bet · GH01JoU22 · 1994-04-12 00:00:00 — För att höjaaktiviteten vad gäller sådana åtgärder inom helaträdgårdsnäringen bör, i stället för de föreslagna åtgärdernavad gäller växthusnäringens energiskatter, 4 miljoner kronordisponeras inom ramen för de s.k. direktbidragen under anslagetOmställningsåtgärder i jordbruket m.m. för sådana åtgärderutöver de som disponeras för olika åtgärderinom trädgårdsnäringen --den 31december 1994.Frågan om energiskatternas storlek jämfört med konkurrerandeländers vid ett EU-medlemskap får tas upp i samband med attfrågan om tillämpning av olika stöd inom EU prövas.Stöd för export av trädgårdsprodukterEnligt regeringens uppfattning har svensk trädgårdsnäring påsikt möjligheter att genom rationell produktion avhögkvalitativa produkter utveckla export till den störreeuropeiska marknaden. Att exporten har varit ringasammanhänger med bl.a. ett traditionellt högre kostnadsläge iSverige än i jämförbara konkurrentländer. Härtill kommer att deför svenska trädgårdsprodukter näraliggande marknaderna, Finlandoch , varit i stort sett stängda genom att kvantitativarestriktioner har tillämpats. EU:s tullskydd på trädgårdsområdetär också högre än det i tillämpade.Förutsättningarna för export har förbättrats genomvalutaförändringarna och förbättras ytterligare för vissaträdgårdsprodukter då tullskyddet avvecklas vid ett EU-inträde.Även de norska och finska marknaderna kan till följd av ettmedlemskap i , men också genom den beslutadeGATT-överenskommelsen, förutses komma att stegvis öppnas försvensk export. För att stimulera exporten av trädgårdsprodukterbör i enlighet med arbetsgruppens förslag högst 2 miljonerkronor avsättas inom ramen för de somanvisats för export av förädlade livsmedel under anslagetOmställningsåtgärder i jordbruket m.m.Enligt regeringens uppfattning bör också trädgårdsområdetkunna omfattas av det s.k. 60-miljonerkronorsprogrammet förmarknadsföringsinsatser på jordbrukets område. Inom ramen fördirektbidrag under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruketm.m. bör disponeras för ändamålet.Stöd för kvalitetsförbättring och marknadsföring av svenskfruktDen främsta direkta orsaken till fruktodlingens problem ärenligt regeringens bedömning marknadsförhållandena. Genom detmycket splittrade utbudet av svensk frukt finns det fåorganisationer som i någon större utsträckning kan genomföra ochfinansiera marknadsföringsinsatser. Flertaletförsäljningsorganisationer är i sig för små för att ta på sigkostnader och uppgifter som kommer en större del av näringentill godo.Näringen bör därför ges ett stöd för att gemensamt kunna vidtaåtgärder för att förbättra kvalitetsarbetet med ochmarknadsföringen av svensk frukt. Stödet bör ges en sådaninriktning att näringen själv efter hand kan fortsätta arbetetmed egna medel.Mot denna bakgrund bör användas /95 för kvalitets- och avsättningsfrämjandeinsatser. Medlen bör tas från ramen för direktbidrag underanslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.Vad gäller arbetsgruppens övriga förslag anser regeringen inteatt det finns skäl att specifikt för trädgårdsnäringen medgelättnader när det gäller uttag av kreditgarantiavgifter.Regeringen kommer senare att ta ställning till frågan omutnyttjandet av bl.a. strukturstöd vid ett svenskt medlemskap iEU.Stöd till vissa skuldsatta trädgårdsföretagareDet nuvarande stödet till jordbruksföretagen motiveras av deekonomiska problem som i första hand kan förväntas uppkomma förvissa kategorier av företag som en följd av avvecklingen av deninterna marknadsregleringen men också till följd av andraorsaker. Någon sådan marknadsreglering har inte funnits inomträdgårdsnäringen. De ekonomiska problem som gällerträdgårdsföretagen förväntas i stället huvudsakligen uppkommasom en följd av närmandet till och framför allt i och med ettinträde i EU där trädgårdsnäringen regleras inom ramen för dengemensamma jordbrukspolitiken. Den ökade konkurrensen på densvenska