bet · GH01SkU34 · 1994-04-21 00:00:00 — En översyn av skattebelastningen på bilar bör därförgenomföras.Som framgått anser utskottet att de principer som kommit tilluttryck i det trafikpolitiska beslutet bör utgöra grunden förbeskattningen på detta område. Utskottet ser inte något skälatt frångå dessa ställningstaganden och tillstyrkaskattesänkningar eller ofinansierade höjningar avbilskrotningspremien i syfte att stimulera till en ökadbilförsäljning. Utskottet avstyrker därför motionen.Miljöklasserna för nya fordonRiksdagen antog bestämmelser om en miljöklassningav nya fordon. Bestämmelserna gäller såväl personbilar somtunga fordon och tillämpas års modell. Miljöklass3 är avsedd för fordon som uppfyller avgaslagens grundläggandekrav, och miljöklass 1 och 2 är avsedda för fordon somuppfyller högre krav.Riksdagens beslut innebar också att försäljningsskatten på nyafordon knöts till fordonets miljöklass. För personbilarinnebar detta att försäljningsskatten för bilar i miljöklass 1sattes ner med och att försäljningsskatten för miljöklass 3 höjdes med . Dessa skattereglertillämpas års modell. Personbilar av äldre modellhänförs vid beskattningen till miljöklass 3 (prop.1990/91:156, SkU25).Systemet med miljöklasser för nya bilar är för närvarandeföremål för översyn av utredningen (M 1993:08) omvidareutveckling av systemet med miljöklasser för bilar m.m.(dir. 1993:64). Utredningen beräknas avge sitt betänkandesenare i år.I motion Sk352 yrkande 46 av m.fl. (v) begärmotionärerna ett tillkännagivande om att även fordonsskattenbör knytas till ett fordons miljöklass för att på detta sättytterligare stimulera till produktion och val av mermiljövänliga fordon.Enligt utskottets mening ger redan försäljningsskatten godamöjligheter att öka eller minska det ekonomiska incitamentettill inköp av fordon i miljöklass 1 och 2. Försäljningsskattentas också ut när fordonet introduceras på marknaden och ärdärför mer lämplig för denna miljöstyrning. Enligt utskottetsmening finns det inte någon anledning att övervägaatt koppla även fordonsskatten till miljöklasserna. Utskottetavstyrker motionsyrkandet.Växling från fordonsskatt till drivmedelsskattI motion Sk352 yrkande 45 av m.fl. (v) begärmotionärerna ett tillkännagivande om att en utredning börtillsättas för att klarlägga möjligheterna att omvandlafordonsskatten till drivmedelsskatt.Utskottet har vid sin tidgare behandling av liknande yrkanden(1992/93:SkU34) framhållit att fordonsskatten gör detmöjligt att ha en löpande beskattning som är anpassad efterfordonets individuella egenskaper och därför är av intressebl.a. tas fordonsskatten ut efterfordonskategori, drivmedel och tjänstevikt bl.a. för attutjämna skillnaden i bränslebeskattning mellan bensindrivnaoch dieseldrivna fordon. För de största lastbilarna kanskatten variera från till mer än . Vissregional utjämning åstadkoms också genom att fordonsskattenför personbilar är reducerad i norra har i rapporten 1993:10 Försäljningsskatten iett EG-perspektiv även föreslagit vissa tekniska ändringarbeträffande fordonsskatten. Förslaget bereds för närvarandeinom Finansdepartementet.Enligt utskottets mening finns det inte skäl att överväga attslopa fordonsskatten. När det gäller metoden att genomförändringar inom ramen för ett givet skatteuttag sökaåstadkomma en mer ändamålsenlig miljöstyrning vill utskotteterinra om att regeringen beslutat tillsätta enutredning med uppdrag att åstadkomma en ökad miljörelateringav skattesystemet (dir. 1994:11). Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.DieseloljeskattenSedan den 1 oktober tas dieseloljeskatt ut för olja somanvänds i personbilar, bussar och lastbilar. Skatten uppgårtill per liter.Oljeprodukter som är avsedda för annat ändamål t.ex. föruppvärmning eller för användning i motorredskap beläggs intemed dieseloljeskatt. För att förhindra att obeskattad oljaanvänds i personbilar m.m. märks oljan genom tillsats av vissaämnen. Negativa hälsoeffekter har påtalats i samband medyrkesmässig användning av den märkta oljan.Regeringen har belutat tillsättaUtredningen om märkningssystemet för vissa oljeprodukter samtkartläggning av den utveckling som sker inom området (dir.1993:138). Utredningen gör bl.a. en fördjupad studie avhälsoriskerna med det nuvarande märkningssystemet. Enligtdirektiven är en grundförutsättning att den lågbeskattadeoljan måste märkas på något sätt och att märkningen skallkunna användas jämsides med de system som används i våragrannländer och med den märkning som skall gälla inom EU.Utredaren skall i sammanhanget också bedöma effekterna av enbegränsning av rätten att använda lågbeskattad olja. Dennafråga övervägs av (dir.1992:80) bl.a. därför att man inom EU har en avvikandeutformning på detta område.I motion Sk640 av () anför motionären att denhögre skatten på olja som är avsedd för personbilar, lastbilaretc. ger upphov till ett flertal problem och begär etttillkännagivande om att möjligheten att införa en lika högskatt om per liter på all olja som kan användas fördetta ändamål bör studeras närmare.Enligt utskottets mening är motivet för dieselskatten att ävenden tunga dieseldrivna trafiken skall bära det trafikpolitiskakostnadsansvar som tas ut av övrig trafik viabensinskatten. Någon möjlighet att reducera dieselskatten till40 öre per liter med hänvisning till att skatteinkomsternahärigenom skulle bli oförändrade finns det därför inte.Utskottet anser att resultatet av den utredning som tillsattsi syfte att bedöma de problem som uppkommit kringmärkningssystemet nu bör avvaktas. Med det anförda anstyrkerutskottet motionsyrkandet.Utskottet erinrar om att fattat beslut omkompensation för dieseloljeskatten till dem som av hälsoskälväljer att använda den ofärgade och därmed dieselbeskattadeoljan i motorredskap, traktorer etc. (prop. 1993/94:119,SkU26). Regeringen har i proposition 1993/94:231 föreslagitatt möjligheten till kompensation utvidgas även till dem somanvänder den beskattade oljan för uppvärmningsändamål.Regional differentiering av drivmedelsskatternaI motion Sk352 yrkande 42 av m.fl. (v) begärmotionärerna ett tillkännagivande om att en utredning börtillsättas med uppgift att lägga fram ett förslag om endifferentierad bensinskatt som i första hand bör vara utformatså att skatten i storstadsregionerna höjs. I motion Sk647 avStefan Attefall och () begär motionärernaett tillkännagivande om en differentiering av bensin- ochdieselskatterna i avsikt att kompensera glesbygdsbefolkningenför längre avstånd och därmed dyrare transportkostnader.Utskottet har vid sin tidigare behandling av yrkanden om enregional differentiering av drivmedelsskatterna pekat på attdenna fråga utretts av bl.a. sombehandlat frågan i betänkandet Slopad fordonsskatt och höjdbensinskatt (Ds B 1980:13). En differentierad bensinskattskulle enligt utredningen medföra betydande kontrollproblem,konkurrensrubbningar och ökade administrativa kostnader.Utredningen förordade därför ett direkt bidrag tillfordonsägarna.Enigt utskottets mening är en regional differentiering avdrivmedelsskatterna behäftad med flera svårlösta problem. Detfinns enligt utskottets mening bättre och mer ändamålsenligasätt att komma till rätta med de regionala skillnader somföreligger. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Låginblandning av biobränslenI motion N424 yrkande 6 av Skånberg (kds) begärmotionären ett tillkännagivande om att skattefriheten förrapsolja som inblandas i fossila bränslen skall återinföras.En grundläggande princip i lagarna om allmän energiskatt,koldioxidskatt, dieselskatt och bensinskatt är attbeskattningen bara skall träffa fossila bränslen och såledesinte biobränslen av olika typer. Denna princip har som enföljd av den tekniska uppbyggnaden av dessa lagar inte kommittill fullt utförande när det gäller olika typer avbränsleblandningar. ser därför bl.a.