bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Regeringen uppskattar att dettaleder till minskade utgifter inom de berörda anslagen på 150 miljoner kronor.Nettoeffekten på statsbudgeten skulle således bli 350 miljoner kronor.Regeringen avstår emellertid från att föreslå någon neddragning påförläggningsanslaget eller några andra anslag, eftersom utvecklingen på dessaanslag är så osäker.I motion Fi31 (nyd) anförs bl.a. att priserna måste pressas vid upphandlingav bostäder och förläggningar, att en noggrann och kontinuerlig granskning avStatens invandrarverk bör göras, att flyktinghjälpen bör sättas in i dedrabbades närområden och att en uppstramning av flyktingpolitiken börske (yrkande 25). Motionärerna anser vidare att nedskärningar i anslaget tillErsättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. bör göras genom attantalet beviljade asylansökningar begränsas och genom att schablonersättningentill kommunerna sänks . De begär (yrkande 26) att skallavslå förslaget om ett ökat anslag med 500 miljoner kronor.Enligt socialförsäkringsutskottets mening (SfU7y) torde regeringensberäkning av hur många ytterligare kommunplatser som behövs vara tilltagen iunderkant. Med hänsyn till att möjligheten att göra säkra bedömningar av hurmånga flyktingar och ansökningsfall som kommer att vara föremål förkommunmottagande är begränsad, vill utskottet emellertid inte motsätta sigregeringens förslag till medelsanvisning. Det anförda innebär attfinansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi31 (nyd) yrkande 26 omminskad medelsanvisning. Ny demokrati har fogat en avvikande mening tillyttrandet från socialförsäkringsutskottet.Socialförsäkringsutskottet vill i övrigt hänvisa till att kommittén meduppgift att göra en översyn av invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken (dir. 1993:1) bl.a. skall göra överväganden omflyktingpolitiska insatser internationellt och belysa kostnaderna för stat ochkommun samt invandringens samhällsekonomiska konsekvenser. Vad som anförts imotion Fi31 (nyd) yrkande 25 om flyktingpolitiken berör områden som ligger inomramen för kommitténs uppdrag. Utskottet anser att resultatet av kommitténsarbete bör avvaktas och att finansutskottet bör avstyrka bifall till motionFi31 (nyd) yrkande 25.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetoch tillstyrker sålunda regeringens förslag i budgetpropositionen (bil. 11,avsnitt 2.1) och avstyrker yrkandena 25 och 26 i motion Fi31 (nyd).Nedsättning av ekonomiskt biståndI den nya lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., som träder ikraft , infördes på förslag av socialförsäkringsutskottet enbestämmelse i 11 § som klargör att staten har kostnadsansvaret för en utlänningsom fått beslut om avvisning eller utvisning även i de fall när enverkställighet drar ut (1993/94:SfU11, rskr. Utskottetförutsatte att regeringen skulle återkomma med förslag om åtgärder i den månekonomiska sanktionsmöjligheter skulle erfordras gentemot utlänningar som påannat sätt än genom att hålla sig undan försvårar verkställigheten av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut. har i en skrivelse den28 till regeringen framhållit att en absolut rätt till bistånd framtill det att utlänningen lämnat landet avsevärt kommer att försvåraverkställigheten av beslut om avvisning och utvisning. pekar iskrivelsen på att det i 10 § nämnda lag finns möjligheter att sätta ned ochunder vissa förutsättningar dra in det ekonomiska biståndet för den somförsvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd. Verket anser attåtminstone samma sanktionsmöjligheter borde finnas gentemot den som intemedverkar till avvisning. Regeringen gör i kompletteringspropositionen denbedömningen att det är nödvändigt att någon form av ekonomiskasanktionsmöjligheter finns för det fall att en utlänning vägrar medverka åtgärd som är nödvändig för att verkställigheten av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut skall kunna genomföras. Som exempel nämns attsanktionsmöjligheter t.ex. kan vara nödvändiga om en utlänning vägrar medverkatill att söka en passhandling som krävs för återresan.Socialförsäkringsutskottet har (SfU7y) ingen erinran mot att 10 § ilagen kompletteras med ett tredje stycke som innebär att bestämmelserna omnedsättning av bostadsersättning och dagersättning kan tillämpas även i dessafall. föreslår emellertid att den nya bestämmelsenäven bör hänvisa till första stycket i paragrafen, varför orden "i andrastycket" bör strykas.