bet · GH01NU18 · 1994-05-03 00:00:00 — Det kanvidare noteras att den nyinrättade avseratt ge ut branschinformation om räntevillkoren.Innehållet i den australiensiska banketikkodex som beskrivs imotion 1993/94:231 (fp) överensstämmer, enligt bedömning inomFinansinspektionen, till mycket stora delar med detkonsumentskydd som finns på bankområdet i . Flera olikaorgan verkar för att ta till vara kundernas intressen.Finansinspektionen har ansvar för tillsynen över avtalsvillkor,information och produktutformning. kan lösa vissatvister. Den nya bankbyrån ger råd och information tillbankkunder och hjälper dem till rätt instans. Klagomålsansvarigafinns på de olika bankernas huvudkontor. Inspektionen ger utallmänna råd till bankerna, bl.a. i en egen författningssamling.Det finns allmänna råd om t.ex. tillämpningen avkonsumentkreditlagen (1992:830), om information beträffandeinlåningskonton och om lämnande av borgen.I detta sammanhang bör även nämnas att frågan om inrättande aven allmänhetens bankombudsman utreds efterinitiativ från utskottets sida (bet. 1993/94:NU7). Utredaren(f.d. hovrättslagmannen ) skall lämna sittförslag senast i maj 1994.Då det gäller frågan om amorteringsperioder kan konstaterasatt , enligt uppgift, får mycket få klagomålpå detta område. I de fall det förekommer brukar önskemåletsnarare vara att kunden vill amortera långsammare. De olikabostadsinstituten och bankerna har skilda regler föramorteringsperiodernas längd. En del erbjuder både månads- ochkvartalsvis amortering, andra endast kvartalsvis. har kunderna även möjlighet att amortera snabbare genomatt gå över till en annan amorteringsplan. Resp. institutspolicy baserar sig på en bedömning av vad kunderna efterfrågar.Utskottet vidhåller sin uppfattning om vikten av attbankkunderna får god information om räntevillkoren. Av dentidigare redogörelsen framgår dock att det aktuellamotionsyrkandet om ränteinformation får anses vara tillgodosett.Det avstyrks därför.Då det gäller förslaget om en banketikkodex kan utskottetkonstatera att innehållet i den kodex som motionären nämner somen förebild till övervägande del motsvaras av vad som anges ilagar, föreskrifter, allmänna råd m.m. för konsumentskydd på detfinansiella området. Det saknas därför, enligt utskottetsuppfattning, anledning för att ta något initiativ tillatt det skapas ytterligare regler på detta område. Utskottetanser emellertid att en kodex, enligt den beskrivning som ges imotionen, kan ha ett stort värde genom att den ger en överblicköver vad kunderna bl.a. har rätt att kräva av kreditinstituten ifråga om konsumentskydd. Enligt vad utskottet har erfarit kommerFinansinspektionen att överväga hur en sammanställning kan görasav föreskrifter, allmänna råd, branschöverenskommelser m.m. somär relevanta för bankkunderna. Med hänvisning till vad utskottetnu anfört avstyrks den här aktuella motionen.Hur amorteringsvillkor utformas och vilken information som gesom dem är enligt utskottets uppfattning i första hand en frågaför de berörda instituten. Inom ramen för Finansinspektionensallmänna uppdrag att verka för ett gott konsumentskydd liggerockså att bevaka hur lånevillkoren utformas och tillämpas idetta hänseende. