bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — hos regeringen begär att den lägger fram förslag omsådan ändring i den gällande lagstiftningen att verksamhet sombedrivs i kooperativ form får arbeta under samma villkor somannan organiserad verksamhet.1993/94:N264 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en aktiv näringspolitik för kooperativutveckling.1993/94:N265 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av satsningar på regionalautvecklingscentra.1993/94:N267 av och (bådas) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning omden civila fartygsproduktionen samt förutsättningarna för ettsvenskt varvsstöd.1993/94:N268 av Per Stenmarck och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en åldersgräns förinköp och innehav av pyrotekniska varor.1993/94:N269 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat stöd till de lokala ochregionala näringspolitiska insatserna.1993/94:N272 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedel till produktcertifiering.1993/94:N274 av och (båda v) variyrkas att hos regeringen begär förslag om hur statenskall bidra till att utveckla textilsektorn i miljövänligriktning.1993/94:N275 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagande av hinder för kvinnor som villstarta företag.1993/94:N276 av och (båda v) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralitet för svensk varvsindustri,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till utredning och planering för varvsindustri iUddevalla.1993/94:N277 av () vari yrkas att riksdagen1. till Stöd till kooperativ utveckling för /95anvisar ,2. till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret1994/95 anvisar 28 606 931 000 kr.1993/94:N280 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatligt stöd till Form i Malmö.1993/94:N281 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bra näringspolitik,2. hos regeringen begär förslag om hur ekologiskt anpassadtillväxt skall främjas enligt vad i motionen anförts,3. hos regeringen begär förslag på hur medel frånmiljöavgifterna kan fonderas för nya arbetstillfällen,6. hos regeringen begär förslag på program om miljöteknikenligt vad i motionen anförts,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagen och småföretagspolitiken,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kooperativt företagande,10. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kapitalförsörjningen,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om AP-fonderna,12. av regeringen begär förslag om att utveckla nätverk försmåföretagen enligt vad i motionen anförts,15. till för /95 tillutveckling av småföretag anslår utöver vadregeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts,16. till industriell utveckling inom verkstadsteknikområdetför /95 anslår till ett nyttanslag för VT-delegationens verksamhet, enligt vad i motionen[anförts],17. till teknisk forskning och utveckling m.m. för budgetåret1994/95 anslår utöver vad regeringen föreslårfördelat enligt vad i motionen [anförts].1993/94:N282 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en regional fond för ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återbetalningar från AB till staten,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återbetalda medel från AB skall avsättasför regionalpolitiska satsningar i ,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återbetalda medel från AB skall disponerasför uppbygg[naden] av en regional fond för ,6. vid avslag på yrkande 5, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återbetalda medel från Volvoställs till disposition för näringspolitiskasatsningar i Uddevallaregionen.1993/94:N283 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att förstärka riskkapitaltillgången förNorrbotten,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt statlig satsning på rymdverksamheten iKiruna.1993/94:N284 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors småföretagande,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av riskkapitalbolagens utlåning,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man bör införa en obligatorisk, ekonomiskkonsekvensanalys som analyserar de beslut som berör företagandeteller på något annat sätt väsentligen inverkar påförutsättningarna för att bedriva ekonomisk verksamhet.1993/94:N286 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär att en utredning tillsätts för attgenomföra de förslag till forskningssatsningar inom träindustrinsom anges i motionen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensutveckling i företagen inom träindustrin.1993/94:N288 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av statligt engagemang i prospekteringen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökning av baskarteringsverksamheten i Västerbottenslän,3. hos regeringen begär att Norrlandsfonden ges ettsamordnande ansvar för mineraljakten.1993/94:N289 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökade resurser för forskningen inomskogsindustrin,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av branschprogram för skogsindustrin.1993/94:N290 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att regeringen senast i sambandmed kompletteringspropositionen återkommer till medett förslag till ett samlat näringspolitiskt program i ettEuropaperspektiv för småföretag innehållande bl.a. sådanaåtgärder som redovisats i motionen.1993/94:N291 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökning av den trämekaniska forskningen ochutbildningen i Sverige.1993/94:N292 av Bo G Jenevall m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt återinföra statligakreditgarantier, WP 6 i enlighet med regler.1993/94:N294 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etablering av ett Business and InnovationCentre Programme i Uddevalla.1993/94:N295 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringsmöjligheter, anpassning avstarta-eget-bidrag samt lägre nedre beloppsgräns förnyföretagarlån för kvinnliga företagare.1993/94:N296 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskkapitalförsörjningen för ny- och småföretagande,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyndsam utredning av möjligheterna att bilda lokalainvestmentbolag.1993/94:N297 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bilda ett riskkapitalbolag för kvinnligtföretagande,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att från Fond 92--94 överföra aktier och/ellerkontanta medel till ett värde av 2 till detangivna riskkapitalbolaget för kvinnligt företagande.1993/94:N299 av och (båda s)vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avgällande lagstiftning när det gäller tillsyn överbevakningsbolag.1993/94:N300 av () och ()såvitt gäller yrkandet (1) att hos regeringen begäratt den skyndsamt låter utreda i vilka avseenden kooperativaeller liknande företagsformer missgynnas i befintliga lagar ochförordningar.1993/94:N301 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprogram för livsmedelsindustrin.1993/94:N302 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av utredning om öppethållandetider,kringverksamhet och livsmedelspriserna.1993/94:N303 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att genomföra ettåtgärdsprogram för de lokala produktråden i utvecklingsfonderna,inom en kostnadsram på och ytterligare 3miljoner kronor för utveckling av samarbetet med SUF:s lokalarådgivare,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägga förslag till grundför fortsatta åtgärder inom näringspolitikens område.1993/94:N305 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny näringspolitik,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fasta spelregler och god lönsamhet för näringslivet,5. hos regeringen begär att statens aktieinnehav iförvaltningsbolagen säljs och att av intäkternavid försäljningen förs tillutvecklingsbolagens lånekapital,6. hos regeringen begär att AP-fonderna ges rätt att placeraytterligare i aktier i mindre företag,8. för /95 beslutar anvisa ytterligare 50miljoner kronor för stöd till uppfinnarverksamhet,9. som sin mening ger regeringen till känna vad [i motionen]anförts om tillämpad teknisk forskning och utveckling,15. beslutar att för /95 anvisa 350 miljonerkronor för insatser i vissa branscher i enlighet med vad somanförts i motionen,16. hos regeringen begär ett förslag om skogsindustrielltprogram i enlighet med vad som anförts i motionen,18. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att främja kvinnors företagande,19. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på nyföretagande i kooperativ form,20. beslutar att anvisa för åtgärder försmåföretagens exportverksamhet,1993/94:N306 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(1) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett utvecklingsprogram förträindustrin och en resursförstärkning och nätverkssatsning förkompetensutveckling i norra /94:N307 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder till förmån för västsvenskaunderleverantörer genom en regional fortsättning av den s.k.Verkstadstekniska delegationens verksamhet,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att roll som försörjare av s.k. såddkapitalförstärks och att dessa medel fördelas i regional samverkan,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkorslån till projekt inom flyg- ochrymdindustrin.1993/94:A450 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättandet av ett träprogram,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett trätekniskt centrum i ,30. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för företagsutveckling i små och medelstoraföretag,31. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett program för exportsatsningar med regionalförankring.1993/94:A454 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet(6) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning inom skogs- och träproduktsektorn.1993/94:A456 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (3) att hos regeringen begär utredning avmöjligheten att som stöd för små och medelstora företag iStockholm inrätta ett projekt "teknikimportchef att hyra"och en organisation för hemmabaserat kunskapsmäklarskap i enalltmer internationaliserad marknad.1993/94:A458 av () såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undanröja skillnaderna i samhällets behandling avtillverkande och tjänste[producerande]företag,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att likställa turistnäringen med tillverkningssektornoch den övriga tjänstesektorn.1993/94:A469 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfonderna i och län,8. som sin mening ger regeringen till känna behovet av attregeringen tillsammans med regionala organ och branscherutarbetar ett framtidsprogram för bionäringar ochlivsmedelsindustri i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:A815 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen16. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulans av kvinnors del i tjänsteexport,24. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskvilligt kapital för kvinnors företagande,25. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd och rådgivning för turistnäringen.Den motion som väckts med anledning av revisorersförslag 1993/94:RR4 är1993/94:N16 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen med instämmande i revisorernas förslag som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en analys avrymdverksamhetens mål, inriktning och resultat. Näringspolitikens inriktningRegeringen redovisar inledningsvis i Näringsdepartementetsbilaga till budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 13 s.3--19) sin syn på näringspolitikens allmänna inriktning.Näringspolitikens uppgift är, enligt regeringen, att skapagoda förutsättningar för produktiva investeringar och produktivtarbete i . För detta krävs drivkrafter. Det privatanäringslivet måste ges förbättrad konkurrenskraft och bättreförutsättningar att växa, sägs det i propositionen. Prioriteradeområden i regeringens näringspolitik är enskilt ägande,företagande och sparande, avskaffande av tillväxthämmandeskatter, avreglering och främjande av konkurrens,effektivisering och privatisering av de statliga företagen,forskning och utveckling (FoU) samt ett svenskt inträde i EU.I propositionen redovisas följande insatser som regeringen hargenomfört för att komma till rätta med strukturproblemen isvensk ekonomi:åtstramning av stabiliseringspolitiken,genomförande av program för att främja småföretagenoch skattereform, kompletterat med åtgärder för attmildra skattetrycket för småföretag och aktieägare samt enförenkling av regelsystemet för småföretag,öppnande av verksamheter inom den offentliga sektorn förkonkurrens,avveckling av konkurrenshinder och regleringar,inledd privatisering av statliga företag,förstärkning av den industrirelaterade forskningen ochförbättring av infrastrukturen.Regeringen ämnar utveckla de samlade näringspolitiskainsatserna för att stärka marknadsekonomin och ytterligareförbättra förutsättningarna för näringslivet, anförs det ipropositionen.För att skall kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen måste lönsamheten vara minst lika hög förinvesteringar i som i andra länder, framhållerregeringen. Villkoren för entreprenörer måste vidare varajämförbara med dem i andra länder. Detta är avgörande för attSverige skall kunna attrahera de investeringar och denproduktion som krävs för ett fortsatt högt välstånd.Deprecieringen av den svenska kronan tillsammans med en gynnsamproduktivitetsutveckling har lett till enmarkant förbättring av industrins konkurrenskraft, konstaterasdet.Den svenska ekonomin är , enligt regeringens bedömning, påväg att återhämta sig, men vägen tillbaka till uthållig tillväxtoch full sysselsättning är lång. Därför måste den ekonomiskapolitiken inriktas på att återställa densamhällsekonomiska balansen, anser regeringen. Exporten ochinvesteringarna i det privata näringslivet måste underöverskådlig tid framöver vara de främsta drivkrafterna förtillväxten i ekonomin. Regeringen syftar med sin ekonomiskapolitik till att steg för steg skapa förutsättningar för detta.Det största hotet mot en återhämtning i ekonomin är osäkerhetenhuruvida genomförda förändringar blir bestående, anförs det.Regeringen avser därför att fortsätta att föra en konsekventlinje inom näringspolitiken.De delar av näringspolitiken som hardirekt ansvar för är följande:nyföretagande och tillväxtföretag,privatisering av statligt ägda företag,konkurrenspolitik,teknologisk infrastruktur,teknisk forskning och utveckling,energipolitik.Tillväxten och utvecklingen i näringslivet måste i hög gradbaseras på de små och medelstora företagen, anförs det ipropositionen. Det program för att främja småföretagen somregeringen lade fram (prop. 1991/92:51, bet. NU14)omfattade bl.a. avreglering, sänkta skatter, effektivarekonkurrens och förbättrad riskkapitalförsörjning. En stor del avprogrammet har genomförts, konstateras det.De tre oppositionspartierna redovisar i parti- ochkommittémotioner sina uppfattningar om näringspolitikensinriktning.I Socialdemokraternas partimotion 1993/94:N305 anförs attnäringspolitikens uppgift är att med utgångspunkt i en sundpenning- och finanspolitik främja en god utveckling avnäringslivet. Detta skall ske genom att en fortgåendestrukturomvandling mot en alltmer högproduktiv varu- ochtjänsteproduktion understöds. En bred och offensivnäringspolitik innebär, enligt motionärerna, att allapolitikområden måste samverka för att målet om en återskapadtillväxt skall kunna nås. Den nödvändiga ökningen av tillväxtenmåste göras på ett ekologiskt uthålligt sätt, anförs det.Beträffande näringslivsutvecklingen är det, enligtmotionärerna, två nyckelfrågor som är aktuella. Den första ärhur den inhemska efterfrågan, som svarar för cirka fyrafemtedelar av ekonomin, kommer att utvecklas de närmaste åren.Den andra frågan gäller den strukturella utvecklingen på siktoch kopplat härtill hur innovationsklimatet kan förbättras. Inomnäringspolitiken har staten två huvudfunktioner, sägs det imotionen, -- dels att sätta regler och ge allmännaförutsättningar, dels att uppträda på ett mer aktivt sätt. Detsista innebär att staten agerar såväl som katalysator somaccelerator i näringslivsutvecklingen. I det arbetet krävsselektiva insatser, framhålls