bet · GH01SfU25 · 1994-05-26 00:00:00 — Motionärerna anservidare att man bör överväga en ordning där den som erhållerstudiestöd i åldrarna skall varaåterbetalningsskyldig i 15 år.I motionen begärs ett tillkännagivande om vad motionärernaanfört om utformning och inriktning av ett förändratstudiestödssystem.I motion Sf49 yrkande 5 av m.fl. (v) ställersig motionärerna positiva till regeringens förslag om enparlamentarisk utredning med uppgift att reformera studiestödetmen har invändningar när det gäller inriktningen och begärdärför ett tillkännagivande till regeringen. Utredningen börenligt deras mening utgå från ambitionen att studier i högregrad än skall likställas med arbete och att godaekonomiska villkor skall gälla . De avvisartanken på att längre utbildningar skall leda till särskildasubventioner. Däremot bör det övervägas om det ur stödsynpunktså problematiska uppsatsarbetet kan premieras i någon form.Härigenom uppnås att studenterna genomför sina uppsatsersnabbare som studenter som väljer att läsa utantraditionell examen inte missgynnas. I utredningens uppdrag börenligt motionärerna ingå att ge förslag på ett stödsystem avstudielönekaraktär. Särskild uppmärksamhet bör härvid ägnaspersoner utan grund- och gymnasiekompetens. Vidare bör det ingåatt föreslå förstärkningar av studenternas allmännasocialförsäkringsskydd och att se över deras sjukförsäkring. Enförbättring av föräldraförsäkringen för studerande och personersom just avslutat sina studier bör också övervägas. Utredningenbör till sig knyta sakkunniga studeranderepresentanter frånsåväl högskoleområdet som folkhögskolor och komvux. Den skallvidare enligt dessa motionärer ha en jämn könsfördelning.Även i motion Sf527 yrkandena 1--4 av Skånberg och FannyRizell (kds) begärs tillkännagivanden om riktlinjer för ettreformerat studiestödssystem. Motionärerna anser attstudiemedelssystemet inte är utformat på ett sätt som garanterarsystemets hållfasthet för framtiden. Detta gäller framför allträntebildningen, vilket medfört att återbetalningstiderna ökatavsevärt med risk för stora avskrivningar av skulder iframtiden.Motionärerna förespråkar ett generöst beskattat bidrag medmöjlighet till kompletterande lån för att ge alla studeranderimliga levnadsvillkor. Inom dagens ekonomiska ramar bör därförmålsättningen vara att lägga bidraget på en nivå som inte verkarsnedrekryterande. anser de att det inte finns utrymmeför några större höjningar av nivån på totalbeloppet utan degrupper som kan förutses ha svårt att klara sig på dagenstilldelningsnivå, t.ex. småbarnsföräldrar, bör i första handstödjas med generella åtgärder utanför studiestödssystemet.Enligt motionärerna är det viktigt att det även i framtidenblir möjligt för vuxenstuderande att komplettera grundskole- ochgymnasieutbildning på goda villkor, varför de förordardifferentierade bidragsnivåer i tre steg, där de som läser pågrundskolenivå får det förmånligaste stödet. Möjligheterna attbryta ut boendedelen i stödet till ett speciellt lån ellerbidrag, utan att incitamenten minskar för att hålla nereboendekostnaden, bör prövas. För att förbättra möjligheterna atthålla nere skuldsättningen genom arbete bör enligt motionärernafribeloppet höjas och för att inte missgynna dem som väljer enlängre utbildning bör man också överväga att göra låneträntefritt . Lånen bör inte heller skrivas uppunder värnpliktstiden. Meritprövningen bör enligt motionärernatill viss del kunna anpassas till olika utbildningars karaktär.Prövningen bör utgå från en rimlig studietakt, men tillåta misslyckas en termin om man visat goda studieresultattidigare. Kraven på studietakt bör börja på en lägre nivå föratt öka under senare delar av utbildningen. Motionärerna anseratt rätten till lån bör frikopplas från rätten till bidrag föratt ge studenter som inte klarar kraven en chans att komma igen.T.ex. kunde ett halvt bidrag utges med möjlighet att kompletteramed ytterligare lån. För att inte riskera en alltför