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet ävenmotion 1993/94:N273 (s).FörsäkringsfrågorFörsäkringsvillkor och jämställdhetI två motioner begärs sådana förändringar iförsäkringsrörelselagstiftningen att den s.k.skälighetsprincipen kan tillämpas könsneutralt. I motion1993/94:N238 (fp) påpekas att kvinnor får lägre pensionsbeloppmen högre efterlevandeskydd än männen enligt de privatapensionsförsäkringarna. Männen tjänar och kvinnorna förlorar pådetta, hävdar motionären.De privata pensionsförsäkringarna är utformade så att dediskriminerar kvinnor med anledning av att de i genomsnitt leverlängre än männen, sägs det i motion 1993/94:N266 (s). I denallmänna försäkringen däremot ligger genomsnittsåldern församtliga män och kvinnor till underlag för pensionsberäkningen.Skatteavdragen för privata pensionsförsäkringar, utan solidariskutjämning mellan män och kvinnor, innebär att samhälletsubventionerar förmåner på ojämlika villkor. Motionärernaföreslår därför att tar initiativ till attförsäkringslagstiftningen ändras så att diskrimineringenundanröjs.Frågan om könsdiskriminerande villkor i privatapensionsförsäkringar behandlades av utskottet senast i november1993 (bet. 1993/94:NU5). Utskottet avstyrkte därvid motionermed motsvarande yrkanden som de nu aktuella. Utskottet hänvisadetill att (Fi 1990:11) överväger omskälighetsprincipen kan tolkas så att det finns utrymme förlikabehandling av män och kvinnor i försäkringshänseende ellerom försäkringsrörelselagen (1982:713) behöver förändras.Meningsyttring (v) avgavs till förmån för motionerna. Riksdagenföljde utskottets förslag.Försäkringsutredningen väntas lägga fram sina förslag föreutgången av år 1994.Utskottet vidhåller den uppfattning som redovisats inyssnämnda betänkande. Motionerna avstyrks därför.PlaceringsreglerAv försäkringsbolagens totala tillgångar på 650 miljarderkronor är ca placerade i aktier, varavendast i onoterade aktier och då främst ilokala fastighetsbolag, sägs det i motion 1993/94:N239 (c, m,fp, kds). Försäkringsbolagen bidrar alltså i stort sett intealls till de små och medelstora företagensriskkapitalförsörjning, heter det vidare. Detta beror bl.a. påatt försäkringsbolagen inte får äga avröstvärdet i ett onoterat bolag. Denna gräns bör höjas till25 %, anser motionärerna och föreslår ett uttalande avriksdagen i frågan.Enligt försäkringsrörelselagen får ett försäkringsbolag inteäga större andel av aktierna i ett enskilt aktiebolag än somsvarar mot ett röstetal om högst av rösterna för samtligaaktier. Det finns däremot inget hinder mot att äga en störreandel av kapitalet. Bestämmelsen gäller både noterade ochonoterade aktier. I betänkandet Placeringsregler förförsäkringsbolag (Ds 1993:57) föreslås att denna s.k.femprocentsregel skall upphöra att gälla. En proposition kan väntas till hösten 1994.Med hänvisning till vad som redovisats anser utskottet attdet inte finns anledning för att nu göra någotuttalande i frågan. Den aktuella motionen avstyrks därför.FörsäkringsmäklareI motion 1993/94:N270 (c) aktualiseras en fråga omförsäkringsmäklare. Dessa svarar för oberoendeförsäkringsrådgivning och står under tillsyn avFinansinspektionen. En mäklare måste ha ansvarsförsäkring. Desvenska reglerna ställer dock större krav än vad som gäller inomEG, hävdar motionären. Försäkringspremien för en ensam mäklarekan uppgå till i mot ca 30 000 krinom EG. Motionären kräver därför en översyn av reglerna så attsvenska försäkringsmäklare inte diskrimineras i förhållandetill de utländska konkurrenterna.En fråga från motionären om ansvarsförsäkring förförsäkringsmäklare besvarades av statsrådet ifebruari 1994 (RD 1993/94:56 s. 45). Statsrådet nämnde att detfinns två principer som tillämpas för ansvarsförsäkringar. orsaksteorin är huvudregel för mäklare som förmedlarlivförsäkringar samt skadeförsäkringar till konsumenter och småföretag. Orsaksteorin innebär att försäkringen skall täckaskador som orsakats medan försäkringen är i kraft, oavsett närde anmälts. En försäkring som bygger på denna teori gäller ävenefter det att mäklaren slutat med sin verksamhet. Det har visatsig svårt att få fram försäkringar som bygger på denna teori,uppgav statsrådet.Försäkringsmäklare som bara förmedlar skadeförsäkringar tillnäringsidkare med fler än tio anställda behöver inte ha enansvarsförsäkring