bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Utbytesstuderande gymnasieelever skall fåbehålla sitt studiebidrag.UtvecklingsårKommunerna skall ges ett ansvar för och få resurser att gealla ungdomar meningsfull sysselsättning t.o.m. vårterminen detår man fyller dvs. normalt under ett extra år iförhållande till nuläget.UngdomsintroduktionUngdomspraktikplatserna bör avvecklas till förmån för riktigajobb. Likaså bör ALU-verksamheten begränsas. I stället bör ettsystem med ungdomsintroduktion införas där ungdomarna efter fyramånaders praktik anställs medrekryteringsstöd.Alla ungdomar som inte fått någon annan åtgärd skall erbjudasspeciella utvecklingsprogram. Särskild personal påarbetsförmedlingarna bör i större utsträckning än nu arbetaenbart med ungdomar mellan 20 och 24 år.UngdomsvikariatUtbildningsvikariaten skall i inriktas mot ungdomsvikariat,dvs. vikariaten skall i första hand erbjudas ungdomar.Garanti för arbetslösa akademikerArbetsmarknaden behöver välutbildade akademiker och andra medlång utbildning. En särskild garanti bör skapas för arbetslösaakademiker. Garantin innebär en praktiktjänstgöring i första hand i företag med mindre än 200 anställda.Arbetsgivaren får rekryteringsstöd. I andra hand kanpraktiken genomföras i den gemensamma sektorn varvidlönekostnaden betalas av arbetsförmedlingen.Unga företagareUtvecklingsbolagen bör ges ytterligare resurser för att kunnage ungdomar riskvilligt kapital på rimliga villkor.Vad utskottet anfört ovan bör med bifall till motionFi54 (yrk. 11) och med avslag på motion Fi32 (yrk. 24--27) somsin mening ge regeringen till känna.8. UngdomsintroduktionIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetUngdomsfrågor som börjar med "Socialdemokraternas och"och slutar med "Fi54 (yrk. 3)" bort ha följande lydelse:Som utskottet redovisat ovan bör de nuvarandeungdomspraktikplatserna avvecklas till förmån för riktiga jobb.Även ALU-verksamheten bör begränsas, särskilt inom vissabranscher, eftersom åtgärden förhindrar skapande av ordinariearbeten. Ett system med ungdomsintroduktion bör ersätta denämnda åtgärderna. Ungdomsintroduktion innebär att ungdomarefter fyra månaders ungdomspraktik anställs under åtta månadermed rekryteringsstöd.Ungdomar som inte fått någon annan åtgärd skall erbjudasspeciella utvecklingsprogram. Särskild anställd personal påarbetsförmedlingarna bör arbeta enbart med ungdomar. Innehålleti verksamheten skall utformas av förmedlingarna tillsammans medungdomarna. Syftet skall vara att stärka ungdomarnas ställningpå arbetsmarknaden och leda fram till ett arbete. Kortarepraktikperioder hos enskilda arbetsgivare kan självfallet ocksåingå i ett sådant utvecklingsprogram. Vad som ovan anförts om enny åtgärd benämnd ungdomsintroduktion anser utskottet attriksdagen med anledning av motion Fi54 (yrk. 3) som sin meningbör ge regeringen till känna. Motion Fi32 (yrk. 28) får anses ihuvudsak tillgodosedd med det anförda.9. AkademikerpraktikIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetAkademikerpraktik som börjar med "I samband" ochslutar med "Fi32 (yrk. 19)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att arbetsmarknaden mer än någonsin behövervälutbildade akademiker och andra med lång utbildning. Detgäller inte minst de mindre och medelstora företagen.Arbetsförmedlingen bör i avsevärt större omfattning än i dagutnyttja möjligheten att använda rekryteringsstöd.Regeringens förslag om förlängd praktikperiod ochfinansieringsbidrag i akademikerpraktiken bör enligt utskottetsmening avvisas i enlighet med yrkandena i motionerna Fi32 (yrk.19) och Fi54 (yrk. Utskottet är av den uppfattningen attåtgärden i sin nuvarande form bör slopas och ersättas med engaranti för ungdomar med lång utbildning enligt den modell somskisseras i den socialdemokratiska motionen Fi54. Förslagetinnebär att den arbetslöse akademikern tjänstgör , iförsta hand i företag med mindre än 200 anställda. Under tidenfår arbetsgivaren ett generöst