det.Företagen kräver -- för att kunna fatta beslut ominvesteringar -- att man har kunskap om de villkor som kommeratt gälla för företagandet , sägs det vidare imotionen. Företagens krav på fasta spelregler är rimligt, ansermotionärerna och menar att det är varje regerings skyldighet attsöka breda lösningar. En socialdemokratisk regering efter valetår kommer att göra så få förändringar som möjligt, medvissa angivna undantag på skatteområdet, utlovas det. En godlönsamhet i näringslivet är nödvändig dels för attinvesteringskapital skall kunna genereras, dels för attplacerare skall kunna attraheras. För att få uppslutning kringmålet om höjda vinster krävs, heter det vidare i motionen,följande motprestationer: vinsterna måste utnyttjas förproduktiva investeringar, företagen måste göra omfattandeinsatser för att höja de anställdas kompetens ocharbetsorganisationen måste moderniseras.I kommittémotionen 1993/94:N290 (s) utvecklas liknandesynpunkter som i den nämnda partimotionen. För att åstadkomma enpositiv näringslivsutveckling måste åtgärder sättas in på bredfront, anförs det. Insatserna måste vara av såväl generell somselektiv art och ske på både kort och lång sikt. Inom EUbedrivs, enligt motionärerna, en betydligt meraktiv och mer pragmatiskt inriktad näringspolitik än vad som nugörs i Sverige.Regeringen bör utarbeta ett samlat näringspolitisktprogram riktat till små och medelstora företag i syfte attfrämja dessa företags export, krävs det i motionen. Programmetskulle ha ett Europaperspektiv i två avseenden. För det förstaborde en samordning ske med EU:s näringspolitik, vilken --enligt motionärerna -- innehåller bl.a. mer aktiva satsningar påolika branschprogram än vad den svenska näringspolitiken gör.Sveriges näringsstruktur kan dock kräva nationella program påsärskilda områden, t.ex. avseende träteknisk industri,skogsbruk, verkstadsteknik, informationsteknologi,livsmedelsindustri och gruvindustri. För det andra borde detnäringspolitiska programmet innehålla förslag om stöd ochstimulans till små och medelstora företag att komma ut påEuropamarknaden. Andra områden som måste ingå i ettnäringspolitiskt program är kapitalförsörjningen till små ochmedelstora företag, stöd till uppfinnare, insatser för attfrämja kvinnors företagande och stöd till kooperativa företag,anförs det i motionen. För att fullfölja de föreslagnauppgifterna behövs en kompetent och kraftfull aktör, ansermotionärerna. De påpekar att Närings- ochteknikutvecklingsverket () är central myndighet förnäringslivet och menar att verket bör ges bättre möjligheter attfullgöra sina uppgifter.I Ny demokratis partimotion 1993/94:N303 sägs attnäringspolitiken är navet i den svenska ekonomin. Tillväxten isvensk industri är avgörande för trygghetssystemen och balanseni statsbudgeten, konstateras det. Det är, enligt motionärerna,inte lämpligt att ingripa i förhållanden i enskilda branschereller företag; de allmänna förutsättningarna måste i ställetvara så utformade att det finns klara incitament för att startaoch driva företag. Ny demokrati ställer sig i huvudsak bakom deförslag på näringslivsområdet som framlades av den s.k.Ekonomikommissionen i betänkandet Nya villkor för ekonomi ochpolitik (SOU 1993:16). Dessa förslag borde ligga till grund förstatsmakternas fortsatta åtgärder på näringspolitikens område.Förslagen innefattade bl.a. följande:uppmuntra etablering av nya aktörer, gärna utländska, ibanksektorn,precisera riktlinjer för tillämpningen av den nyakonkurrenslagen,ge vidgade befogenheter,gör försiktiga ändringar i regelsystemet på kredit- ochkapitalmarknaderna,dela upp Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) i självständigaenheter,överväg att garantera betalningssystemet utan att garanteralångivningen,underlätta ökad mångfald på finansmarknaden,ge det statliga stödet till FoU-verksamhet en generell natur,låt statens ansvar inom teknologiområdet främst gällautbildning och forskning,låt staten lämna stöd till utveckling av basteknologierna,vidta inte åtgärder i EU-anpassningssyfte som hämmarkonkurrensen, t.ex. återinförande av exportsubventioner tilljordbruk och livsmedelsindustri.En bra näringspolitik måste, enligt vad som sägs iVänsterpartiets partimotion 1993/94:N281, bidra till attföljande mål uppnås:främjande av en ekologiskt hållbar produktion,förnyelse och utveckling av olika näringar,utveckling i hela landet,tillskapande av arbetsmöjligheter för både män och kvinnor ochför både låg- och högutbildade personer.Det behövs förvisso tillväxt i svensk ekonomi, sägs det imotionen, men den nödvändiga tillväxten måste vara ekologisktanpassad. Företagen måste ta hänsyn till miljön på ett annatsätt än vad som sker. Råvaru- och materialbalanser måsteupprättas, och livscykel- och kvittblivningsspecifikationermåste göras. Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar. Svensk industri står inför flerautmaningar -- att förändra industriproduktionen i ekologiskthållbar riktning, att tillvarata utvecklingsmöjligheterna inommiljöteknikområdet och att ställa om produktionen från linjärtill cirkulär, anför motionärerna. De kräver att regeringenlägger fram konkreta förslag till hur en ekologiskt anpassadtillväxt skall främjas och föreslår att medel från miljöavgifterfonderas för att skapa arbetsplatser i nya miljövänligaverksamheter.I motionen sägs vidare att små och medelstora företag har encentral roll i svenskt näringsliv. Nya produkter föds ofta ochförverkligas i småföretagen.