baserad på orsaksteorin, utan kan använda sigav den s.k. claimsmade-principen. Denna innebär till skillnadfrån orsaksteorin att försäkringen måste vara i kraft när skadananmäls.Av statsrådets svar framgick vidare att det inom EG finns enrekommendation om att en mäklare bör ha en försäkring ellergaranti. Det anges inte närmare vilka villkor som bör gälla fören sådan försäkring. De nationella reglerna om ansvarsförsäkringvarierar kraftigt.Statsrådet omtalade också att det inomregeringskansliet övervägs om de svenska kraven påansvarsförsäkringar kan modifieras. En liberalisering måste dockvara förenlig med den höga konsumentskyddsstandard som gälleri , avslutade han.Utskottet avstyrker den aktuella motionen med hänvisningtill att frågan bereds inom regeringskansliet.Inflytande i värdepappersfonderAndelsägarnas inflytande i värdepappersfonder och kopplingenmellan fondbolag och banker tas upp i motion 1993/94:N259 (m).Motionären hävdar att frågan huruvida de som sparar i envärdepappersfond också skall ges inflytande över hur fondernat.ex. använder sina röster på bolagsstämmor har fått förnyadaktualitet. Han hänvisar till den debatt som föregick den extrabolagsstämma i AB där ställning skulle tas till förslagetom samgående med . Betydande uppmärksamhet ägnades åthur de olika fondbolagen avsåg att rösta, men intresset för hurspararna ville att fonderna skulle agera på stämman var nära nogobefintligt, hävdar motionären. Han erinrar om att motionertidigare har väckts med förslag om att andelsägarna skall få ettdirekt inflytande på sammansättningen av fondbolagens styrelser.Motionären anser att regeringen bör återkomma till medförslag i denna fråga.Många av värdepappersfonderna är i alltför hög grad knutnatill de stora bankerna, anför motionären vidare. Det finns riskför konflikt mellan bankens och fondens intressen. En ökadbodelning mellan fonder och banker är därför önskvärd, sägs deti motionen.Riksdagen avslog ett likalydande yrkande frånsamme motionär om inflytande för andelsägarna (bet.1992/93:NU10). Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning bl.a.till att enligt lagen (1990:1114) om värdepappersfonder skallfondbolaget handla uteslutande i andelsägarnas gemensammaintresse. Inget hindrar ett fondbolag från att ge andelsägarnarätt att utse styrelseledamöter i bolaget. Utskottet nämndevidare att det inom EG inte införts krav på inflytande förandelsägarna.Ett yrkande som sammanfaller med motionärens andra yrkande omkopplingen mellan banker och fonder avslogs av våren1992 på förslag av finansutskottet (bet. 1991/92:FiU21).Frågor om värdepappersfondernas storlek och andelsägarnasinflytande behandlades av utskottet även (bet.1992/93:NU31). Därvid avstyrktes en motion med yrkanden ombegränsning av fondernas storlek och om att varje fond skulle haen självständig placeringsverksamhet. Utskottet hänvisade tillatt vissa av dessa frågor bereddes inom regeringskansliet.Motionen fick stöd i en reservation (s), men avslogs avriksdagen.I det avlämnade betänkandet (SOU 1994:50)Allemanssparandet -- en översyn föreslås det att den särskildalagstiftningen om allemanssparandet som finns skallavvecklas. I betänkandet behandlas även frågan omfondandelsägarnas inflytande. Utredaren (byrådirektören ) föreslår att allemansfonderna ombildas till vanligavärdepappersfonder. gäller att andelsägarna i enallemansfond har ett visst inflytande genom att de utserflertalet av ledamöterna i fondbolagets styrelse. Endast dessaledamöter deltar i beslut om rösträtt för fondens aktieinnehav.I en värdepappersfond har andelsägarna numera inte dettainflytande. Utredaren anser att det finns nackdelar med attandelsägarnas inflytande skulle slopas genom hans förslag omombildning av allemansfonderna. Ett