bet · GI01KU25 · 1994-11-17 00:00:00 — Reservation (mom. 1 och 2) Med begagnande av sin initiativrätt lägger utskottet framförslag till en lag som innebär att det till utgången av 1995inte skall meddelas några nya tillstånd att sända lokalradioenligt lokalradiolagen (1993:120).Utskottet föreslår vidare att gör etttillkännagivande om att en utredning tillsätts med uppgift attse över lokalradiofrågorna.I en reservation anser ledamöterna från Moderatasamlingspartiet och liberalerna att utskottet intebör förelägga några förslag i ämnet i dettasammanhang.Utskottet har enhälligt funnit att bestämmelserna i 2 kap. 12§ tredje stycket regeringsformen om det särskildalagstiftningsförfarandet är tillämpliga på det lagförslag somutskottet lägger fram genom detta betänkande. har beslutat attta upp frågan om att utskottet hos skall väcka förslagtill lagstiftning av innebörd att det med verkan senast från ochmed och till utgången av intelängre skall meddelas tillstånd att sända lokalradio enligtlokalradiolagen (1993:120).Inom utskottets kansli har upprättats en promemoriasom innehåller ett förslag till hur en sådan lagstiftning kanutformas, bilaga 1. Lagförslaget har tagits in i bilaga2 till detta betänkande.Lagrådet har yttrat sig överlagförslaget, bilaga 3. Lagrådet avstyrker lagförslaget.BakgrundEnligt 3 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen får rätten attsända radioprogram på annat sätt än genom tråd regleras genomlag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för attsända. Bestämmelserna i lokalradiolagen om tillstånd att sändalokalradio är sådana föreskrifter som avses igrundlagsbestämmelsen. Lokalradiolagen beslutades den 24februari 1993 och trädde i kraft (prop.1992/93:70, bet. 1992/93:KU15, rskr. 1992/93:168).För rätt att sända lokalradio krävs tillstånd av Radio- ochTV-verket (4 § ). Ett tillstånd innebär enligt paragrafen rättatt bedriva sådana sändningar som kan tas emot med god hörbarhetinom ett sändningsområde som anges i tillståndet. I 5 §föreskrivs att sändningsområdena skall utformas så att ett stortantal sändningstillstånd kan lämnas. Tillståndsperioden är åttaår och löper ut (8 §).Enligt vad som anfördes i lokalradiopropositionen (s. 8) visarutländska erfarenheter att det finns en stark tendens tillkedjebildning inom den privata radion. köpsupp av starkare konkurrenter som på så sätt får tillgång tillett stort antal sändare där de sänder ut i huvudsak sammaprogram. Möjligheten att starta nya radiostationer borde enligtpropositionen få till följd att antalet självständiga rösterökar väsentligt genom att varje radiostation får en oberoendeställning, med inriktning mot sitt lokala spridningsområde. Enutveckling som skulle leda till att den privata radion kom attdomineras av ett fåtal kedjeföretag skulle, enligt vad somuttalas i propositionen, inte nämnvärt öka mångfalden i radionoch borde därför motverkas på olika sätt.I propositionen uttalas vidare att antalet sändningstillståndsuccessivt bör anpassas till efterfrågan på sändningsmöjligheteroch att i en första omgång ett 60-tal sändningstillstånd börbeviljas (s. 9). Det sägs vidare att när den första omgångensändningstillstånd har beviljats och det finns någon erfarenhetav verksamheten -- troligen efter 6--12 månader -- nya tillståndbör delas ut på de orter där det finns efterfrågan påsändningsmöjligheter (s. 12). I anslutning härtill anfördekonstitutionsutskottet att det var angeläget att anpassningentill behovet av sändningsmöjligheter sker fortlöpande, så attingen konstlad monopolställning uppstår för tillståndshavare somfår sina tillstånd först (bet. 1992/93:KU15 s. 12).Lokalradiolagen innehåller olika regler som är avsedda attmotverka maktkoncentration. Ingen kan få mer än ettsändningstillstånd (5 §) och vissa radio- och kan inte få något tillstånd alls (6 och 7§§). I fråga om sändningarnas innehåll gäller att minst entredjedel av sändningstiden skall användas för programsom framställts särskilt för den