högskuldsättning bör enligt motionärerna antalet terminer begränsasoch, om studierna tas igen med mer än full studietakt,avskrivningar av lånet kunna göras. Motionärerna är positivatill en utbildnings- eller examenspremie, men kostnaden fördenna får inte vara så stor att den äventyrar möjligheterna attskapa ett i övrigt rimligt system. Den nuvarande möjlighetentill avskrivning av lån för studier på grundskole- ellergymnasienivå vid fortsatt högre utbildning bör finnas kvar.Vad avser återbetalningssystemet anser motionärerna att manbör öka effekten av återbetalning efter förmåga genom att ha entrappa, där höginkomsttagare betalar en högre andel av sin lönän vad låginkomsttagare gör. Marginaleffekterna bör dockstuderas noga. Det bör även, anför motionärerna, vara möjligtför den enskilde att genom en individuell annuitetsplan betalatillbaka snabbare. För att undvika subventioner i lånesystemetoch för att betona individens ansvar för lånet bör detta inteskrivas av . Däremot anser motionärerna attlånet bör skrivas av när låntagaren avlider.Samma motionärer understryker i motion Sf51 yrkandena 1--3ånyo vikten av att utredningen ser över och tar hänsyn till hurolika trygghetssystem samspelar med studiestödssystemet. Denflexibilitet som anpassningen av studiebidraget tillstudieresultaten ger bör enligt motionärerna utnyttjas i denfortsatta utvecklingen av studiestödet. Man bör enligtmotionärerna kunna tillåta större förseningar och gestudenterna möjlighet att med hjälp av en högre andel lån kommaigen efter en misslyckad termin. Motionärerna framhållerslutligen i denna motion att ett av de viktigaste målen för enfortsatt reformering av studiestödssystemet måste vara attminska den individuella skuldsättningen.Tillkännagivanden om riktlinjer för ett nyttstudiefinansieringssystem begärs likaså i motion Ub365 yrkande16 av m.fl. (nyd). Motionärerna vill ersättadagens olika studiefinansieringssystem med ett enda system somskall möjliggöra för alla medborgare att skaffa sig denutbildning de önskar och som skall vara lika för alla ochrättvist. Samma system skall gälla för alla vuxna, med vilkamotionärerna avser personer som fyllt , oavsett omvederbörande studerar på grundskole/gymnasienivå eller påhögskolenivå. Stödet skall enligt motionärerna bestå av tvådelar, en bidragsdel lika för alla och en lånedel som kanvariera efter individuella behov och önskemål, men med ettlånetak såväl som per individ. Lånet, som de anser skalllöpa med mycket låg avdragsgill ränta, skall återbetalas enligtregler som uppmuntrar till snabb återbetalning.Avskrivningsregler skall finnas som reglerar eventuellaorimligheter som kan uppstå i återbetalningsskyldigheten.Björn m.fl. (v) begär i motion Ub903 yrkande 6 attdet framtida studiemedelssystemet utvärderas ur ettrekryteringsperspektiv. Motionärerna framhåller att ett systemmed låga studiemedel och högre framtida lön leder till ett ökatföräldraberoende , vilket direkt försämrarrekryteringen av studieovana ungdomar. De menar att det dessutomär troligt att studenter från lägre socialgrupper är känsligareför den "risk" som en investering i studier (och studieskulder )innebär. Många fler än skulle enligt motionärerna undvikaatt söka sig till högskolan om det fanns en risk att misslyckasmed utbildningen och stå kvar med betungande skulder.I motion Sf515 av och ()framhålls att kostnaderna för att ha barn i gymnasiet ökat tillföljd av besparingar inom studiehjälpen och avgifter inomgymnasieskolan. Motionärerna anser att en översyn bör ske avgymnasielevernas ekonomiska situation. Möjligheterna att stärkabarnfamiljernas ekonomiska situation bör enligt motionärernaprövas inom ramen för det familjepolitiska stödet ochstudiefinansieringen, varvid såväl bostadsbidragens somunderhållsbidragens konstruktion bör studeras.I ytterligare motioner tar motionärerna upp frågor om stödettill vuxna studerande.I motion Sf509 av m.fl. (s) tar motionärerna uppproblemen med en riktig