slopande kan leda till ökadmaktkoncentration, och därför måste frågan sättas in i ettstörre sammanhang om hur det institutionella ägandet utövas,anförs det i betänkandet. Allemansfonderna svarar tillsammansmed övriga värdepappersfonder för av börsvärdet.Utredaren bedömer att sparande i fonder av olika slag kommer attöka. Det finns ett samhällsekonomiskt värde i att rösträttenutnyttjas, anser utredaren. Han föreslår därför att frågan omhur ett aktivt ägaransvar i fonder av olika slag kanuppmuntras/säkerställas skall bli föremål för en översyn.Utredaren påtalar även att det finns en potentiell risk föratt bankledningar utövar påtryckningar på fondbolagen -- som iflera fall ägs av banker -- för att dessa skall agera ibanksfärens intresse. En översyn bör därför, enligt hans mening,även försöka tillgodose önskemålet att det enbart ärfondspararnas intressen som skall styra agerandet.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Som framgår av den lämnade beskrivningen har frågan omandelsägarnas inflytande i värdepappersfonder fått förnyadaktualitet. har det visats tendenser till attvissa institutionella ägare -- till vilken kategori fonderna hör-- intar en aktivare roll i förhållande till de bolag i vilka deäger aktier. Med anledning härav och av vad som föreslagits inyssnämnda betänkande övervägs inom om detkan behöva göras en särskild översyn av det institutionellaägandet och hur det utövas. I ett sådant sammanhang kommer bl.a.frågan om fondandelsägarnas inflytande att tas upp. Mot dennabakgrund bedömer utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att nu göra något uttalande rörande de berördafrågorna. De aktuella motionsyrkandena avstyrks sålunda. beträffande konkurrensförhållandena på bankmarknadenatt med bifall till motion 1993/94:N305 yrkande 7och med anledning av motionerna 1993/94:N258, 1993/94:N281yrkande 10 i ifrågavarande del och 1993/94:A450 yrkande 15 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (m, fp, c, kds)2. beträffande försäljning av Nordbankenatt avslår motion 1993/94:N34 yrkande 3,res. 2 (nyd)3. beträffande Nordbankens regionala organisationatt avslår motionerna 1993/94:N241 och 1993/94:N307yrkande 6,4. beträffande anslag till bankstödetatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga 8punkt G 2 till Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet för /95 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på ,5. beträffande avgift för den generella bankgarantinatt avslår motion 1993/94:N242,6. beträffande garantiavgift i enskilda avtalatt avslår motion 1993/94:N34 yrkande 2,res. 3 (nyd)7. beträffande bankgarantins omfattningatt avslår motion 1993/94:N262 yrkande 5,8. beträffande Bankstödsnämndenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga 8punkt G 1a) till för /95 undersjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,b) bemyndigar regeringen att vid behov meddela nyaföreskrifter för uttag av avgifter för finansiering avBankstödsnämndens verksamhet,9. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse 1993/94:238 tillhandlingarna,10. beträffande utredning om den finansiella tillsynenatt avslår motionerna 1993/94:N34 yrkande 1,1993/94:N201, 1993/94:N204 och 1993/94:N230,res. 4 (nyd)11. beträffande anslag till Finansinspektionenatt med bifall till proposition 1993/94:100 bilaga 8punkt D 3 och med avslag på motion 1993/94:Fi412 yrkande 1 tillFinansinspektionen för /95 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,12. beträffande finansiell verksamhet i ekonomisk föreningatt avslår motionerna 1992/93:N260, 1992/93:N303,1993/94:N262 yrkandena 1--4, 6 och 7 och 1993/94:N300yrkande 2,13. beträffande konsumentfrågor på bankområdetatt avslår motionerna 1993/94:N215, 1993/94:N231 och1993/94:N273,14. beträffande