marknaden kan, enligt arbetsgruppens bedömning,förväntas göra sig gällande på den svenska marknaden redan föreett faktiskt svenskt medlemskap i . Detta beror på attexportörer inom EU förväntas vilja etablera sig på elleralternativt öka sina befintliga andelar av den svenska marknadenredan innan ett svenskt medlemskap. Medlet för en sådanetablering bedöms främst bli priskonkurrens med den inhemskaproduktionen. Målet för etableringen är att uppnå enmarknadsposition och tillräckliga marknadsandelar för enfortsatt expansion för ett svensktmedlemskap och därmed sammanhängande tullavveckling.Motivet för regeringens förslag är dels denna förväntadeutveckling, dels önskvärdheten av att trädgårdsnäringen ochjordbruksnäringen ges en likartad behandling.De villkor som arbetsgruppen anser bör övervägas skalltillämpas vid prövningen av om trädgårdsföretag skall kunnakomma i fråga för det föreslagna stödet för antingenrekonstruktion eller avveckling.Den föreslagna ändringen bör gälla fr.o.m. ochvara i kraft så länge motsvarande regler gäller påjordbruksområdet. Förslagsanslaget Stöd till skuldsattajordbrukare har i budgetpropositionen för /95föreslagits uppgå till . De nu föreslagnaförändringarna föranleder ingen revidering i beräkningen avanslaget.MotionernaI motion Jo26 av (nyd) anförs att stödet förexportstimulans är positivt men att det behöver kompletteras medåtgärder som ger lättnader i reglerna när det gäller anställningav tillfällig arbetskraft. Näringen måste ges förutsättningarliknande dem som gäller för odlarna inom EU. Det är viktigt attuppmuntra energihushållningen inom näringen. I regeringensförslag saknas dock incitament som gör att uppvärmning medmiljövänligare metoder stimuleras för växthusodlarna. Särskilduppmärksamhet måste ägnas åt den tillfälliga prisdumpning somgenomförs av vissa utländska odlare. Konsekvenserna av dennaverksamhet bör utredas. Ett exportstöd bör utformas så att detäven ger småföretagare möjligheter att nå i första hand deeuropeiska konsumenterna. Produktutvecklingen inom färskahackade ätfärdiga trädgårdsprodukter måste uppmärksammas. Föratt bevara svensk fruktodling behövs en översyn med inriktningpå distributions- och marknadsföringsmöjligheter.I motion Jo27 (s) yrkas att nuvarande uppbördssystem förenergiskatterna bibehålls (yrkande 3).Några fristående motioner tar upp olika frågor om stöd tillträdgårdsnäringen m.m. Enligt motion Jo210 (c) bör ett programutarbetas om stöd för trädgårdsnäringen vid ett EU-medlemskap.En utredning bör göras angående nedsättning av social- ocharbetsgivaravgifter för arbetskraft i trädgårdsnäringen. En nyberedning bör tillsättas angående rådgivningen påträdgårdsområdet. Det statliga engagemanget för tillämpadforsknings- och försöksverksamhet bör utredas (yrkandena 2--5).Frågan om nedsättning av social- och arbetsgivaravgifter tasockså upp i motion Jo211 (s). I motion Jo215 (m) anförs att densvenska yrkesfruktodlingen måste få en rättvis chans attöverleva inför en lovande framtid. I motion Jo217 (kds) föreslåsstimulanser till växthusanpassad biobränslebaseradenergiförsörjning. Enligt motionen är det vidare viktigt medstatliga lånegarantier till låg ränta för produktivitetshöjandeåtgärder (yrkandena 2 och 3). Enligt motion Jo227 (s) yrkandena2--5 bör anslås till marknadsföring avprodukter från yrkesmässig fruktodling och 10 miljoner kronortill startbidrag till vidareförädling av trädgårdsprodukter. Enöversyn bör göras av reglerna för naturkatastrofersättning, ochen gemensam nordeuropeisk registrering av växtskyddsmedel börutredas.