rekryteringsstöd. Tjänstgöringenskall också kunna genomföras i den gemensamma sektorn varvidarbetsförmedlingen skall betala lönekostnaden.Utskottet rekommenderar mot denna bakgrund finansutskottet attavstyrka regeringens förslag om förlängd praktikperiod ochfinansieringsbidrag i akademikerpraktiken.10. Förstärkning av arbetsförmedlingenIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetFörstärkningen av arbetsförmedlingen som börjar med"har" och slutar med "vidarbetsförmedlingen" bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare instämt med motion Fi54 (s) att AMSbehöver en personalförstärkning . Anslaget behöverdärför permanent lyftas upp på en högre nivå. Regeringen böråterkomma med ett sådant förslag.Motion Fi54 (yrk. 12 i motsvarande del) tillstyrks således ochpropositionen avstyrks i motsvarande del.11. InformationsinsatserIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetInformationsinsatser som börjar med"kommer" och slutar med "förinformationsinsatser" bort ha följande lydelse:I likhet med motionerna Fi54 (yrk. 14) och Fi32 (yrk. 18)anser utskottet att föreliggande förslag omarbetslöshetsförsäkring inte kan ligga till grund för beslut omändringar som är av den arten och omfattningen att någrasärskilda ytterligare informationsinsatser behövs. De aktuellamotionsyrkandena bör därför tillstyrkas av finansutskottet, ochregeringens förslag att högst av anslaget A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall kunna disponeras förinformation om arbetslöshetsförsäkringen bör avstyrkas avfinansutskottet.12. Medelsanvisning på anslag A 2. ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetMedelsanvisning på anslag A 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som börjar med "har" ochslutar med "av finansutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet hänvisar till de ställningstaganden i det föregåendeangående omfattningen av olika insatser under A 2-anslaget.Utskottet har i enlighet med motion Fi54 (s) förordat ökningbl.a. inom arbetsmarknadsutbildningen.Sammantaget innebär detta att utskottet ansluter sig tillmotion Fi54 (yrk. 17 i motsvarande del) beträffande anslaget.Anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör fastställastill 30 424 738 000 kr.13. Medelsanvisning på anslag A 2. ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderLaila (nyd) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Medelsanvisningpå anslag A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som börjar med"har" och slutar med "avfinansutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande för eninriktning av arbetsmarknadspolitiken i enlighet med motion Fi31(yrk. 18 delvis). Med en sådan inriktning bör resursanspråkenkunna minskas ner.Sammantaget innebär detta att utskottet ansluter sig tillmotion Fi31 (yrk. 18 i motsvarande del) beträffande anslaget.Regeringens beräkning av anslaget till Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bör således minskas med 5 . Totalt bör anvisas på anslaget.14. LönebidragIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande som i avsnittetLönebidrag börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med"motion Fi32 (yrk. 40)" bort ha följande lydelse:Regeringen lade fram förslag om att slopamöjligheten att i särskilda fall ett högre lönebelopp än 13 700kr skall kunna läggas till grund för lönebidrag.Socialdemokraterna yrkade i motion 1993/94:A254 (yrk. 22) attförslaget skulle avslås. Utskottet anser att medanledning av motion Fi32 (yrk. 40) skall geregeringen till känna att möjligheten till högre lönebidrag börfinnas kvar.