egna verksamheten (22 §). Övrigsändningstid kan användas för främmande program, t.ex. frånkedjeföretag.När det gäller tillståndsregleringen kan följande nämnas. Densom får tillstånd att sända lokalradio skall betala en årligavgift till staten på (minimiavgiften).Minimiavgiften och annan enligt lagen fastställd avgift justerasmed hänsyn till konsumentprisindex (15 §). Om det finns flerasökande till ett sändningstillstånd, skall den av dem fåtillståndet som erbjuder sig att betala den högsta årligaavgiften till staten. Förfarandet har formen av en öppen auktiondär alla sökande är medvetna om vad de andra bjuder. Den som harlämnat det högsta budet skall genast betala avbeloppet, dock lägst ett belopp motsvarande minimiavgiften (12och 13 §§). Sedan betalning har gjorts, skall tillstånd meddelas(14 §). Ett tillstånd får överlåtas till någon annan om Radio-och medger det. Sådant medgivande skall lämnas, omförvärvaren är behörig att få tillstånd (18 §).Tillståndshavaren kan frånträda sitt tillstånd genom att göra enanmälan om detta till Radio- och (19 §). Radio- ochTV-verket får återkalla tillstånd i vissa särskilt angivna fall(28 §).För de 59 meddelade tillstånden har avgifternauppgått till mellan och drygt 3 miljoner kronor.För 40 tillstånd är avgiften . För10 tillstånd är årsavgiften mellan och enmiljon kronor. Årsavgiften är lägre än för9 tillstånd.Radio- och har annonserat ut ytterligare 23tillstånd. Ansökningstiden gick ut . Kallelsehar gått ut till en auktion som skall hållas den 24 november1994.Utskottets bedömningParlamentarisk utredning om lokalradionUtskottet anser att lokalradion inte har utvecklats enligt deintentioner som angavs i propositionen. De lokala stationerna ärofta starkt beroende av centrala programnätverk. Många av depersoner som har erhållit tillstånd är anställda hos eller påannat sätt närstående till nätverksföretag. Det finns enligtutskottet anledning att misstänka att åtskilligatillståndshavare enbart fungerar som bulvaner. Nätverksföretagenhar också stärkt sin position genom att från börjansjälvständiga tillståndshavare har överlåtit sin verksamhet tillföretag som står nätverken nära. har i ett avgörande slagit fast att entillståndshavare kan uppfylla lagens krav på egetprograminnehåll genom att sända från en automatiskjukebox. Under resten av dygnet kan stationen alltså uteslutandesända nätverksmaterial utan att bryta mot bestämmelserna.Sammantaget verkar det som om den målsättning som angavs ilokalradiopropositionen inte alls har uppnåtts. I stället föratt antalet självständiga röster har ökat har den privata radionkommit att domineras av ett fåtal kapitalstarka kedjeföretag. Deregler som skulle motverka en sådan utveckling har tydligenvarit helt otillräckliga.Utvecklingen gör det nödvändigt att redan nu se överförutsättningarna för den privata lokalradion. Det är viktigtatt fortsatt ägarkoncentration kan hejdas och att riksdagensursprungliga intentioner bättre kan tas till vara. Eftersomreglerna för lokalradion gäller yttrandefrihetens villkor är detangeläget att föreslagna förändringar har bredast möjligaförankring. Översynen bör därför göras av en kommitté medparlamentarisk sammansättning. För arbetet bör enligt utskottetföljande riktlinjer gälla.Översynen bör ske skyndsamt så att åtgärder kan sättas in såsnart som möjligt. Förslag bör därför lämnas under förstahalvåret 1995.Som ett underlag för sina förslag bör kommittén göra ennärmare kartläggning av förhållandena. En utvärdering av dehittillsvarande erfarenheterna av den privata lokalradioninklusive tillståndsgivningen genom auktionsförfarande börgöras.Omfattningen av lokalt förankrad, självständigprogramverksamhet bör undersökas, liksom förekomsten avsändningar där det lokala innehållet är obetydligt eller heltsaknas. Kopplingarna mellan nätverksföretag och lokalatillståndsgivare bör kartläggas. Synpunkter fråntillståndshavare och andra berörda bör hämtas in. Ocksåerfarenheterna av reklamradiolagstiftning i