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att det finnsförutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svenskträdgårdsnäring. Vid ett medlemskap i kommer emellertid degränsskyddsförändringar som detta innebär att medföra en hårdareinternationell konkurrens. före ett svensktmedlemskap och ikraftträdandet av GATT-överenskommelsen finnsdet starka skäl för ytterligare insatser som bidrar till att ökakonkurrenskraften hos svensk trädgårdsnäring.Utskottet tillstyrker således regeringens ovan redovisadeförslag om stöd för åtgärder som ökar konkurrenskraften inomträdgårdsnäringen, stöd för export av trädgårdsprodukter ochstöd för kvalitetsförbättring och marknadsföring av svenskfrukt. De synpunkter som redovisas i motionerna Jo210 yrkande 2och Jo215 kan utskottet i huvudsak ställa sig bakom. Motionernaär dock i huvudsak tillgodosedda genom utskottetsställningstaganden om stöd till trädgårdsnäringen. Även motionJo227 yrkande 2 är tillgodosedd genom förslaget om att 5miljoner kronor avsätts som stöd till kvalitets- ochavsättningsfrämjande insatser på fruktodlingens område.Utskottet avstyrker motion Jo227 i den del motionen föreslårytterligare resurser till stöd till trädgårdsnäringen utöver vadsom redovisats ovan (yrkande 3 i motionen).När det gäller yrkande 4 om översyn av reglerna förnaturkatastrofersättning har utskottet inhämtat att ersättningnumera inte utgår för frostskador. Såvitt utskottet kunnatutröna är detta den enda sakliga ändring i regeringens praxissom föreligger jämfört med tidigare. I övrigt bör framhållas attärenden av detta slag är tämligen sällsynta och att de avgörsfrån fall till fall efter omständigheterna i varje enskiltärende. En översyn i enlighet med motionen skulle knappasttillföra någon information utöver den som utskottethär redovisat. Dessutom bör framhållas att utskottet vid behovgivetvis kan erhålla information om regeringens beredning avdessa ärenden i samband med t.ex. en utfrågning. I anslutningtill motionens yrkande 5 om nordeuropeiskt samarbete i fråga omregistrering av växtskyddsmedel hänvisar utskottet till vad somanförs i proposition 1993/94:163 s. 27. Regeringen redovisar däratt bl.a. inom det nordiska samarbetet deltar aktivt idet internationella kemikaliearbetet och att insatserna ärkoncentrerade till huvudområdena giftighetsaspekter,substitution och bekämpningsmedel. Beträffande bekämpningsmedelpågår arbete med att dels utvärdera ett antal aktivabekämpningsmedelssubstanser och harmonisera synen på risker medbekämpningsmedel i , dels få till stånd gemensammaarbetsrutiner för dokumentationskrav, kriterier för godkännande,utvärderingar samt informationsutbyte när det gäller biocider.Motionen är således i denna del tämligen väl tillgodosedd. Ianslutning till motionen vill utskottet tillägga att det ärviktigt att ge svenska producenter möjlighet att använda medelsom är skonsamma mot miljön.Motionerna Jo210 yrkandena 4 och 5 och Jo217 yrkandena 2 och 3bör inte föranleda något uttalande i detta sammanhang motbakgrund av de förslag som framlagts i propositionen.I betänkande 1993/94:JoU13 angående budgetregleringen inomJordbruksdepartementets verksamhetsområde har utskottet beslutatföreslå ett avskaffande av det särskilda anslaget till stöd tillskuldsatta jordbrukare (bet. s. 15). har nyligenbeslutat i enlighet med utskottets förslag (rskr. Ienlighet härmed avstyrker utskottet förslaget i proposition 157att stödet till skuldsatta jordbrukare utsträcks till attomfatta även trädgårdsföretag.I motion Jo26 framförs en rad specificerade yrkanden angåendeåtgärder som i huvudsak omfattas av regeringens förslag med denskillnaden att propositionen inte gör en lika detaljeradredovisning av hur de nya stödformerna avses bli tillämpade.Närmare uppgifter i detta hänseende finns att tillgå i tvårapporter om dels växthusnäringens energibeskattning, dels vissafrågor rörande svensk trädgårdsnäring (Ds 1993:73 resp. 1994:8).I anslutning till motionens yrkande 1 om miljövänligauppvärmningsmetoder får utskottet anföra följande. Sedan1970-talet och fram t.o.m. /93 har statsbidragutgått för vissa energibesparande åtgärder eller för övergångtill annat bränsle än olja. Enligt en rapport omträdgårdsnäringens energibeskattning (Ds 1993:73) har engenomgripande förbättring skett av växthusbeståndetsenergistatus. Bidrag