avvägning av stödnivån inom svux, svuxaoch ubl. Enligt motionärerna är ett bidrag på av tidigarelön inte tillräckligt för att klara försörjningen under studieroch den tilltagande medvetenheten om skuldsättning har gjort attmånga inte vågar ta lån. Resultatet är enligt motionärerna attalltför många av rena överlevnadsskäl väljer att övervintra påden ersättning som a-kassan ger i stället för att ta del av detutbildningsutbud som skulle kunna förbättra utsikterna tillarbete.I motion Sf503 av och ()varnar motionärerna för försämringar av stödet för vuxna som gåri folkhögskola. I den situation som befinner sig i harfolkhögskolorna fått förnyade och utvidgade uppgifter att ordnakurser för arbetslösa i olika åldrar. Att då försämra stödet förde vuxenstuderande genom att, som antyds i studieberedningensrapport förändra dagens studiefinansieringssystem, avskaffasvux och svuxa är enligt motionärerna inte rimligt. Det är etträttvisekrav att vuxna får ett generöst stöd som gör det möjligtatt uppnå i vart fall grundskolekompetens. I rådande läge finnsdet enligt motionärerna all anledning att bibehålla och stärkastödet till de vuxenstuderande.I motion Sf517 yrkandena 1--5 av m.fl. (v)framhålls att de allra flesta vuxna har ett försörjningsansvarsom gör det omöjligt för dem att finansiera grundläggandestudier med lån. Vuxna korttidsutbildade som vill studera pågrund- och gymnasieskola måste därför enligt motionärerna ha ettförmånligare studiestöd än ungdomar. Därvid måste även vuxnaskostnader för boende och barn vägas in vid fastställande avstudiestödsnivåerna. anser motionärerna att det börinföras en vuxenstudiestödsgaranti för grundutbildningmotsvarande treårigt gymnasium. Bidraget inom denna garanti börsuccessivt höjas till samma nivå som arbetslöshetsersättningen.Motionärerna framhåller också att så länge svuxa är lägre änarbetslöshetsersättningen innebär det inga reella merkostnaderför staten att överföra arbetslöshetsersättning tillvuxenstudiestöd, utan i stället sparar staten utgifter. Deföreslår också att ersättningsnivån inom svux och svuxa nu höjstill av arbetslöshetsersättningen och anför, i polemik medde tankar som redovisats i studieberedningens , att åldersgränsen förvuxenstudiestöd bör vara med möjlighet till dispens ochatt stöd bör kunna erhållas grundskolestudier ochminst två terminers gymnasiestudier.I motion Sf526 av m.fl. (nyd) begärs etttillkännagivande om behovet av att samordna vuxenstudiestödet.Motionärerna menar att det ur samhällsekonomisk synpunkt ärförkastligt att en a-kasseersättning ger mer gynnsamprivatekonomi än sysselsättningsbefrämjande åtgärder som t.ex.studier. Totalbeloppet för ett framtida vuxenstudiestöd bördärför ligga något över jämförbar a-kasseersättning och utformasenligt följande. Vuxenstudiestödet skall kunna beviljas sökandesom fyllt eller förvärvsarbetat . Stödet skallbestå av ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp. Grundbeloppetsbidragsdel skall motsvara av den faktiskaa-kasseersättningen och vara skattepliktig, medantilläggsbeloppet skall utgöras av en icke skattepliktig lånedelpå av a-kasseersättningen. Ett extra tilläggsbelopp skallutgöras av en likaså icke skattepliktig lånedel som beviljasendast när grundbelopp och tilläggsbelopp inte uppgår tilllägsta totalbelopp /mån. Förstudier i grundläggande vuxenutbildning skall enligtmotionärerna utges grundbeloppet och skattepliktigttilläggsbelopp och för gymnasial utbildning grundbelopp ochtilläggsbelopp i form av ett icke skattepliktigt lån. Vidavslutad gymnasial vuxenutbildning med uppnått godkänt resultatskall av lånedelen avskrivas och vid avslutadeftergymnasial utbildning med godkänt resultat skall denresterande låneskulden från gymnasieutbildningen avskrivas.I andra motioner framställs yrkanden som tar sikte på enskildafrågor inom studiestödssystemet.Frågan om den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel tasupp i motion Sf520 av och ().Motionärerna, som