försäkringsvillkor och jämställdhetatt avslår motionerna 1993/94:N238 och 1993/94:N266,men. (v)15. beträffande placeringsregleratt avslår motion 1993/94:N239,16. beträffande försäkringsmäklareatt avslår motion 1993/94:N270,17. beträffande inflytande i värdepappersfonderatt avslår motion 1993/94:N259.Stockholm den 3 maj 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), (),(), Axel (), (), BoFinnkvist (s), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), JanBackman (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Konkurrensförhållandena på bankmarknaden (mom. 1)(), (), (),(), (), () ochRoland Lében (kds) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås. 8 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 9 med"huvudsak tillgodosedda" bort ha följande lydelse:Då det gäller frågorna om konkurrensförhållandena påkreditmarknaden, kreditgivningen och räntemarginalerna vidhållerutskottet de ståndpunkter som anfördes vid behandlingen avliknande motioner och som redovisats i detföregående. Det skall noteras att utskottet då var enigt i sittavstyrkande av krav på att en kommission skulle tillsättas föratt utreda finanskrisen. Utskottet hänvisade härvid till den dånyligen tillsatta . Även i bedömningen avkonkurrensförhållandena på kreditmarknaden var utskottet enigt.Utskottets hänvisning till de tidigare redovisadeståndpunkterna innebär sammanfattningsvis att utskottet villbetona det angelägna i att konkurrensen ökar på kreditmarknaden.De åtgärder som statsmakterna vidtagit för att liberaliseralagstiftningen och stärka det finansiella systemet haremellertid gjort att det nu finns goda förutsättningar för ettökat konkurrenstryck. Att dessa förändringar börjar ge resultatvisas av antalet oktrojansökningar och av att ett ökat antalutländska banker driver verksamhet här.Som framgår av skrivelsen har bankerna en betydande kapacitetatt öka utlåningen. Mot denna bakgrund vill utskottet påminna omvad som anfördes vid den tidigare behandlingen av frågan,nämligen att ett syfte med införandet av bankstödet var attsäkerställa kreditförsörjningen; en alltför försiktig utlåningkan drabba livskraftiga företag och nya satsningar.Utskottet utgår vidare från att kreditinstituten tar intryckav kritiken mot den stora skillnaden mellan ut- ochinlåningsräntor och efter hand minskar denna marginal. Utskottetvill i detta sammanhang även understryka betydelsen av att detförs en sådan ekonomisk politik att det skapas förutsättningarför en fortsatt sänkning av den allmänna räntenivån.Det ankommer på och attfölja utvecklingen på kreditmarknaden och vid behov lägga framförslag till ytterligare åtgärder för att främja konkurrensen.Även Bankkriskommitténs arbete har betydelse härvidlag. Motdenna bakgrund saknas det enligt utskottets uppfattninganledning för att ta initiativ till ännu en utredningom förhållandena på bankmarknaden. De aktuella motionsyrkandenaavstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande konkurrensförhållandena på bankmarknadenatt avslår motionerna 1993/94:N258, 1993/94:N281yrkande 10 i ifrågavarande del, 1993/94:N305 yrkande 7 och1993/94:A450 yrkande 15.2. Försäljning av Nordbanken (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Mot bakgrund" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste strävan vara att enförsäljning av Nordbanken skall bidra till en ökad konkurrens påbankmarknaden. Därför krävs det, på sätt som framgår av motion1993/94:N34 (nyd), ett aktivt sökande efter kapitalstarkaintressenter i olika länder. bör göra ett uttalandetill regeringen med denna innebörd. Därmed tillstyrker utskottetden nämnda motionen i nu aktuell del.