har bl.a. utgått för övergång tillfliseldning, eluppvärmning (direkt eller via värmepump) samtgaseldning. beslutade att 25 miljonerkronor får disponeras --den 31december 1994 för stärkande av trädgårdsnäringens långsiktigakonkurrenskraft. Inom detta program finns möjligheter att sökabidrag även rörande energianvändning. I den nu aktuellapropositionen föreslås att ytterligare medel avsätts föråtgärder för en förbättrad energihushållning inom näringen. Medförbehåll för att motionen inte innehåller någon närmaredefinition av begreppet miljövänliga uppvärmningsmetoder anserutskottet att det inte finns något som hindrar att det inomramen för stödet till energihushållning lämnas bidrag tillsådana åtgärder som avses med yrkande 1 i motion Jo26.Motionen avstyrks i denna del.När det gäller yrkande 3 i motion Jo26 om utländskprisdumpning har utskottet erfarit att det på grund avbevisbördereglerna i sällan är möjligt för ettimportland att styrka att prisdumpning föreligger. Även omdumpning föreligger kan det till följd av procedurreglerna iavtalet knappast vidtas motåtgärder som ger några direktaskyddseffekter för den svenska produktionen. med att prisdumpning eller misstänkt prisdumpning nästanalltid avser varor med kort hållbarhetstid. Som framgår avpropositionen utgår regeringens förslag från attträdgårdsnäringen vid ett eventuellt EU-medlemskap kommer attutsättas för ökad konkurrens i form av lågprishandel och minskatgränsskydd. Den allmänna inriktningen av regeringens förslag äratt stärka den svenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft infördenna situation. Mot denna bakgrund är det inte meningsfullt attföreslå någon utredning i enlighet med yrkande 3 i motionen.Som framgår av utskottets uttalanden i det följande utgårutskottet dock från att regeringen följer den fortsattautvecklingen på detta område.Enligt yrkande 4 i motion Jo26 bör exportstödet utformas såatt det även ger småföretagare möjligheter att nå i första handde europeiska konsumenterna. Utskottet vill framhålla att de avregeringen föreslagna stödformerna inte är förbehållna någonviss företagskategori och att de inte på något sätt uteslutermindre trädgårdsföretag. Det kan tvärtom konstateras attförslagen om exportstödet och det s.k.60-miljonerkronorsprogrammet är i hög grad småföretagsinriktade.Enligt vad utskottet erfarit är det nämligen regeringens avsiktatt företagen genom kurser, utländska mässor m.m. skall biståsmed att etablera affärskontakter och finna köpare på deneuropeiska marknaden. Sådana insatser torde vara särskiltvärdefulla för mindre företag som t.ex. inte har tillgång tillnågra större och väletablerade försäljnings- ellermarknadsföringsorganisationer. Yrkande 4 i motion Jo26 ärsåledes tillgodosett och påkallar ingen särskild åtgärd.Enligt yrkande 5 i motion Jo26 behövs en översyn medinriktning på distributions- och marknadsföringsmöjligheter försvensk fruktodling. En utveckling av ett emballage somunderlättar hanteringen i detaljhandeln och ger kvalitetshöjningpå produkterna bör prioriteras.Utskottet erinrar om att ett huvudsyfte med regeringensförslag rörande fruktodlingen är att näringen skall ges stöd föratt förbättra kvalitetsarbetet med och marknadsföringen avsvensk frukt. Häri ingår givetvis också frågor om distributionoch emballage m.m. I rapporten frågor rörande svenskträdgårdsnäring behandlas tämligen utförligt frågor omträdgårdsnäringens effektivitet i de efterföljande leden, dvs.efter primärproduktionen (se Ds 1994:8 s. 97 f.). Bl.a. anförsatt ett svenskt utvecklingsarbete avseende retursystem inomdagligvaruhandeln pågår. Inom flera EU-länder sker motsvarandeutvecklingsarbete eller har etableratsretursystem inom frukt- och grönsakssektorn. Retursystem ärresurssnåla och miljövänliga och ger utrymme för en bättreprodukthantering med mindre svinn. Vidare påpekas att det härrör sig om ett stödområde inom EU med ovanligt hög grad avmedfinansiering, vilket