andra länder börhämtas in och analyseras.På grundval av kartläggningen bör förslag utarbetas om ändradevillkor för den privata lokalradion. Syftet med ändringarna börvara att den målsättning om mångfald och lokal förankring somanges i propositionen skall kunna förverkligas.Resultatet av översynen beror givetvis på vad som kommer framunder kartläggningen. I det följande anger utskottet exempel påtänkbara åtgärder.1. Auktionssystemet kan ersättas med ett annat urvalssystem.Som exempel kan nämnas urval efter sökandens ambitioner i frågaom lokalt förankrade program, och förmåga att uppfyllaambitionerna. Vid utformningen av systemet bör en strävan varaatt tillståndsgivningen inte skall kunna vara godtycklig. Fråganom valet mellan likvärdiga sökande och kontroll av att gjordaåtaganden uppfylls kräver särskilda överväganden.2. Reglerna för ägarsamband. Nuvarande regler verkar inte hahindrat att nätverksföretag och andra genom bulvanarrangemangbehärskar flera sändningstillstånd. Åtgärderna kan vara attförbättra tillsynen och att skärpa reglerna.3. Kravet på eget programinnehåll kan förändras. Den andel avsändningstiden som skall vara eget material kan höjas frånnuvarande en tredjedel. Reglerna för vad som skall godtas someget programinnehåll kan förändras så att man kanuppfylla kraven genom att låta en automatisk jukebox spelaskivor.4. Reglerna för sändningarnas innehåll kan förändras på andrasätt, t.ex. genom krav på lokala nyheter eller andra program somhandlar om det egna sändningsområdet. Tillsynsfrågan måsteövervägas särskilt.5. Staten kan stödja ambitiös programverksamhet, antingengenom direkta bidrag eller genom sänkta koncessionsavgifter.Konsekvenserna för statsfinanserna måste därvid övervägassärskilt.6. Ändrade regler kan gälla endast för nya sändningstillståndeller även för alla tillståndshavare. Om ändringarna innebärökade åligganden för befintliga tillståndshavare kan frågan omersättning bli aktuell.Omedelbara lagstiftningsåtgärderMedan arbetet med att utforma förändrade förutsättningar pågårbör den utveckling som lett fram till den nuvarande situationenhejdas. Ju längre den nuvarande koncentrationen pågår, destosvårare blir det att senare få till stånd förändringar.Tillståndsgivningen enligt nuvarande regler bör därför avbrytas.Det kan ske genom att antar en särskild lag omsaken. Innebörden av en sådan lag bör då vara att Radio- ochTV-verket inte skall meddela några sändningstillstånd enligtlokalradiolagen. Inom utskottets kansli har upprättats ettförslag till en sådan lag. Förslaget innebär att inga fler nyatillstånd kommer att kunna meddelas intill utgången av år 1995.Sändningstillstånd som frånträtts eller som återkallats kommerinte heller att kunna delas ut på nytt. Möjligheten att överlåtatillstånd kvarstår dock oförändrad.I 3 kap. 2 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagenföreskrivs att rätten att sända ljudradio- ochtelevisionsprogram till allmänheten på annat sätt än genom trådfår regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillståndoch villkor att sända. I paragrafens andra stycke föreskrivs attdet allmänna skall eftersträva att radiofrekvenserna tas ianspråk på ett sätt som leder till vidaste möjligayttrandefrihet och informationsfrihet.Lagrådet har i sitt yttrande ifrågasatt om lagförslaget ärförenligt med 3 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen. Om förslagetgenomförs kommer enligt Lagrådet åtminstone under enövergångstid lediga radiofrekvenser att stå outnyttjade.Lagrådet anför att grundlagsbestämmelsen inte bara innebär attde skall tas i anspråk utan att de skall tas i anspråk på ettsätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet. När det gäller innebörden härav hänvisarLagrådet till vad Lagrådet anförde över regeringenslagrådsremiss i lokalradioärendet. I det ärendet godtog Lagrådetvissa begränsningar i rätten att förvärva tillstånd att sändalokalradio med hänvisning till att utrymmet att sända lokalradiomåste