bl.a. framhåller att det ofta är kvinnor somsöker sig till utbildning när de blivit äldre, begär etttillkännagivande om att regelsystemet för studiemedel börutformas så att det stimulerar till utbildning oberoende avålder. I motion Sf519 av och () framhåller motionärerna att en vuxenutbildning av godkvalitet är av särskilt stor betydelse för kvinnorna. När barnenär vuxna vill många kvinnor utbilda sig eller vidareutbilda sigför nya arbetsuppgifter. För många kvinnor dröjer det längeinnan de praktiska förutsättningarna gör det möjligt för dem attta itu med studier. Motionärerna anser därför att det är oroandemed förslag som går ut på att sänka åldern för studiestöd, ochde motsätter sig en sådana sänkning och vill i stället seförslag som underlättar för kvinnor att studera.Karin m.fl. (c) begär i motion A815 ett tillkännagivandeom att ett nytt studiemedelssystem bör utformas så att flickorinte avskräcks från högre utbildning. Motionärerna framhålleratt det också är viktigt att kvinnliga doktorander ochforskarstuderande ges förutsättningar att fullgöra sina studieräven om avbrott för barnafödande görs.I två motioner, Sf504 av m.fl. (fp) och Ub635av m.fl. (fp), tar motionärerna upp möjligheternatill premiering av slutförda studier. I den förstnämnda motionenbegärs förslag från regeringen om hur slutförda doktorandstudierskall kunna premieras genom t.ex. avskrivning av halvastudieskulden. I den senare motionen framhålls att ett sätt attstimulera elever till att ta examina är att få en del avstudieskulden avskriven efter fullföljd examen. Möjlighetenskulle gälla även äldre elever som av olika anledningar intetagit någon examen, men som genom en avskrivning skullestimuleras att fullfölja studierna. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen skall vidta lämpliga åtgärderför att få fler elever att fullfölja sina högskolestudier.I motion Sf48 av och ()förordar motionärerna -- såvitt nu är i fråga -- att dennuvarande begränsningen av svuxa till två terminers studier pågymnasienivå skall omvandlas till en gräns på fyra terminer.Enligt utskottets mening visar den probleminventering somgenomförts i Centrala långtidsbedömning, irapporten och avStudiestödsberedningen att det finns ett behov av förändringarinom dessa system. Som regeringen framhållit och som framgår avvad motionärerna anför finns det en mängd problem som måstelösas. innebär det rådande ansträngda statsfinansiellaläget att det inte finns utrymme för lösningar som ställer ökadekrav på finansieringen av dessa system. Vidare ställer dehotande obalanserna i återbetalningssystemet ytterligare krav pårestriktivitet. Trots denna begränsning anser utskottet att detfinns goda möjligheter att komma till rätta med de problem somföreligger, men detta förutsätter att en grundläggande enighetkan nås kring de problemlösningar som väljs. Utskottet välkomnardärför regeringens planer på en utredning med parlamentariskainslag med uppgift att fortsätta beredningen av dessa frågor.Som framgår av motionerna finns utvecklade förslagtill alternativa former för ett reformerat studiestödssystem.Enligt utskottets mening utgör dessa förslag en tillgång förutredningen och bör tillsammans med de utgångspunkter somregeringen angivit utgöra en grund för det fortsatta arbetet.Utskottet ser inte någon anledning att nu ta ställning för elleremot de idéer som lagts fram och avstyrker därför motionärernasyrkanden om att skall ställa sig bakom de framlagdaförslagen.Utskottet utgår ifrån att utredningen på sedvanligt sättkommer att analysera och redovisa effekterna av de förslag somläggs fram och ser därför inte heller någon anledning tilltillkännagivanden om behovet av en prövning avrekryteringseffekter eller effekterna på familjer med elever igymnasieskolan. Utskottet avstyrker därför även dessamotionsyrkanden.Sammanläggning av svux och svuxaI motion Fi55 yrkande 1 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att de många olika formerna