är ytterligare ett skäl för attha en hög ambitionsnivå. Den arbetsgrupp som utskottet häråsyftar har således redan gjort en översyn med inriktning bl.a.på distributions- och marknadsföringsmöjligheter, där ävenemballagefrågan ägnats stor uppmärksamhet. Utskottet avstyrkerdärmed även yrkande 5 i motion Jo26.Några motioner tar upp arbetskraftskostnaderna iträdgårdsnäringen och dessas betydelse i konkurrenshänseende. Imotionerna Jo210 yrkande 3 och Jo211 påtalas behovet av enjustering av den avgiftsfria gränsen för social- ocharbetsgivaravgifter för arbetskraften i denna näring. Enligtmotion Jo26 yrkande 2 bör odlarna ges samma förutsättningar vidanställning av arbetskraft som EU:s odlare har.Utskottet erinrar om att de avgifter som tas ut med stöd avlagen (1981:691) om socialavgifter ingår i ett generellt systemsom finansierar den allmänna försäkringen och vissa andrasociala ändamål. Beslut om nedsättning av socialavgifter harhittills endast förekommit i regionalpolitiskt syfte medavseende på de regionalpolitiska stödområdena (stödområde 1 ochdelar av stödområde 2). Bortfallet av avgiftsinkomsterfinansieras med ett särskilt anslag under tionde huvudtiteln. Idet ovannämnda betänkandet Vissa frågor rörande svenskträdgårdsnäring behandlas arbetskraftskostnaderna och derasbetydelse för svensk trädgårdsnäring (s. 59 och 90).Arbetsgruppen framlägger inga egna förslag utan nöjer sig medatt konstatera att arbetskraftskostnaderna är av väsentligbetydelse från företagens konkurrenssynpunkt. Enligtarbetsgruppen bör frågan få en skyndsam prövning i annatsammanhang.I likhet med vad som anförs av arbetsgruppen och i motionernaJo210, Jo211 och Jo26 anser utskottet attarbetskraftskostnaderna i trädgårdsnäringen bör ägnas fortsattuppmärksamhet. Förutom kapital- och energikostnaderna utgörarbetskraftskostnaderna de tyngsta kostnaderna iträdgårdsföretagen. Utskottet anser det angeläget att regeringeni det fortsatta arbetet särskilt beaktar vad dessa kostnaderinnebär för de svenska trädgårdsföretagens konkurrenskraft på eninternationell marknad. I dessa överväganden bör också beaktasandra skillnader i produktionsförutsättningarna mellan Sverigeoch omvärlden, liksom effekterna av en hårdare internationellkonkurrens och ökad lågprishandel. Med det anförda börmotionerna Jo26 yrkande 2, Jo210 yrkande 3 och Jo211 kunnaanses tillgodosedda.I anslutning till motion Jo27 yrkande 3 om uppbördssystemetför energiskatter hänvisar utskottet till att liknande frågorför närvarande behandlas av skatteutskottet. I skatteutskottetsbetänkande /94:SkU34 bereds bl.a. ett förslag om attövergångstiden för det nu gällande uppbördssystemet förträdgårdsnäringen skall förlängas till den 1 januari 1996.Motion Jo27 yrkande 3 bör således inte föranleda någonytterligare åtgärd i detta sammanhang.Utskottet avstyrker motion Jo234 yrkande 1 med hänvisning tillatt det ankommer på att främja teknisk forskning,industriellt utvecklingsarbete och etablering och utveckling avsmå och medelstora företag. I budgetbilaga(prop. 1993/94:100 bil. 13 s. 26) föreslås ett anslag tillsmåföretagsutveckling om för budgetåret1994/95.Kravet på betesgång för mjölkkorPropositionenEnligt och bedömningär kraven på motion och betesgång väl underbyggda och bör finnassom generella krav i djurskyddsförordningen.Av rapporten framgår att daglig motion minskar förekomsten avolika sjukdomar hos framför allt kor som hålls bundna men ävenhos kor som hålls i lösdrift. Motion är således en mycket viktigfaktor för kors hälsa och välbefinnande. Kor på bete har störrerörelsefrihet, ett bättre klimat, en bättre hygien och störremöjlighet till ett naturligt beteende jämfört med kor som hållsi bundna system. Detsamma gäller i viss utsträckning också dåjämförelsen görs med kor som hålls i lösdriftssystem. Betesgångär således av betydelse oberoende av inhysningssystem.Enligt regeringens mening är kravet på betesgång för mjölkkorvälmotiverat. Av remissutfallet