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag ikompletteringspropositionen (bil. 11, avsnitt 2.2) med den ändring av 10 § ilagen (1994:137) som socialförsäkringsutskottet förordar.TystnadspliktI kompletteringspropositionen (bil. 11, avsnitt 2.2) föreslås i enlighetmed vad socialförsäkringsutskottet förordar i betänkandet SfU11 att enlagstadgad tystnadsplikt för privatanställd förläggningspersonal införs.Socialförsäkringsutskottet ser med tillfredsställelse att regeringenskyndsamt lagt fram ett förslag om tystnadsplikt och föreslår attfinansutskottet tillstyrker bifall till förslaget.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetoch tillstyrker sålunda regeringens förslag.Övriga motionsyrkandenI motion Fi31 (nyd) begärs i yrkande 27 ett tillkännagivande om att endasttemporära uppehållstillstånd skall beviljas.Riksdagen har beslutat att utöka möjligheten att beviljatidsbegränsade uppehållstillstånd (prop. 1993/94:94, bet. SfU11, rskr. 188).Fr.o.m. är det enligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen(1989:529) möjligt att bevilja en skyddssökande utlänning som bedöms ha etttillfälligt behov av skydd här i landet ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.Ett sådant uppehållstillstånd förutsätter att den skyddssökande inte har rätttill asyl i enligt utlänningslagen. Den nya lagstiftningen är främstavsedd för skyddssökande som flyr undan konflikter och kriser som bedöms ha enkortare varaktighet. Därvid kan tillfälliga tillstånd även beviljasutlänningens make eller maka samt barn . Om ett barn under 20 årbeviljats tillfälligt uppehållstillstånd kan även en förälder till barneterhålla tillstånd.Socialförsäkringsutskottet anser inte (SfU7y) att det finns anledning attinföra en lagstiftning som endast ger utrymme för att bevilja temporärauppehållstillstånd, och utskottet föreslår att finansutskottet avstyrker bifalltill motion Fi31 (nyd) yrkande 27. Utskottet vill även erinra om att det liggerinom den ovan nämnda kommitténs (dir. 1993:1) beredningsområde att ytterligarebereda frågan om vistelsetillstånd.Finansutskottet ansluter sig till socialförsäkringsutskottets uppfattningoch avstyrker yrkande 27 i motion Fi31 (nyd).FinansdepartementetRäntebidragsanslagetBeräkningar inom och har visat attden bedömning av belastningen på förslagsanslaget Räntebidrag m.m. /93 som redovisades budgetproposition utgår från enkalkyl som innehåller vissa brister och felbedömningar. Orsakerna tillavvikelsen mot tidigare beräkningar har analyserats, och kalkylmodellen föranslagsberäkningen har därefter reviderats.Till följd av vad som framkommit om anslagsbelastningen påräntebidragsanslaget under innevarande budgetår har en ny beräkning gjorts ävenvad avser /95. Medelsbehovet under nästa budgetår för dettaändamål beräknas nu till . Detta belopp överstiger med det anslag för räntebidrag som fastställt medanledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 8, BoU15). Mot denna bakgrund föreslår regeringen ikompletteringspropositionen (bil. 7, avsnitt 1.2) att skall anvisa3 utöver vad som tidigare föreslagits till anslagetRäntebidrag m.m.Bostadsutskottet anför i sitt yttrande att det givetvis är angeläget atträntebidragsanslaget fastställs med ledning av så välgrundade bedömningar sommöjligt. De nya beräkningar som gjorts av anslagsbehovet under budgetåret1994/95 avviker så kraftigt från tidigare gjorda beräkningar att börbesluta om ett tillägg på det aktuella anslaget. tillstyrkersåledes regeringsförslaget.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än bostadsutskottet ochtillstyrker regeringens förslag i kompletteringspropositionen (bil. 7,avsnitt 1.2) att under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Räntebidrag m.m. /95 anvisa 3 utöver vad som föreslagits iproposition 1993/94:100 bilaga 8.Statliga /91 upptogs på statsbudgeten ett reservationsanslag på300 för Bidrag till kompetensutveckling på det statligtreglerade området. Bakgrunden till detta var att parterna ramavtalom löner för statstjänstemän m.fl. (RALS 1989-90) avsatt 300 miljoner kronorför att statsanställda skall kunna erbjudas en viss personalutbildning varjeår.Den 1 juli 1993 fanns det kvar på detta anslag. bedömer att det fortfarande kommer att finnas medel kvar påanslaget vid utgången av /94. Eftersom anslaget är ettreservationsanslag och /94 är det tredje och efterdet budgetår då anslaget var uppfört på statsbudgeten kommer regeringen inteatt ha dispositionsrätt till anslagsmedlen . bedömer dock att det kommer att finnas ett behov av att kunnadisponera medlen även efter denna tidpunkt. I kompletteringspropositionen(bilaga 7, avsnitt 1.1) föreslås därför att anslaget förs upp på nytt påstatsbudgeten med ett formellt anslagsbelopp för att medlen skall kunnadisponeras även nästa budgetår.Finansutskottet tillstyrker att reservationsanslaget Bidrag tillkompetensutveckling på det statligt reglerade området tas upp med istatsbudgeten för /95.ArbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitikens inriktning och omfattningI propositionen (bil. 10 s. 1--9) framhålls att den akuta finans- ochkostnadskrisen nu har passerats och att det finns tecken på att en vändninginletts även på arbetsmarknaden. Arbetslösheten minskar, varslen ompersonalinskränkningar sjunker kontinuerligt och efterfrågan på arbetskraft harbörjat öka.Regeringen har, sägs det vidare, angripit problemen med den mycket högaarbetslösheten på tre fronter, nämligen: med ekonomisk-politiska åtgärder för att korrigera kostnadsläget, sanerastatens finanser och skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk utvecklingoch nya varaktiga arbeten, med satsningar på utbildning, forskning, förbättrad infrastruktur ochstimulans till företagande, med utbyggd reguljär utbildning samt med en aktiv arbetsmarknadspolitik i enomfattning som aldrig uppnåtts tidigare.Om sysselsättningen skall kunna öka så snabbt att arbetslösheten, i enlighetmed uppställda mål, minst halveras till decenniets slut måste arbetsmarknadenfungera bättre . Detta kräver bl.a. flexiblare lönebildning och ökadrörlighet.De övergripande mål och riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken somredovisades i årets budgetproposition bör ligga fast, anser regeringen.Ambitionen bör således vara att förbättra arbetsmarknadens funktionsförmåga såatt obalanser mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft begränsas.De riktlinjer som förordas i propositionen sammanfattas i följande fyrasatser: förebygg långtidsarbetslöshet och utslagning, utnyttja den reguljära arbetsmarknaden och stimulera rekryteringen tillnäringlivet, effektivisera medelsanvändningen, öka jämställdheten på arbetsmarknaden.Enligt regeringen måste man vid fördelningen av arbetsmarknadspolitiskainsatser särskilt uppmärksamma de problem som de långtidsarbetslösa ochinvandrarna har.Regeringen räknar med att den öppna arbetslösheten kommer att minska från8,till . Mot bakgrund härav bör dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna under nästa budgetår kunna begränsas till igenomsnitt 270 000 personer -- dvs. till en något lägre nivå än vadman räknade med i årets budgetproposition. Regeringens nu framlagda förslagtill medelsberäkning ger dock utrymme för 293 000 personer, om bara anordnareoch arbetsgivare ställer platser till förfogande och dessa godtas av dearbetssökande.Regeringen vill kunna hålla en mycket hög beredskap om arbetsmarknadslägetinte skulle förbättras så snabbt som förutsetts. När nu medelstilldelningentill olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder begränsas bör i ställetfinansfullmakten ökas . Finansfullmaktensnuvarande användningsområde bör vidgas till andra åtgärder somregeringen finner ge omedelbar effekt på sysselsättningen. Skullefinansfullmakten tas i anspråk fullt ut får de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna i stort sett samma omfattning som man räknade med i åretsbudgetproposition.Socialdemokraterna förordar i motion Fi54 yrkande 1 en ny, mera aktivarbetsmarknadspolitik, vilken kan bidra till såväl ekonomisk tillväxt sombalans på arbetsmarknaden, liksom till en rättvis fördelning. Framför alltgäller det att få till stånd en kraftig ökning av sysselsättningen inäringslivet för att på så sätt bekämpa arbetslösheten och få nerbudgetunderskottet. Det gäller att undvika flaskhalsar i exportindustrin, attfå i gång hemmamarknaden samt att förhindra ytterligare avskedanden i kommuneroch landsting. behöver fler företag och fler företagare. Det är därförnödvändigt med ett nytt klimat som ger stabila spelregler för både företagareoch löntagare.Enligt Socialdemokraterna bör den ekonomiska politikens alla medel samordnasför att göra det lönsamt att investera i ny och mer produktiv kapacitet