utnyttjas så att dominans över nyhetsförmedling ochopinionsbildning motverkas och i stället möjligheterna tillmångfald tas till vara. Lagrådet anför nu att med ettmotsvarande resonemang skulle det remitterade lagförslagetmöjligen kunna godtas, om det i ärendet blir utrett att de somunder lagens giltighetstid kan förväntas få tillstånd tillsändningar ingår i nätverksbildningar eller är på annat sätt sålierade med varandra att den eftersträvade mångfalden och lokalaförankringen inte uppnås. Något underlag för en sådan bedömninghar emellertid enligt Lagrådet inte förebragts. Lagrådet hardärför avstyrkt förslaget.Utskottet har efter Lagrådets behandling tagit del av materialsom ger stöd åt vad utskottet ovan anfört om att den privataradion kommit att domineras av ett fåtal kapitalstarkakedjeföretag.Den av Lagrådet åberopade grundlagsbestämmelsen att detallmänna skall eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråkpå ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet är som anges i motiven till bestämmelsennärmast av målsättningskaraktär (prop. 1990/91:64 s. 83). Imotiven sägs vidare att en reglering på konstitutionell nivåinte gärna kan gå längre än att uttryckligen framhäva dengrundläggande betydelse som måste tillmätas yttrandefrihetensintresse vid alla överväganden om fördelningen avradiofrekvenser. Det sägs vidare att en föreskrift av en sådaninnebörd skulle syfta till att utgöra en spärr mot obehörigainskränkningar eller ett undergrävande av den frihet att begagnaradiomediet för sändningar till allmänheten som är möjlig ochrimlig med hänsyn till andra anspråk på utrymme för radiotrafik.Den skulle inte heller hindra sådana överväganden ochhänsynstaganden som även i ett demokratiskt samhälle ärofrånkomliga vid fördelningen av radiofrekvenser (a. prop.s. 82).Om finner att lagstiftningen på lokalradiområdetinte är ändamålsenlig, måste enligt utskottets mening -- inom de ramar grundlagen anger -- ha rätt att vidtalagstiftningsåtgärder för att få en ändring till stånd. Åtgärderav detta slag faller väl inom ramen för överväganden ochhänsynstaganden som är ofrånkomliga i ett demokratiskt samhälle.Avsikten med den föreslagna lagen är att hindra att denkoncentration av ägande och nätverksbildning avlokalradiostationer som har visat sig möjlig enligt nu gällandebestämmelser fortsätter. En reform på lokalradiområdet sombättre tillgoser målsättningen i 3 kap. 2 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen får därigenom förutsättningar att blimeningsfull. Det är enligt utskottets mening således här intefråga om någon sådan obehörig inskränkning eller undergrävandeav frihet att begagna radiomediet som det talas om igrundlagsmotiven.Utskottet finner alltså att bestämmelsen i 3 kap. 2 § andrastycket yttrandefrihetsgrundlagen inte utgör hinder mot denföreslagna lagstiftningen.På grund av det anförda förordar utskottet att riksdagenbeslutar en särskild lag av innebörd att tillståndsgivningen förlokalradio avbryts . Den särskilda lagen börvara tidsbegränsad. En giltighetstid till utgången av år 1995bör vara tillräcklig för att förslag om ändrade regler förlokalradion skall kunna utarbetas och föreläggas förbeslut.Lagen bör utformas i enlighet med lagförslaget ikanslipromemorian.Fråga om tillämplighet av 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen på lagförslagetUtskottet har funnit att bestämmelserna i 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen om det särskildalagstiftningsförfarandet är tillämpliga på det lagförslag somutskottet lägger fram genom detta betänkande. beträffande utredning om lokalradionatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning om lokalradion,res. (m, fp)2. beträffande avbrytande av tillståndsgivningen pålokalradioområdetatt antar det i bilaga 2 framlagda förslaget tilllag om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sändalokalradio.res. (m, fp)den 17 november 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (m), (s), BirgittaHambraeus (c), (), (), BarbroHietala (), (), (),(), () och (). Reservation (mom. 1 och 2) (), (), (m),(), () och ()anserdels att utskottets bedömning bort ha följande lydelse:Regeringen beslutade om tillkallandet aven kommitté med parlamentariskt inslag för att utreda denframtida presspolitiken. Enligt skulle utredningen genomföra en kartläggning avmassmedielandskapet där särskild vikt skall läggas vid bl.a.konkurrensfrågor, mångfaldsaspekter och ägarstrukturer (dir.1993:118). Direktiven har sedermera på initiativ av utskottetkompletterats i vissa hänseenden som är av intresse i dettasammanhang. Utskottet anförde att utvecklingen var sådan attlokalradioreformen måste utvärderas och att lagstiftning motägarkoncentration inom massmedia allvarligt måste övervägas(bet. 1993/94:KU27). Mot denna bakgrund finns inte anledning förriksdagen att nu ta initiativ till ytterligare en utredning påområdet.Att tillgripa lagstiftning genom ett utskottsinitiativ för attavbryta den nu pågående tillståndsgivningen för lokalradion ärenligt utskottets mening en drastisk åtgärd. Det finns anledningatt här erinra om vad anfördedå möjligheten till utskottsinitiativ infördes. Utskottetförutsatte att de nya befogenheterna skulle begagnas medvarsamhet. Utskottet anförde vidare att ärenden normalt bordeväckas genom proposition eller motion och att politisk enighetbör eftersträvas i de fall initiativ kommer i fråga (KU1970:27).Ett utskottsinitiativ till lagstiftning som avbrytertillståndsgivning skulle innebära att vissa orter och landsändarblev utan lokalradio. I vissa fall skulle det också gynna en delav dem som redan har tillstånd att sända lokalradio genom att deslipper en annars förväntad konkurrens av nya radiostationer. Ilikhet med Lagrådet anser utskottet att det kan ifrågasättas omen lagstiftning med denna innebörd är förenlig med 3 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottet anser därför att det saknasanledning att lägga fram förslag till lagstiftning om avbrytandeav tillståndsgivningen.dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bort utgå.KonstitutionsutskottetIngvar bestämmelser i fråga om tillstånd att sändalokalradio InledningInom har föreslagits att utskottetskall förelägga förslag till lagstiftning av innebördatt det med verkan senast intelängre skall meddelas tillstånd att sända lokalradio enligtlokalradiolagen (1993:120). Denna promemoria innehåller ettförslag till hur en sådan lagstiftning kan utformas.BakgrundEnligt 3 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen får rätten attsända radioprogram på annat sätt än genom tråd regleras genomlag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för attsända. Bestämmelserna i lokalradiolagen om tillstånd att sändalokalradio är sådana föreskrifter som avses igrundlagsbestämmelsen. Lokalradiolagen beslutades den 24februari 1993 och trädde i kraft (prop.1992/93:70, bet. 1992/93:KU15, rskr. 1992/93:168).För rätt att sända lokalradio krävs tillstånd av Radio- ochTV-verket (4 §). Ett tillstånd innebär enligt paragrafen rättatt bedriva sådana sändningar som kan tas emot med god hörbarhetinom ett sändningsområde som anges i tillståndet. I 5 §föreskrivs att sändningsområdena skall utformas så att ett stortantal sändningstillstånd kan lämnas. Tillståndsperioden är åttaår och löper ut (8 §).Enligt vad som anfördes i lokalradiopropositionen (s. 8) visarutländska erfarenheter att det finns en stark tendens tillkedjebildning inom den privata radion. köpsupp av starkare konkurrenter som på så sätt får tillgång tillett stort antal sändare där de sänder ut i huvudsak sammaprogram. Möjligheten att starta nya radiostationer borde enligtpropositionen få till följd att antalet självständiga rösterökar väsentligt genom att varje radiostation får en oberoendeställning, med inriktning mot sitt lokala spridningsområde. Enutveckling som skulle leda till att den privata radion kom attdomineras av ett fåtal kedjeföretag skulle, enligt