av civilt försvar, Forskningssamordning,Beredskapshänsyn i planering och samhällsutveckling,Kompetensutveckling inom det civila försvaret samtADB-sårbarhet. Därutöver finansieras delar avverksamhetsgrenarna Utveckling av ledningssystemet,Signalskyddsberedskap samt beredskap.Över anslaget C 2. åtgärder i ledningssystemet m.m. finansierasinvesteringar i verksamhetsgrenarna Utveckling avledningssystemet och Signalskyddsberedskap inom civilt försvarsamt statsbidrag för verksamhetsgrenen beredskap.Över anslaget C 3. Civilbefälhavarna finansieras kostnaderför administration samt utbildning och övningar.När det gäller verksamhetens resultat anmäler regeringenatt målen har nåtts med vissa undantag. Utbildning och övning pålokal nivå har sålunda inte genomförts i avsedd omfattning.Ledningssystemets utveckling och byggandet av ledningsplatserhar försenats, liksom leveranserna av signalskyddsmateriel.ÖCB och civilbefälhavarna uppges bedöma beredskapsläget vidförsvarbeslutsperiodens slut som inte helt godtagbart.Regeringen anser att bristerna kommer att åtgärdas av ÖCB ochdärför inte föranleder några särskilda regeringens åtgärder.Regeringen har ingen erinran mot den ekonomiska redovisningen.I sina förslag till inriktning och anslag anmälerregeringen att Kyrklig beredskap utgått somsärskild funktion inom den civila delen av totalförsvaret. ÖCBär därmed inte längre funktionsansvarig myndighet. Regeringenanför att hänsyn härtill har tagits vid beräkningen av anslagetC 1. har sålunda förts över till trettondehuvudtitelns anslag C 1. Stöd åt trossamfund. Medlen avses varadelfinansiering till i dessuppgift att leda och samordna beredskapen för de kyrkligakommunerna, vissa frikyrkliga samfund och de icke-kristnasamfunden.Regeringen anmäler vidare att den efter godkännandebeslutat att fr.o.m. inrätta myndigheternaCivilbefälhavaren i Södra resp. Norra civilområdet. Kansliernalokaliseras till resp. . upphörmyndigheterna Civilbefälhavaren i Södra, Västra, Nedre Norrlandsoch Övre civilområde.Regeringen bedömer att nuvarande inriktning av verksamhetenbör gälla även för /95 och föreslår att riksdagentill : Civil ledning ochsamordning för /95 anvisar ett ramanslag på89 ,till : Tekniska åtgärder iledningssystemet m.m. för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,till Civilbefälhavarna för /95 anvisar ettramanslag på 35 550 000 kr.MotionernaTvå motioner behandlar frågan om beredskapshänsyn iplanering och samhällsutveckling (BIS). I motion Fö403 (s)framhålls principen att den som har ansvar för en verksamhet ifred bör ha motsvarande ansvar i krig. Denna ansvarsprincipinnebär att beredskapsaspekterna skall beaktas vid planering avverksamheten i fred. Motionärerna påpekar att samhällets förmågaatt kunna möta störningar är en angelägenhet för alla och attmedvetenhet härom bör spridas i samhället.Som ett led i beredskapen bör, enligt motionärerna,myndigheter och företag öka antalet kvinnor på s.k.nyckelbefattningar i verksamheter som är viktiga under kriseroch krig. Detta skulle öka möjligheterna till kontinuitet ibemanningen eftersom en stor del av männen är krigsplacerade idet militära försvaret. Motionärerna anser att det bör varaÖCB:s och övriga funktionsansvariga myndigheters uppgift att ökamedvetenheten om vikten att fler kvinnor anställs i verksamhetsom är betydelsefull för samhället under beredskap och krig.Enligt partimotion Fö203 är BIS sorgligtförsummat. Avbrott i el- och teleförbindelser under den senastevintern sägs utgöra exempel på detta. Motionärerna anser att omdet strategiska överfallet skall kunna mötas så måste BIS varaen viktigare uppgift än att bygga skyddsrum i perifera orter.Uppgiften är svår men nödvändig.Motion Fö402 (c) tar upp frågan om finansieringen av denkyrkliga beredskapen. Motionären uppmärksammar att ansvaretför den kyrkliga beredskapen fr.o.m. övergåttfrån ÖCB till . Han anför att