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag vill inledningsvis ansluta mig till vad desocialdemokratiska ledamöterna i avvikande meningar anförtbeträffande permanenta resurser, insatser för kvinnligtföretagande, ungdomsintroduktion, akademikerpraktiksamt informationsinsatser i samband medarbetslöshetsförsäkring. Därutöver vill jag anföra följande.Arbetsmarknadspolitikens inriktning m.m.Det krävs en mycket mer aktiv politik än denarbetsmarknadspolitik som förs. Regeringen har i praktikenövergivit arbetslinjen. Arbetsmarknadspolitiken bör enligtmin mening i första hand inriktas påarbetsmarknadsutbildning, företagsutbildning,utbildningsvikariat och beredskapsarbeten samt ett omfattandepaket för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. De befintligaarbetsmarknadspolitiska medlen för innevarande budgetår måsteanvändas på ett effektivt sätt, och eventuell reservation påanslaget måste gå till avsedda ändamål under nästa budgetår. Ivår alternativbudget använder vi inomregionalpolitiken och för vägunderhåll. Vidare anserVänsterpartiet att det bör vara tillräckligt med 2,5 miljarderkronor i finansfullmakten -- den föreslagna höjningen med 1,5miljarder kronor bör i stället användas förarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Enligt min uppfattning är det inte aktuellt med administrationav nya arbetsmarknadskassor men däremot av en resursförstärkningför ökade personalkostnader. Anslaget A 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader bör därför höjastill 2 961 516 000 kr.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderDe arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas omfattning ochinriktning bör vara betydligt mer ambitiösa än regeringensförslag. avvisar regeringens förslag att taresurser från anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderavsedda för nästa budgetår och använda dessa till vägunderhåll,särskilda regionala åtgärder, kulturmiljövård eller förstärkningav Norrlandsfonden. Därigenom kan disponeraytterligare . Vidare anser vi attbudgetmedlen bör utökas med för ökadsatsning på arbetsmarknadsutbildning inkl. utbildningsbidrag,beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och en ungdomssatsning.Vårt krav på fullt utbildningsbidrag i upphandladarbetsmarknadsutbildning och inom det reguljärautbildningsväsendet upprepas. För beredskapsarbeten börbidragsreglerna åter baseras på en arbetstid iveckan. ALU-delegationen bör läggas ner och kringkostnadsmedlenminskas -- de därmed frigjorda resurserna bör läggas påarbetsmarknadsutbildning. Utbildningsvikariat är en utmärktmetod som bör stimuleras; taket för utbildningskostnaderna bort. Vidare måste uppsägningar inom den kommunala sektornoch den finansiella rundgången förhindras.För är minskad arbetslöshet det överordnademålet för den ekonomiska politiken. Vi vill vidta en rad åtgärder för att komma till rättamed ungdomsarbetslösheten.En ordning med ungdomsgaranti bör genomföras som innebär attungdomar inte skall vara öppet arbetslösa mer ännågra veckor. För ungdomar som är äldre skall gränsen gå vid2--3 månader.Obligatoriska praktikantplatser där arbetsgivarna betalaravtalsenlig praktiklön bör inrättas för ungdomar på medelstoraoch stora företag. Om en praktikant anställdes på var femtiondeanställd skulle 70 000 ungdomsplatser skapas.Pengar bör satsas på ungdomsprojekt med miljöinriktning.Tanken är att utnyttja ungdomarnas initiativkraft ochmiljöintresse i samband med projekt inom ramen för kommunernasarbete med att utarbeta Agenda 21.Mikrostöd om högst bör införas för ungdomar mellan16 och som vill driva rörelse eller kooperativ.Ungdomspraktiken bör snabbt trappas ned och ersättas av ettintroduktionsprogram med kortare praktik kombinerat medanställning med rekryteringsstöd.Ungdomssatsningen skall slutligen kompletteras med åtgärder iutbildningshänseende.Bidraget till företagsutbildning bör enligt min meninghöjas till högst för att stimulera tillkompetensutveckling.Försöksverksamhet med rekryteringsstöd förhögskoleutbildade är en positiv åtgärd, men den bör utformaspå ett något annorlunda sätt. förordar att 50 %av lönekostnaderna utgår och 25 %under de följande sex månaderna.I fråga om medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder anser jag att beräkningen bör utgå från de förslagsom läggs i motion Fi32; dvs. anslaget bör fastställas till 33586 738 000 kr.