över de regler som gäller för bränsleblandningar (dir.1992:80).Under våren 1993 uppmärksammade utskottet ett stigandeintresse för import av bränsleblandningar. Intresset hade singrund i att det var möjligt att ta in mineralolja skattefrittom denna var uppblandad med viss mängd vegetabilisk olja. Pågrund av den akuta situationen tvingades utskottet lägga omreglerna för bränsleblandningar i denna del. Omläggningeninnebar att den angivna principen om beskattning av fossilabränslen och skattefrihet för biobränslen fr.o.m. den 1augusti 1993 genomfördes också i fråga om bränsleblandningar.Med hänsyn till att lagstiftningen kom till i en akutsituation uttalade utskottet att det förslag som utskottet dålade fram inte behövde ses som en slutlig lösning påproblemet, och utskottet utgick ifrån att reglernaförutsättningslöst skulle prövas av Energiskatteutredningen.Med anledning av de ändrade reglerna för bränsleblandningarhar i en skrivelse till regeringen begärtnedsättning av den energiskatt som fr.o.m. den 1 augusti 1993tas ut på mineraloljan i de blandningar som företaget saluför.Scafi Miljö AB har bl.a. hänvisat till att blandningen pågrund av sina goda miljöegenskaper bör hänföras tillmiljöklass 1 även om den inte uppfyller de krav somuppställts. Regeringen har beslutatöverlämna skrivelsen till Utredningen (M 1993:08) omvidareutveckling av systemet med miljöklasser för bilar m.m.(dir. 1993:64) och uppdragit åt utredningen att behandlafrågan om miljöklasser för dieselbränslen med förtur.Av det anförda framgår att principen om skattefrihet förvegetabiliska oljor som ingår i bränsleblandningar redangenomförts och att olika frågor om ytterligare förbättringarav dessa regler är föremål för utredning. Någonanledning till ett tillkännagivande med det innehåll sommotionären har begärt finns det därför inte, utan utskottetavstyrker motionen.I flera motioner framställs yrkanden om en fullständigskattebefrielse vid inblandad biobaserad etanol och metanol.Sådana yrkanden framställs i motionerna T223 yrkande 6 av JanErik och (), Sk649 av (nyd) och N420 yrkande 1 av KennethLantz och (). I motion N245 yrkande 4 avBengt m.fl. (v) begär motionärerna även att möjlighetentill subventionerad upphandling studeras.Den skatt som tas ut på alkoholer vid inblandning i bensinuppgår till per liter vilket kan jämföras med skattenpå blyfri bensin som är per liter. etanol är dockhelt skattefri. Skattebefrielsen för ren etanol har tillkommitför att göra det möjligt att bedriva en tillräckligtomfattande försöksverksamhet med bussar som körs på renetanol. Härutöver utgår också visst stöd till dennaverksamhet.Enligt utskottets mening har motoralkoholerna engynnad ställning dels genom att någon koldioxidskatt inte tasut, dels genom att denna bensinskatt endast är perliter. Ett problem i sammanhanget är också att det förekommerfossilbaserad alkohol och att denna i praktiken inte kanskiljas från biobränsleproducerad alkohol.Utskottet erinrar om Trafik- och klimatkommitténs (K1993:01) arbete och är inte berett att nu tillstyrka någonändring i beskattningen eller förorda speciella stödköp, utanavstyrker de nu aktuella motionsyrkandena.Miljöklassning av drivmedelI motion Sk352 yrkande 44 av m.fl. (v) begärmotionärerna att bensinen miljöklassas fr.o.m. den 1 juli1994. I motion Jo689 yrkande 3 av och () begär motionärerna ett tillkännagivande om attskatterna på bensin och andra drivmedel börmiljödifferentieras. I motion N424 yrkande 2 av Skånberg(kds) begär motionären ett tillkännagivande om att skatten påmiljöskadliga bensinkvaliteter bör höjas.Naturvårdsverket har haft i uppdrag att utreda frågan ommiljöklassning av bensin och har redovisat sina förslag tillregeringen. Frågan om en miljöklassning av bensinen är såledesredan föremål för överväganden inom . Detfinns därför enligt utskottets mening inte skäl för riksdagenatt nu göra några tillkännagivanden eller begära förslag isaken. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.MotorsågsbensinI motion N417 yrkande 1 av och () begär motionärerna ett tillkännagivande om att åtgärderbör vidtas för att förbättra de miljövänliga bränslenas, t.ex.miljövänlig motorsågsbensin, konkurrenssituation. I motionSk641 av och (-, v) begärmotionärerna en skattebefrielse för miljöbensin för motorsågaroch andra arbetsredskap. I motion Sk648 av () hemställer motionärerna attriksdagen begär ett förslag som innebär en skattebefrielse förtvåtaktsbränsle som uppfyller särskilda miljökrav.Utskottet vill liksom vid sin tidigare behandling (jfr1991/92:SkU22) av liknande yrkanden framhålla att utskottetser positivt på det arbete som bedrivs för att få fram enmotorsågsbensin som reducerar de hälsorisker som skogsarbetareupplever på grund av motorsågens avgaser. Utskottet är dockinte övertygat om att en skattebefrielse är den bästa metodenför att säkerställa användningen av det nya bränslet. Enskattebefrielse skulle inte få en avgörande betydelse isammanhanget men ge upphov till administrativa ochkontrollmässiga problem. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.Övriga punktskatterReklamskattenReklamskatt betalas för annons som är avsedd attoffentliggöras inom landet. Med annons menas ett särskiltutrymme i en trycksak för återgivning av text eller bild.Reklamskatt betalas också för reklam som är avsedd att spridasi annan form än annons. Med reklam avses ett meddelande somhar till syfte att åstadkomma eller främja avsättning av vara,fastighet eller tjänst. Skattesatsen är för annons iallmän nyhetstidning och i alla övriga fall . Reklamskatttas inte ut för reklam i radio eller har gjort en omfattande översyn avreklamskatten i syfte bl.a. att komma till rätta med detillämpningsproblem och konkurrensneutralitetsproblem som dentekniska utvecklingen på medieområdet lett till. Ett annatsyfte har varit att förenkla administrationen avreklamskatten. Utredningen har lämnat betänkandet (SOU1988:17) Reklamskatt. Betänkandet har remissbehandlats.Den koncessionsavgift som tas ut av för ensamrätten attsända reklam i ett rikstäckande markbundet nät tas delvis utsom en progressiv avgift på intäkterna av sända annonser.Avgiften går från till av annonsintäkterna.Avgiften för de tillstånd att sända privat reklamfinansieradradio som gäller har bestämts genom ettauktionsförfarande. Dessa tillstånd löper ut år 2000.I motion Sk353 yrkande 25 av m.fl. (s) begärsförslag om en breddning av reklamskatten till radio och TV ochtill kabelföretag som vidarebefordrar satellitsändningar.Enligt motionärerna bör dock ideellt bedrivenföreningsradio/TV inte drabbas. Ett yrkande med sammainriktning framställs i motion Sk651 av m.fl.(s). I motion Sk634 av m.fl. (s) pekarmotionärerna på de problem som gränsdragningen mot olikaformer av reklamblad ger upphov till och begär en översyn avtillämpningen och kontrollen av reklamskatten. I motion Sk352yrkande 47 av m.fl. (v) begärs ensnabbutredning med syfte att bredda reklamskatten till radio-och TV-området och höja den så att intäkterna ökar med 500miljoner kronor. I motion Sk637 av ()framhåller motionären reklamskattens snedvridande effekt påkonkurrensen och föreslår att den slopas eller ändras.Utskottet är medvetet om att reklamskatten i sin nuvarandeutformning har stora brister och att skattefriheten inomradio- och TV-området ger upphov tillkonkurrenssnedvridningar. På detta område kompliceras bildenockså av utvecklingen av nya reklamfinansierade radio- ochTV-kanaler med koncessions- och tillståndsavgifter som i högreeller mindre grad är kopplade till reklamintäkterna.Möjligheterna att utvidga reklamskatten till radio- ochTV-området för att på det sättet uppnå konkurrensneutralitetär också begränsade eftersom det är svårt att beskatta frånSverige helt fristående radio- och TV-företag som sänder viasatellit. När det gäller den del av reklamskatten som avserreklamtrycksaker kräver denna gränskontroller och kan därförinte vara kvar i sin nuvarande form vid ett eventuellt inträdei EU. Möjligheterna att ändra reglerna så att skatten påreklamtrycksaker kan bibehållas utan gränskontroller är enligtutskottets bedömning små.Enligt utskottets mening talar starka skäl för attreklamskatten måste slopas och att detta bör ske i anslutningtill ett eventuellt svenskt medlemskap i . Det är emellertidinte