för studiestödtill vuxna förorsakar problem. För att förbättra samordningenbör enligt motionärerna svux och svuxa slås samman till enstödform. Åtgärden kan enligt motionärerna genomföras inom ramenför nuvarande ekonomiska resurser.Utskottet är medvetet om att de olika formerna för vuxenstödnu ger upphov till svåra problem. Bakgrunden är att de som sökerstudiestöd i många fall väljer att ansöka om alla de stöd somstår till buds: studiemedel, svux, svuxa och ubl. Flera av dessastöd förutsätter i praktiken att CSN kontaktararbetslöshetskassor, utbildningsanordnare m.fl. en eller fleragånger innan beslut fattas i ärendet. Med det stora antalsökande som gäller är belastningen mycket stor, ochsituationen förvärras nu kraftigt av att en överväldigandemajoritet numera väljer att ansöka om mer än ett stöd. Antaletbyten av stödform har också ökat. Mångfalden stödtyper lederockså till problem för de enskilda. Det är inte ovanligt attstuderande i första hand söker studiemedel därför att detta germöjlighet att direkt få ut ett stort förskottsbelopp. När detsenare visar sig att sökanden har rätt till det mycketförmånligare svux eller svuxa måste en avräkning ske av detutbetalade beloppet. I denna situation förekommer det attstuderande med dålig ekonomisk situation väljer att avstå fråndet förmånligare stödet med den högre skuldsättning som dettaför med sig.En av de avgörande orsakerna till de problem som uppkommitär de många stödtyperna, och utskottet kan därför instämma i vadsom anförs i motion Fi55 om behovet av en bättre samordning pådetta område. Enligt utskottets mening är det fråga om ett akutproblem som kräver en snabb lösning, och utskottet har därförövervägt alternativet med en omedelbar lagändring. Med hänsyntill att en samordning av dessa stöd skulle innebära ettförhållandevis stort ingrepp som inte bör genomföras i form avett utskottsinitiativ har utskottet valt att avstå från dennautväg.Enligt utskottets mening bör den aviserade utredningen medförtur behandla de problem som de många olika formerna avvuxenstudiestöd ger upphov till för både enskilda ochmyndigheter och lägga fram ett förslag. Inriktningen börvara att ett sådant förslag skall träda i kraft den 1 januari1995. Det anförda bör som sin mening ge regeringentill känna.Med det anförda tillgodoses i allt väsentligt motion Fi55yrkande 1.Premier vid snabb återbetalning av studielånIan m.fl. (nyd) begär i motion Sf525 etttillkännagivande om att regeringen i syfte att stimulera ensnabb återbetalning av studielån bör besluta om lämpligapremievillkor för frivillig återbetalning av studielån sombeviljats såväl före som efter den 1 januari 1989.Enligt utskottets mening ankommer det på regeringen att fattabeslut om den typ av åtgärder som motionärerna föreslår.Utskottet ser inte någon anledning att frångå denna ordning ochavstyrker därför motionsyrkandet.Studiebidrag i förhållande till prestationI propositionen lägger regeringen fram förslag som grundar sigpå den utredning som genomförts i syfte att analysera problemenoch möjligheterna till förändringar inom studiestödssystemet.Bakgrunden till att regeringen redan nu föreslår att ett förstasteg tas i reformeringen av studiestödssystemet är attutredningsarbetet visar på att det finns möjligheter att medolika åtgärder förbättra incitamenten till hushållning medstudiemedlen och studietid. En åtgärd som har denna effekt äratt avpassa studiebidraget till studiernas omfattning ochregeringen föreslår att en sådan förändring genomförs med verkanfr.o.m. den 1 juli 1995.Regeringens förslag innebär för studerande vid universitet ochhögskolor att studiebidragets storlek fr.o.m. andra terminenskall påverkas av tidigare uppnådda studieresultat i form avavklarade poäng. Avsikten är att studiebidrag skall kunna lämnasäven för poäng som innebär en återhämtning av en tidigareförsening. Mellanskillnaden mellan studiebidraget ochstudiemedlens totalbelopp kan utgöras av studielån. Förstuderande