i ärendet framgår också attenigheten är stor i denna fråga. Flera remissinstanser uttryckersig mycket positivt över rapporten och understryker deslutsatser som dras. anser dockatt när det gäller kor som hålls i lösdrift bör det varatillräckligt att sinkorna hålls på bete. Som nämnts har detdock visats att betesgång är av betydelse även för kor som hållsi lösdriftssystem. Som framgår av rapporten ger dessutomkombinationen av lösdriftssystem och betesgång den bästa miljönför djuren och det finns således inte skäl att vidta någraförändringar i detta avseende.Enligt och finns detinte anledning att från djurskyddssynpunkt kräva att djurenskall kunna tillgodose sitt behov av grovfoder från betesmarken.Avgörande bör i stället vara om utevistelsen medför att djurensbehov av motion och välbefinnande beaktas. Ett välplanerat s.k.motionsbete bör vara tillräckligt för att kravet på betesgångskall anses vara uppfyllt. Från både djurskydds- ochmiljösynpunkt är det viktigt att djuren inte vistas på så småarealer att marken blir upptrampad. Ett motionsbetebör även kunna anläggas på hag- eller skogsmark.Regeringen delar och Lantbruksuniversitetetsuppfattning att kravet på betesgång kan anses vara uppfylltgenom ett välplanerat s.k. motionsbete. Enligt regeringensbedömning bör ett sådant synsätt också underlätta för djurägaresom har svårigheter att uppfylla kravet på betesgång attanordna bete och följaktligen minska behovet av dispenser. Detär dock viktigt, såsom också flera remissinstanser påpekat, attarealen på ett sådant motionsbete är tillräckligt stor så attmarken inte fort blir upptrampad och så att negativamiljöeffekter på framför allt yt- och grundvatten undviks.Regeringen har för avsikt att i djurskyddsförordningen bemyndigaJordbruksverket att meddela närmare föreskrifter om hurbetesmark skall vara anordnad för att kravet på betesgång skallanses vara uppfyllt.När det gäller dispensmöjligheter anför regeringen bl.a. attvid nyetablering kan produktionen planeras så att kravet påbetesgång uppfylls. Enligt regeringens mening bör det såledesinte heller i fortsättningen finnas något behov av dispenser försådana djurstallar.När det gäller djurhållningen i stallar som var i bruk den 1juli 1988, när den nya djurskyddslagen trädde i kraft, ärförhållandena dock något annorlunda. För sådan djurhållning böräven i fortsättningen möjligheter till dispens finnas när beteinte kan anordnas.Flera remissinstanser anser att vad som avses med en mindreutökning av antalet kor måste preciseras. iNorrbottens län föreslår att gränsen mellan en mindre utökningoch en väsentlig utökning av antalet kor kan sättas vid 10 kor.Regeringen delar den uppfattningen, bl.a. mot bakgrund av attdet i föreskrifter (LSFS 1990:44) om undantagfrån förprövning av djurstallar m.m. finns angivet att stallarför nötkreatur inte behöver förprövas, om antalet djur som rymsi stallet understiger 10 vuxna nötkreatur. Det bör dock varamöjligt för den dispensprövande myndigheten att därutöver medgeundantag om det endast är fråga om enstaka djur.Enligt regeringens mening bör det vara en uppgift förJordbruksverket att utfärda närmare föreskrifter om villkor föreventuella undantag från kravet på betesgång. Regeringen hardärför för avsikt att i djurskyddsförordningen bemyndigaJordbruksverket att meddela sådana föreskrifter. Föreskrifternabör öka förutsättningarna för en likartad bedömning av frågor omundantag i landet. Regeringen vill dock understryka att det ärväsentligt att alla möjligheter till bete prövas. Om det efteren sådan prövning framgår att det inte är möjligt att anordnabetesgång får frågan om undantag prövas i enlighet medJordbruksverkets föreskrifter. Eventuella dispenser bör enligtregeringens mening vara tidsbegränsade och om ställda villkorinte uppfylls bör en dispens kunna återkallas.Jordbruksverket och har ocksåföreslagit att frågor om undantag från kravet på betesgång ifortsättningen skall prövas av .