möjligt att avskaffa reklamskatten utan någon form avfinansiering, och detta gör att frågan måste övervägasytterligare. Utskottet anser att regeringens ställningstagandei dessa frågor bör avvaktas och avstyrker därförmotionsyrkandena.I motion Sk605 av () begär motionären attprivata hushåll undantas från reklamskatt påefternamnsuppgifter i telefonkatalogen.Utskottet har förståelse för de synpunkter som ligger tillgrund för detta yrkande men är -- eftersom detta är en frågaom hur tar ut sina avgifter -- inte berett atttillstyrka att det införs ett särskilt undantag för dessauppgifter. Utskottet anser att regeringens ställningstagandebör avvaktas även i denna del. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.HundskattenI motionerna Sk604 av och (m, fp)och Sk623 av () begär motionärerna etttillkännagivande om att lagen om hundskatt bör slopas. Enligtmotionärerna bör kommunerna själva få bestämma om de villregistrera hundar och ta in skatt för dessa.Enligt vad utskottet erfarit har det -- efter ett avgörande iRegeringsrätten beträffande Örkelljungakommun -- numera klargjorts att kommunerna har möjlighet attsjälva bestämma om de vill ta ut hundskatt eller ej.Skyldigheten att föra hundskatteregister kvarstår dock.Erfarenheten visar emellertid att någon registrering intekommer till stånd i de kommuner som beslutar att inte ta uthundskatt.Enligt utskottets mening bör frågan om hundskattens framtidautformning nu prövas i ljuset av det rättsläge som uppkommitmed anledning av Regeringsrättens avgörande, och utskottetutgår ifrån att de önskemål från olika håll om en möjlighetför kommunerna att själva få bestämma om registreringen ochskatten därvid tas upp till behandling. Utskottet seremellertid inte någon anledning till ett ställningstagande idenna fråga utan anser att den bör kunna prövas fritt ochavstyrker därför de nu aktuella motionsyrkandena.FörpackningsskattenSkatten på vissa dryckesförpackningar avskaffades den 1 maj1993 i anslutning till att det infördes ett producentansvarvad gäller returhantering och återanvändning, återvinning avmaterial eller energiutvinning från förpackningar. Enligt vadsom uttalades i ärendet kunde skatten medföra attåtertagningssystemet för aluminiumburkar äventyrades. iett EG-perspektiv kunde skatten inte heller behållas i sindåvarande utformning (prop. 1992/93:166, SkU25).I motion Sk608 av och ()begär motionärerna ett tillkännagivande om att EU:s reglerinte hindrar att punktskatter används som styrmedel för attgynna miljövänliga förpackningar och om att en ökaddifferentiering av skatten på förpackningar nu bör genomföras.Enligt utskottets mening innebär det producentansvar somnumera införts en kraftfull styrning mot miljövänligaförpackningar. Utskottet ser inte något skäl att nu återinföraskatten på dryckesförpackningar och avstyrker därförmotionsyrkandena.Särskild varuskattI motion Sk613 av (-) begär motionären att densärskilda varuskatten på kosmetika etc. återinförs.Utskottet är inte berett att tillstyrka att denna skattåterinförs.BekämpningsmedelHanteringen av bekämpningsmedel regleras i förordningen ombekämpningsmedel och ansvaret för kontroll, spridning etc.ligger på Kemikalieinspektionen, ochStatens naturvårdsverk. Det är förbjudet att importera, sälja,överlåta eller använda bekämpningsmedel som inte är godkänt,och ett bekämpningsmedel får godkännas enbart om det ärgodtagbart från hälso- och miljöskyddssynpunkt och behövssom skydd mot egendomsskada, sanitär olägenhet och liknandesom orsakas av växter, djur eller mikroorganismer. Spridningav bekämpningsmedel skall ske så att människor inte skadaseller vållas annan olägenhet och så att miljöpåverkan blir såliten som möjligt. tas en särskildbekämpningsmedelsavgift ut för att av hälso- och miljöskälminska användningen av bekämpningsmedel. Avgiften uppgår förnärvarande till per kg verksam beståndsdel.Riksdagen beslutade att användningen av kemiskabekämpningsmedel inom jordbruket skulle halveras till år 1990med utgångspunkt i den genomsnittliga