i övrig studiemedelsberättigande utbildning lämnasstudiebidrag som motsvarar utbildningens totalaomfattning och längd enligt fastställd studieplan. Den somförsenas i studierna kan beviljas studielån. Regeringen anföratt det är angeläget att effekterna för utbildningar med enannorlunda uppläggning, inverkan på rekryteringen tillutbildning samt samspelet med andra stödformer ochtrygghetssystem följs noggrant. Rapporteringen bör ske i sambandmed de fördjupade anslagsframställningarna.I motion Sf47 av m.fl. (s) anför motionärernaatt de i motion Sf512 redovisat riktlinjer för ett sammanhålletstudiefinansieringssystem och yrkar med hänvisning till dessariktlinjer att propositionen i dess helhet avslås. På ett antalpunkter skulle enligt motionärerna de förslag som regeringenlägger fram allvarligt försvåra möjligheterna till samordningoch tydlighet. Dessutom saknas ett sakligt underlag för attfatta beslut. Mot bakgrund av att en utredning medparlamentariska inslag kommer att tillsättas och då de förslagsom regeringen lägger fram inte skall träda i kraft förrän den 1juli 1995 resp. saknas enligt dessamotionärer skäl att nu bryta ut vissa delar ur helheten. När detgäller förslaget om studiebidrag efter prestation finns detenligt motionärerna inte heller någon analys av deadministrativa konsekvenserna. Förslaget ger upphov till ettökat antal kontakter från studiestödsmyndighetens sida både medde studerande och med ett stort antal självständigautbildningsanordnare. Dubbla prövningar blir nödvändiga eftersomman först skall uppfylla dagens meritkrav för att över huvudtaget få stöd. Det blir enligt motionärerna troligen ettkrångligt och otydligt system. Frågan är också hur det påverkarrekryteringen av studieovana grupper och valet av de svårareutbildningarna.Också i motion Sf49 yrkande 1 av m.fl. (v)avvisar motionärerna regeringens förslag att koppla ihopstudieresultatet med rätten till studiebidrag. Enligt dessamotionärer är det en viktig princip att studiebidraget skallvara så neutralt som möjligt i relation till utbildningen. Dettänkande som ligger bakom regeringens förslag är enligtmotionärerna helt främmande för en kvalitativ syn på högreutbildning. En bestraffning av studenter som inte uppnått vissapoängkrav gynnar inte kvaliteten på studierna utan ger signalenatt så snabbt och effektivt som möjligt ta sig igenom studiernaoch hellre jaga poäng än goda kunskaper. Det är vidare en viktigprincip att man skall undvika att dela upp studenterna i lyckadeoch misslyckade. Pressen att nå goda resultat är tillräckligtstor . Ett genomförande av förslaget skulle ocksåleda till en förstärkning av snedrekryteringen till studier.Upplåningen avskräcker ungdomar från studieovana miljöer ihögre grad än andra. Även dessa motionärer anser att ettgenomförande av förslaget riskerar att ge upphov tilladministrativa problem.Slutligen yrkas också i motion Sf50 av (nyd)avslag på propositionen i dess helhet. Motionären framhåller inom Ny demokrati presenterat förslag om förändringar istudiestödssystemet med bl.a. ett samordnat vuxenstudiestöd. Ettnytt system måste vara stabilt och inge förtroende. Mot bakgrundav att en utredning kommer att tillsättas finns det inte hellerenligt denne motionär någon anledning att nu binda sig förförändringar som sedan kan behöva omprövas.Enligt utskottets mening är det bra att en parlamentariskutredning nu tillsätts för att se över studiestödet. Regeringensförslag om att redan nu fatta beslut om ett första steg ireformeringen av studiestödet anser utskottet sig emellertidinte kunna tillstyrka. Som motionärerna framhåller är avsiktenatt dessa förslag skall träda i kraft först ochdet finns därför inte någon egentlig anledning att redan nufatta beslut i dessa frågor. Härtill kommer att regeringenvarken har redovisat något sakligt underlag för sina förslageller analyserat de administrativa konsekvenserna. Det enda somsägs är att CSN skall få i uppdrag att utreda dessa.