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeVänsterpartiet föreslår vad gäller särskilda åtgärder förarbetshandikappade att medelsramen för otraditionellainsatser för nästa budgetår höjs med utövervad regeringen föreslagit.Vi vidhåller slutligen vårt krav att den bidragsberättigadelönesumman vid lönebidrag i särskilda fall skall kunna varahögre än 13 700 kr.Bostadsutskottets yttrande1993/94:BoU9yBilaga 11Förslag i kompletteringspropositionen m.m. avseendebostadsutskottets beredningsområdeTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat att beredabostadsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1993/94:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rörbostadsutskottets beredningsområde.PropositionenRegeringen har i proposition 1993/94:150 bilaga 7 avsnitt 1föreslagit att2. under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Räntebidrag m.m.för /95 anvisa 3 utöver vadsom föreslagits i proposition 1993/94:100 bilaga 8.MotionernaUtskottet behandlar i detta yttrande motionerna1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd) vari yrkas38. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostads- och byggpolitiken,39. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsning av rätten till bostadsbidrag.1993/94:Fi44 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att tidigare beslutade besparingarpå bostadssektorn skjuts upp tills fastighetsmarknaden harstabiliserats samt uttalar att när besparingen genomförs såskall den ske på hela bostadsbeståndet och i allaupplåtelseformer,2. att beslutar att införa ett särskiltinvesteringsbidrag för /95 i syfte att stimuleranyproduktionen och att investeringsbidraget skall utgå med 10 %av investeringens bidragsunderlag,3. att beslutar om ett särskilt investeringsbidragpå för /95 i syfte attstimulera ombyggnader av bostäder i flerfamiljshus,4. att beslutar att stödformen Särskiltombyggnadsbidrag för äldrebostäder för /95tillförs ,5. att beslutar att för /95 beviljaBoverket ett engångsanslag på för bidragtill handikappinvesteringar i offentliga lokaler,6. att beslutar att utöka beslutsramen för anslagetStöd till icke-statliga kulturlokaler med ,7. att beslutar att utöka beslutsramen för anslagetBidrag till allmänna samlingslokaler med ,8. att beslutar att utöka beslutsramen för anslagetBidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområdena med 10miljoner kronor.1993/94:Fi54 av m.fl. (s) vari yrkas4. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omstöd för upprustning av skolor,5. att godkänner vad i motionen anförts om stöd förinvesteringar i kommunernas gatu- och vägnät.1993/94:Fi59 av m.fl. (s) vari yrkas18. att beslutar att bidragsramen för B 20 Bidragtill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden för budgetåret1994/95 under elfte huvudtiteln ökas med ,19. att beslutar att bidragsramen för B 4 Stöd tillicke-statliga kulturlokaler för /95 under elftehuvudtiteln ökas med utöver regeringens förslag,20. att beslutar att bidragsramen för E 3 Bidragtill allmänna samlingslokaler m.m. för /95 undertrettonde huvudtiteln ökas med utöver regeringensförslag.Tidigare riksdagsbehandling m.m.InledningFlertalet av de motionsförslag som väckts med anledning avkompletteringspropositionen inom bostadsutskottetsberedningsområde har behandlats av . I detföljande lämnas en kortfattad redovisning för riksdagensställningstaganden m.m. till dessa förslag.Stöd till ny- och ombyggnad av bostäder m.m.Under allmänna motionstiden fördes i en rad motioner framförslag för att stimulera olika typer av ROT-åtgärder. I syfteatt öka sysselsättningen inom byggsektorn fattade , pågrundval av motionsförslagen, beslut om ett särskiltROT-program -- ROT-program. Programmet har ikorthet följande omfattning.1. Stöd för reparation och bostadsförbättringsåtgärder, s.k.RBF-stöd.2. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissakommunala byggnader.3. Räntebidrag för ombyggnad av bostäder.4. Ombyggnad av äldrebostäder.5. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden.7. Skatteavdrag för vissa underhållsåtgärder.Under år 1993 har dessutom flera andra beslut fattats somockså de är avsedda att förbättra sysselsättningen påbyggarbetsmarknaden. Det gäller bl.a. en ökning av anslaget förvissa investeringar i statliga byggnader m.m. och en ökning avstödet till allmänna samlingslokaler. Dessutom har riksdagenantagit ett förslag som innebär att fastighetsskatten reducerasför vissa påbyggnader.På förslag av arbetsmarknadsutskottet (1993/94:AU21) beslut om ROT-satsningar på sammanlagt1,. beslut innebar att regeringenbemyndigades att använda av innevarande årsanslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till ROT-åtgärder ibl.a. skolor, samlingslokaler, bostäder, äldrebostäder, sjukhem,vissa kulturbyggnader och kulturmiljövård.Med stöd av bemyndigandet har regeringen beslutat om ettROT-program inom kultursektorn och på miljöområdet -- 1994 årsROT-program. Inom ramen för programmet kan stöd utgå tillföljande typer av åtgärder m.m.1. Miljöförbättringar i lokaler för undervisning, vård ochomsorg.2. Miljöförbättringar i bostäder m.m.3. Kulturmiljövård och kulturbyggnader.6. Ombyggnadsbidrag för äldrebostäder.7. Bidrag till allmänna samlingslokaler.8. Lokalbidrag till trossamfund.En förutsättning för att stöd skall kunna utgå är att beslutfattas och att projekten påbörjas före och attde slutförs . Om det finns särskilda skälkan dock projekt som påbörjas efter beviljasstöd.Utöver de ovan redovisade båda ROT-programmen har riksdagenåren 1993 och 1994 behandlat motionsförslag med krav på insatserav olika omfattning och inriktning som syftat till att stimulerabyggverksamheten och motverka byggarbetslösheten.Tidigare i vår har bostadsutskottet och bl.a.behandlat motionsförslag om investeringsbidrag för att stimuleraombyggnad av bostäder i flerbostadshus, ombyggnadsbidrag föräldrebostäder, bidrag till handikappinvesteringar i offentligalokaler samt stöd för upprustning av skolor och andra kommunalalokaler och anläggningar. I sitt av godkändabetänkande (bet. 1993/94:BoU14) anförde utskottet att det måstebedömas föreligga ett behov av ytterligare insatser för att ökasysselsättningen inom byggsektorn. Enligt utskottet var detockså denna bedömning som låg bakom tillkomsten av 1994 årsROT-program. Utskottet konstaterade att de i betänkandetbehandlade motionerna väcktes under allmänna motionstiden -- en tidpunkt vid vilken ROT-program ännu inte fanns.Enligt utskottets mening fick förslagen i motionerna ansestillgodosedda genom de av därefter beslutadeROT-satsningarna. De av utskottet avstyrkta motionerna avslogsav riksdagen.I betänkandet behandlades även frågan om att införa ettinvesteringsbidrag till nybyggnad av bostäder. Också dettaförslag avstyrktes av utskottet och avslogs av . mening var förutsättningarna för bostadsbyggandet ivissa avseenden bättre , varför ett statligtinvesteringsbidrag till nyproduktion av bostäder inte kundeanses motiverat.I sitt betänkande 1993/94:BoU8 behandlar utskottetmotionsförslag om att öka dels ramen för stöd till icke-statligakulturlokaler med för /95,dels ramen för bidrag till konstnärlig utsmyckning med 10miljoner kronor för samma budgetår. Båda förslagen avstyrks avutskottet. I det förstnämnda fallet sker detta med hänvisningtill att medel inom ramen ROT-program ställts tillförfogande i sådan omfattning att förslaget om ramvidgningenpraktiskt taget helt tillgodosetts. I det sistnämnda falletanförde utskottet att omfattningen av den hittillsvarandebidragsgivningen fick anses väl avvägd. följdeutskottet.Motionsförslag om att ramen för stöd till allmännasamlingslokaler skall ökas med 50 miljonor kronor för budgetåret1994/95 behandlade utskottet i betänkandet 1993/94:BoU9.Förslaget avstyrktes av utskottet med hänvisning till att ocksådetta förslag fick anses