desammanlagda kostnaderna i samband med övertagandet uppskattadestill och att nu vid anslagsberäkningen av anslagetC 1. inom fjärde huvudtiteln överförts tilltrettonde huvudtitelns anslag till stöd till trossamfunden.Motionären befarar att kyrkofondsmedel kan komma att tas ianspråk för att finansiera mellanskillnaden, vilket ingerprincipiella betänkligheter. Han föreslår därför att riksdagenbeslutar att det inom anslaget C 1. Överstyrelsen för civilberedskap: Civil ledning och samordning under fjärde huvudtitelnskall avsättas för finansiering av den del avkyrkans kostnader för den kyrkliga beredskapen som inte täcksunder trettonde huvudtiteln.UtskottetUtskottet har i olika sammanhang, t.ex. i betänkandena1988/89:FöU12 s. 22 och 1989/90:FöU7 s. 61, understrukitbetydelsen av att ta beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling (BIS). ÖCB har regeringens uppdrag attinformera och utbilda om BIS. Målet är att beslutsfattare ikommuner och landsting, företrädare för näringsliv samtrepresentanter för myndigheter, genom insikt om den civilaberedskapens betydelse, skall bli motiverade att ta hänsyn tillberedskapsaspekter i sina beslut. ÖCB har fastställt etthandlingsprogram som innehåller flera åtgärder för att öka dennamedvetenhet. Bl.a. ingår högskolekurser ochmarknadsföringsutbildning samt visst stöd till civilbefälhavareoch länsstyrelser. Härutöver stöds forskningsprojekt inomområdet.Utskottet har erfarit att frågan om utnyttjande avnyckelpersoner inom totalförsvaret kommer att behandlas i denproposition som förbereds inom regeringskansliet.Lagförslaget är upprättat med anledning av förslagen frånPliktutredningen och Utredningen om författningsreglering avtotalförsvarsplikten.Utskottet utgår från att ÖCB och övriga funktionsansvarigamyndigheter -- när statsmakternas beslut föreligger -- i sittarbete med att öka medvetenheten om BIS kommer att ta hänsyntill konsekvenserna av den förändrade totalförsvarsplikten. Idet sammanhanget bör övervägas vad som i motion Fö403 (s) haranförts om betydelsen av att fler kvinnor är anställda i församhället under beredskap och krig viktig verksamhet. Riksdagenbör därmed inte bifalla motion Fö403 (s).Vad som här har anförts om betydelsen av BIS, och om deåtgärder som vidtas för att öka medvetenheten om BIS, innebäratt motion Fö203 (v) yrkande 9 bör lämnas utan bifall.Regeringen har tidigare informerat (prop. 1992/93:100 bil. 5,s. 139) om avsikten att låta kyrklig beredskaputgå som en särskild funktion. Som följd härav upphör ÖCB attvara funktionsansvarig myndighet och får gentemot ett ansvar liknande det som ÖCB har motfunktionsansvariga myndigheter.Utskottet har erfarit att ÖCB i sin budget tidigare avsatt ca300 för samordningen av den kyrkliga beredskapen.Regeringen har i sin budgetberäkning förutsatt att nämndakvarvarande samordningsinsats hos ÖCB för kyrklig beredskapmotsvarar en resursinsats av ca . Utskottet har vidareerfarit att regeringen i budgetberedningen utgått från atterforderliga medel för den kyrkliga beredskapen, utöver de200 som enligt regeringsförslaget förs till trettondehuvudtiteln, kommer att få tas ur kyrkofonden. Utskottet haringen erinran mot detta. Motion Fö402 (c) bör därmed avslås avriksdagen.Utskottet har ingen erinran mot propositionens redovisning ochföreslår att bifaller regeringens förslag tillmedelsanvisningar för anslagen till Civil ledning och samordningför /95. Utskottets ställningstaganden framgår avutskottets hemställan.Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstVerksamhet som ansvarar förPropositionenVerksamheten finansieras över fyra anslag.