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande försäljning av Nordbankenatt med bifall till motion 1993/94:N34 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Garantiavgift i enskilda avtal (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är av stor vikt att staten återvinnerså mycket som möjligt av bankstödet. Därför måste de avgifterstaten tar ut för sina garantiåtaganden vara höga. Någonreduktion bör inte förekomma. Det får ankomma på regeringen attange striktare regler för hur avgifterna skall bestämmas. Medett uttalande i enlighet härmed blir motion 1993/94:N34 (nyd)tillgodosedd i nu aktuell del.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande garantiavgift i enskilda avtalatt med bifall till motion 1993/94:N34 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Utredning om den finansiella tillsynen (mom. 10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Det är helt klart att inte kunnat uppfyllade mål som ställts upp för verksamheten. Detta är, menarutskottet, en av förklaringarna till utvecklingen avfinanskrisen. Till inspektionens uppgifter hör att värna om detfinansiella systemet och upprätthålla dess förtroende blandallmänheten. Det krävs nu betydande insatser för attrekonstruera inspektionen och göra den till en effektiv ochkompetent myndighet. Olika utredningar har tillsatts, men derasarbete -- såväl som RRV:s -- har försenats.Kommittén borde enligt sina direktiv ha lämnat ett delbetänkandevid utgången av . Dessa förseningar är ytterstotillfredsställande eftersom åtgärder brådskar. Regeringen måstenu agera för att påskynda arbete ochkomplettera den med personer så att uppdraget kan slutföras inomen nära framtid. bör göra ett uttalande i enlighethärmed, vilket innebär att motion 1993/94:N34 (nyd) tillstyrks idenna del. Det sagda ligger delvis i linje med vad som begärs iövriga nu berörda motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredning om den finansiella tillsynenatt med bifall till motion 1993/94:N34 yrkande 1 ochmed anledning av motionerna 1993/94:N201, 1993/94:N204 och1993/94:N230 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Jag anser att försäkringsbolagen gör sig skyldiga tilldiskriminering av kvinnorna, när de tillämpar olika villkor förkvinnor och män för pensionsförsäkringar. Med hänvisning tillvad jag anförde i min meningsyttring till betänkandet1993/94:NU5 anser jag att regeringen bör anmodas att utfärdatilläggsdirektiv till så att den får iuppdrag att lägga fram förslag om könsneutralaförsäkringsvillkor. Med ett uttalande av i enlighetmed vad jag nu har föreslagit blir motionerna 1993/94:N238 (fp)och 1993/94:N266 (s) i huvudsak tillgodosedda.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under moment 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande försäkringsvillkor och jämställdhetatt med anledning av motionerna 1993/94:N238 och1993/94:N266 som sin mening ger regeringen till känna vad i detföregående anförts.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Propositionen2Skrivelsen2Motionerna2Utskottet5Kreditmarknadens utveckling5Inledning5Konkurrensförhållandena på bankmarknaden6Nordbanken9Bankstödet10Anslag10Avgift för den generella bankgarantin10Garantiavgift i enskilda avtal11Bankgarantins omfattning12Bankstödsnämnden12Tillsynen över de finansiella marknaderna13Utredning om den finansiella tillsynen13Finansinspektionens anslag16Finansiell verksamhet i ekonomisk förening17Konsumentfrågor på bankområdet18Försäkringsfrågor20Försäkringsvillkor och jämställdhet20Placeringsregler21Försäkringsmäklare21Inflytande i värdepappersfonder22Hemställan24Reservationer1. Konkurrensförhållandena på bankmarknaden (m, fp, c,kds)262. Försäljning av Nordbanken (nyd)273. Garantiavgift i enskilda avtal (nyd)274. Utredning om den finansiella tillsynen (nyd)27Meningsyttring av suppleant (v)28