användningen 1981--1985.Användningen skall halveras ytterligare en gång till straxefter mitten av (prop. 1989/90:147, JoU25).Under perioden 1981--1985 användes 13 500 tonbekämpningsmedel, varav en tredjedel i jordbruket. Enhalvering av användningen inom jordbruket uppnåddes ,och minskningen fram var . Störst mängdbekämpningsmedel används inom industrin och då i förstahand för impregnering av virke med ämnen som krom och arsenik.De försålda kvantiteterna krom och arsenik har minskat desenaste tre åren. Användningen av kreosot har legat still mendet pågår en utveckling mot en ny olja med mindre farligsammansättning. Det fortsatta arbetet inriktas bl.a. på attutarbeta avvecklingsplaner för vissa hälso- och miljömässigtbelastade bekämpningsmedel, t.ex. vissa medel som används vidodling av potatis (prop. 1993/94:111, bil. 2).I motion Jo233 yrkande 12 i denna del av . (s) begär motionärerna ett tillkännagivande om attmiljöavgiften på bekämpningsmedel bör höjas från per kgverksam beståndsdel till per dos, vilket skulle innebäraatt avgiften närmar sig den nivå som gällde 1992avskaffade prisregleringsavgifterna på bekämpningsmedel.Enligt utskottets mening har det program för en bättrekontroll över användningen av bekämpningsmedel som nugenomförs visat sig framgångsrikt, och utskottet ser intenågon anledning att nu tillstyrka en höjning av de avgiftersom utgår. Utskottet avstyrker motionsyrkandet i denna del.HandelsgödselEnligt beslut skall kväveläckaget från jordbrukethalveras och fosforläckaget minskaväsentligt. Användningen av handelsgödsel hade år 1992reducerats jämfört med . Enligt Jordbruksverketsbedömning kommer åtgärderna för att minska näringsläckaget,bl.a. bestämmelser om djurtäthet, grönmark i kombination meden minskad intensitet i odlingen och omställning avjordbruksareal, att leda till en i det närmaste halvering avkväveförlusterna.Kadmium är en av de tungmetaller som förekommer i miljön ochsom kan förorsaka olika störningar på det levande, bl.a.genetiska skador och njurskador hos människan. Tillförseln avkadmium till jordbruksmark sker huvudsakligen genom nedfallvia luften och genom användning av handelsgödsel. För attminska kadmiumhalterna i handelsgödsel har ett gränsvärde förkadmium i handelsgödsel införts fr.o.m. den 1 januari 1993.Gränsvärdet ligger på kadmium per ton fosfor och kommerframför allt att eliminera riskerna för att blir ettdumpingland för gödselmedel med höga kadmiumhalter.En särskild avgift tas ut på handelsgödsel. Avgiften utgickfram till med per kg kväve och med1:20 kr per kg fosfor. För att få till stånd en ytterligarestyrning mot minskad kadmiumhalt har under hösten1993 fattat beslut om en avgift även på kadmium ihandelsgödsel. Kadmiumavgiften uppgår till per g kadmiumi gödselmedel till den del kadmiuminnehållet överstiger 50 gper ton fosfor. har avgiften på fosfor avskaffats.Anledningen är att den utredning om miljöavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel som redovisades avJordbruksverket visat att fosforavgiften haftliten effekt på fosforförlusterna. Fosfor utlakashuvudsakligen genom erosion och ytavrinning från marken ochpåverkas i mindre utsträckning av fosforgödslingen. För attminska fosforförlusterna torde enligt vad som konstateradesandra åtgärder, t.ex. vinterbevuxen mark och förbättradstallgödselhantering, vara mer effektiva (prop. 1993/94:3,JoU6).I motion Jo233 yrkande 12 i denna del av . (s) begär motionärerna ett tillkännagivande om attmiljöavgifter bör tas ut på kadmium med per g kadmiumtill den del kadmiuminnehållet överstiger och att avgiftenpå kväve bör höjas till per kg och avgiften på fosforåterinföras och bestämmas till per kg.Riksdagen har fattat beslut om införande av en avgiftpå kadmium och om slopande av avgiften på fosfor ihandelsgödsel. Härvid avslogs ett yrkande med liknandeinnehåll med hänvisning till att en utvärdering av avgiftenbör ske bl.a. för att bedöma avgiftens effektivitetoch för att överväga om avgiften kan höjas för att styrakadmiumhalterna mot ännu lägre nivåer.