vad somuttalas i propositionen, inte nämnvärt öka mångfalden i radionoch borde därför motverkas på olika sätt.I propositionen uttalas vidare att antalet sändningstillståndsuccessivt bör anpassas till efterfrågan på sändningsmöjligheteroch att i en första omgång ett 60-tal sändningstillstånd börbeviljas (s. 9). Det sägs vidare att när den första omgångensändningstillstånd har beviljats och det finns någon erfarenhetav verksamheten -- troligen efter 6--12 månader -- nya tillståndbör delas ut på de orter där det finns efterfrågan påsändningsmöjligheter (s. 12). I anslutning härtill anfördekonstitutionsutskottet att det var angeläget att anpassningentill behovet av sändningsmöjligheter sker fortlöpande, så attingen konstlad monopolställning uppstår för tillståndshavare somfår sina tillstånd först (bet. 1992/93:KU15 s. 12).Lokalradiolagen innehåller olika regler som är avsedda attmotverka maktkoncentration. Ingen kan få mer än ettsändningstillstånd (5 §) och vissa radio- och kan inte få något tillstånd alls (6 och 7§§). I fråga om sändningarnas innehåll gäller att minst entredjedel av sändningstiden skall användas för programsom framställts särskilt för den egna verksamheten (22 §). Övrigsändningstid kan användas för främmande program, t.ex. frånkedjeföretag. och TV har i ettavgörande slagit fast att en tillståndshavare kanuppfylla lagens krav på eget programinnehåll genom att nattetidsända från en automatisk jukebox.När det gäller tillståndsregleringen kan följande nämnas. Densom får tillstånd att sända lokalradio skall betala en årligavgift till staten på (minimiavgiften).Minimiavgiften och annan enligt lagen fastställd avgift justerasmed hänsyn till konsumentprisindex (15 §). Om det finns flerasökande till ett sändningstillstånd, skall den av dem fåtillståndet som erbjuder sig att betala den högsta årligaavgiften till staten. Förfarandet har formen av en öppen auktiondär alla sökande är medvetna om vad de andra bjuder. Den som harlämnat det högsta budet skall genast betala avbeloppet, dock lägst ett belopp motsvarande minimiavgiften (12och 13 §§). Sedan betalning har gjorts, skall tillstånd meddelas(14 §). Ett tillstånd får överlåtas till någon annan om Radio-och medger det. Sådant medgivande skall lämnas, omförvärvaren är behörig att få tillstånd (18 §).Tillståndshavaren kan frånträda sitt tillstånd genom att göra enanmälan om detta till Radio- och (19 §). Radio- ochTV-verket får återkalla tillstånd i vissa särskilt angivna fall(28 §).För de 59 meddelade tillstånden har avgifternauppgått till mellan och drygt 3 miljoner kronor.För 40 tillstånd är avgiften . För10 tillstånd är årsavgiften mellan och enmiljon kronor. Årsavgiften är lägre än för9 tillstånd.Radio- och har annonserat ut ytterligare 23tillstånd. Ansökningstiden gick ut . Kallelsehar gått ut till en auktion som skall hållas den 24 november1994.Skäl som har anförts för att avbryta tillståndsgivningenSom skäl för att avbryta tillståndsgivningen har följandeanförts.Den privata lokalradion har funnits . Mångatecken tyder på att den mångfald och lokala förankring som dettalades om i propositionen i stor utsträckning har uteblivit. Istället förefaller lokalradion domineras av ett fåtalkapitalstarka nätverksföretag. Dominansen verkar ha förstärktsunder senare tid genom att tidigare självständigatillståndshavare har överlåtit verksamheten till företag somstår nätverken nära.Utvecklingen gör det nödvändigt att redan nu se överförutsättningarna för den privata lokalradion. Det är viktigtatt fortsatt ägarkoncentration kan hejdas och att riksdagensursprungliga intentioner bättre kan tas till vara. Eftersomreglerna för lokalradion gäller yttrandefrihetens villkor är detangeläget att föreslagna förändringar har bredast möjligaförankring. Översynen bör därför göras av en kommitté medparlamentarisk sammansättning.Medan arbetet med att utforma förändrade förutsättningar pågårbör den utveckling som lett fram till den nuvarande situationenhejdas.