tillgodosett genom de ramvidgningar somkommit till stånd efter beslut av samtgenom ROT-program. Även i detta fall följde riksdagenutskottets förslag.Reduktionen av räntebidragenRegeringspartierna och Socialdemokraterna träffade hösten 1992en överenskommelse om den ekonomiska politiken. Som en del avdenna ingick att bostadssubventionerna skulle reduceras med 3miljarder kronor netto från , dvs. sedanhänsyn tagits till en trolig ökning av bostadsbidragen. Påförslag av finansutskottet (bet. 1992/93:FiU30 s. 150--153)beslöt att besparingen avbostadssubventionerna skulle ske med netto1994, med netto 1995 och med netto 1996. har därefter (bet. 1993/94:BoU3) beslutat hur de s.k. extra upptrappningarnaav den garanterade räntan skall fördelas på olika årgångar avbostäder så att besparingen kan genomföras.I betänkandet 1993/94:BoU15 behandlade utskottetmotionsförslag om att de beslutade besparingarna och1996 skulle skjutas upp tills fastighetsmarknaden stabiliserats,och att när det är lämpligt att genomföra besparingen den skallfördelas på samtliga upplåtelseformer och på helabostadsbeståndet. Enligt utskottet fanns det dock inte anledningföreslå att ändra sitt beslut om enreduktion av räntebidragen varför förslaget avstyrktes. Detavslogs därefter av riksdagen.Inriktningen av bostads- och byggpolitiken m.m.Motionsförslag om bostadspolitikens utformning och inriktningm.m. behandlades i betänkandet /94:BoU15. Förslagenavstyrktes bl.a. med hänvisning till den avreglering m.m. sombostadspolitiken genomgått och till vikten av attbostadspolitiken fortsättningsvis förs med fasthet ochkonsekvens och att klara regler ges för de boende och för demsom i skilda sammanhang har att genomföra denna politik.Frågan om att avveckla bostadsbidragen till hushåll utan barnhar behandlats av utskottet i betänkandet 1993/94:BoU16.Förslaget avstyrktes. Enligt vad utskottet anförde fyller dessabidrag en viktig bostadspolitisk uppgift genom att deunderlättar för de aktuella hushållen att efterfråga en lämpligbostad.Förslag om sänkt fastighetsskatt och byggmoms m.m. har underåret behandlats av skatteutskottet.Bostadsutskottet övervägde senast dessa frågor i sitt yttrande1993/94:BoU5y till skatteutskottet. I yttrandet avstyrkteutskottet motionsyrkanden motsvarande dem som förs fram.UtskottetStöd till ny- och ombyggnad av bostäder m.m.I tre motioner (s), Fi44, Fi54 och Fi59, förs fram förslag omolika former av stöd till ny- och ombyggnad av bostäder, tillinvesteringar i offentliga lokaler och anläggningar, tillicke-statliga kulturlokaler, till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden samt till allmänna samlingslokaler. Gemensamt fördessa förslag är att utskottet behandlat ochavstyrkt i princip likalydande förslag framlagda årsallmänna motionstid. har ställt sig bakom utskottetsställningstaganden. Riksdagsbehandlingen av de aktuella frågornahar ovan kortfattat beskrivits.Riksdagen har så som avslagityrkanden motsvarande dem som åter läggs fram. I sakfrågornahar inte något tillförts som ger utskottet anledning att omprövasina tidigare ställningstaganden. Det kan således inte ansesvara meningsfullt att nu åter ingående sakbehandla de aktuellayrkandena.Motion Fi44 (s) yrkandena 2, 3, 4 och 5 samt densocialdemokratiska partimotionen Fi54 yrkandena 4 och 5 medförslag till ytterligare ROT-åtgärder m.m. avstyrks medhänvisning till vad utskottet tidigare anfört (bet.1993/94:BoU14) vad gäller motsvarande yrkanden. Som framgår avredovisningen ovan avstyrktes dessa yrkanden bl.a. medhänvisning till de ROT-insatser om sammanlagt 1,5 miljarderkronor som beslutade om , dvs. 1994 årsROT-program.Även motionerna Fi44 (s) yrkandena 6 och 8 samt Fi59 (s)yrkandena 18 och 19 avstyrks med hänvisning till den tidigarebehandlingen av motsvarande yrkanden (bet. 1993/94:BoU8).Förslag om ökat stöd till icke-statliga kulturlokaler avstyrktesdå med hänvisning till de satsningar på detta område som redangjorts inom ramen ROT-program.