Över anslaget D 1. Befolkningsskydd och räddningstjänstfinansieras sålunda Statens räddningsverks (SRV:s) uppdrag inombl.a. ledning och samordning, tillsyn och rådgivning,information, utbildning och övning samt materielförsörjning.Verksamheten under anslaget D 2. Skyddsrum omfattarproduktion av ledningsplatser samt utbetalningar av ersättningför skyddsrumsbyggande.Medel från anslaget D 3. Förebyggande åtgärder mot jordskredoch andra naturolyckor utbetalas enligt de grunder som anges i1986 års kompletteringsproposition (1985/86:150, FöU11 ochFiU29, rskr. 345 och 361) om förebyggande åtgärder mot jordskredoch andra naturolyckor.Under anslaget D 4. Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m. finansieras vissa kostnader i samband medgenomförda räddningsinsatser, bekämpningsoperationer till sjöss,hjälpinsatser utomlands samt utredningar av allvarliga olyckor.När det gäller verksamhetens resultat för den delfunktionen som SRV ansvarar för anmäler regeringen att givnauppdrag för /93 i huvudsak har genomförts.Myndighetens resultatredovisning sägs dock i stort vara enbeskrivning av genomförd verksamhet utan knytning tillekonomiskt resultat. Resultatredovisningen behöver därförutvecklas.Regeringen återger ÖCB:s bedömning att krigsräddningstjänstensberedskap inför ett strategiskt överfall har försämrats tillföljd av krisuppgörelsens besparingar (1992/93:50 bil. 2, FiU1,rskr. 134) under /94.Regeringen anger i sina förslag till inriktning och anslagatt den verksamhetsinriktning som försvarsbeslutbestämts för försvarsbeslutsperioden bör ligga fast. Regeringenföreslår att riksdagentill Befolkningsskydd och räddningstjänst för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på ,till Skyddsrum m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på ,bemyndigar regeringen att för /95 medge attersättning utgår för beställningar av skyddsrum m.m. inom enkostnadsram på ,till Förebyggande av åtgärder mot jordskred och andranaturlolyckor för /95 anvisar ett anslag på25 ,till Ersättningar för verksamhet vid räddningstjänst m.m.för /95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr.MotionernaSammanlagt tolv motioner behandlar frågor inom funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst.I Socialdemokraternas partimotion Fö201 framhålls att detfinns ett stort antal projekt som avser underhåll ochförbättringar av skyddsrum och räddningscentraler.Motionärerna anser att dessa projekt med kort varsel skullekunna sättas i gång och därmed skapa arbetstillfällen inombyggbranschen. Motionärerna förordar (yrkande 5) därför att de ipropositionen föreslagna i nyabemyndiganden i huvudsak bör användas för underhåll ochförbättringar så att största möjliga antal byggarbetstillfällenskapas under de närmaste åren.I motion Fö404 (s) erinras om tidigare beslut att överföravissa uppgifter inom det civila försvaret från staten tillkommunerna så att dessa får ett samlat ansvar förbefolkningsskyddet och räddningstjänsten. Staten skall härvid gekommunerna full kostnadstäckning för de uppgifter som överförs.Fördelningen av de statliga medlen för de kommunalaberedskapsåtgärderna bör enligt motionärerna utgå frånskyddsbehoven. Dessa sammanhänger bl.a. med det bedömda hotet,befolkningstillgångar, befolkningstäthet, försörjningsresurseroch infrastruktur. Motionärerna ger från dessa utgångspunkterexempel på betydelse och förordar att bör vara ettav de områden som prioriteras när det gäller att fördela medeltill det civila försvaret.Motsvarande synpunkter när det gäller fördelning avstatsbidrag till det civila försvaret framförs i motion A469 (s)yrkande 15.Motionärerna i motion Fö401 (s) refererar till en konferensför civilförsvarsförbunden i de alliansfria staterna i år1993 i . Värdlandet förevisade då en modell för attomhänderta och skydda värdefulla kulturföremål vid krig,översvämningar etc. Motionärerna anför att modellen väckte sådanpositiv uppmärksamhet, inte minst mot bakgrund av förstörelsenav kulturföremål i det , att en motsvarighetborde byggas upp i . Motionärerna anser förutsättningarnavara goda för att utöka det svenska civilförsvarets uppgiftermed ett ansvar för skydd av kulturföremål.