inäringslivet. För att inte få inflationsdrivande flaskhalsar måste man ocksåinrikta sig på att höja utbildningsnivån och förbättra individernas kompetens.De riktlinjer som Socialdemokraterna presenterade i anslutning till åretsbudgetproposition ligger fast. Med marginella avvikelser gäller detsamma fördet investeringsprogram som då också presenterades. Enligt motionärerna skullederas förslag leda till att ca 90 000 fler arbeten kan komma till stånd undernästa år. Omkring 30 000 personer ytterligare skulle dessutom få utbildning.På så sätt kan -- hävdar motionärerna -- arbetslösheten pressas ned till under5 % under år 1995.Ny demokrati framhåller i motion Fi31 yrkande 18 (delvis) att Sverigebefinner sig i en akut kris, med hög arbetslöshet, statsfinanser i obalans ochen galopperande statsskuld. Motionärerna delar regeringens bedömning attobalanserna på arbetsmarknaden är stora, även om utvecklingen nu går åt rätthåll. De anser dock att läget på arbetsmarknaden förbättras snabbare än vadregeringen har utgått från. De noterar också att regeringen haft uppenbarasvårigheter att göra av med de budgetmedel som avsatts för innevarandebudgetår. Detta leder motionärerna till slutsatsen att resursanspråken börkunna minskas mer än vad regeringen föreslagit. För att öka nyanställningarnaär det enligt deras mening nödvändigt med en fortsatt reformering avarbetsrätten. Företag med mindre än 25 anställda bör undantas från detregelverk som finns i lagen om anställningsskydd.Vänsterpartiet riktar i motion Fi32 yrkandena 6--8 hård kritik motregeringens bristande vilja och mot att den har övergivit arbetslinjen. Imotionen hänvisas till de synpunkter partiet förde fram i anslutning till åretsbudgetproposition. Dessa synpunkter är alltjämt giltiga och innebär attVänsterpartiet vill sätta kravet på full sysselsättning i centrum för denekonomiska politiken.Vänsterpartiet är också kritiskt mot det sätt på vilket anslaget B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder utnyttjats under innevarande budgetår. Minst2--kommer att kvarstå vid budgetårets slut, hävdarmotionärerna. Medlen bör utnyttjas effektivt under detta budgetår, bl.a. på detsätt som tidigare föreslagit i anslutning till denregionalpolitiska propositionen. Därutöver bör av anslagetanvändas till upprustning och underhåll av vägar. Därmed har Vänsterpartietbudgeterat om sammanlagt av årets anslag för nyaändamål. Eventuellt utgående reservationer bör dock tas i anspråk för avseddaändamål under nästa budgetår, anser motionärerna.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag att öka finansfullmakten från 2,5till , som resurserna inomarbetsmarknadspolitiken reduceras under /95. Beloppen bör enligtVänsterpartiet användas för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och inte för attregeringen vid behov och utan riksdagsbeslut skall kunna anpassa åtgärder tillförändringar på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker i sitt yttrande (AU8y) de redovisademotionerna. Utskottet konstaterar att regeringen och oppositionspartierna haren gemensam syn på behovet av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochvikten av att få bort obalanserna på arbetsmarknaden. Alla betonar dessutomvikten av expansion och sysselsättning inom näringslivet, liksom betydelsen avföretagande. Gemensamt är slutligen också att samtliga partier anser att detföreligger ett mycket uttalat behov av en allmän kompetenshöjning iarbetslivet. erinrar om att en parlamentarisk utredning(dir. 1993:12) har givits i uppdrag att undersöka arbetsmarknadspolitikensroll, omfattning, inriktning och avgränsning.Liksom anser arbetsmarknadsutskottet att medlen under anslagetför arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall användas på ett effektivt sätt --såväl under innevarande som under nästa budgetår. hardock en annan uppfattning än när det gäller medlensanvändningsområden. Att eventuellt utgående reservationer under anslaget i anspråk för avsedda ändamål under kommande budgetår anserarbetsmarknadsutskottet vara en självklarhet.Arbetsmarknadsutskottet godtar slutligen också den lösning som förordas ipropositionen om en uppräkning av finansfullmakten och en motsvarande minskningav anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Företrädarna för Socialdemokraterna, demokrati och har varför sig redovisat en från utskottsmajoriteten avvikande uppfattning.Finansutskottet har tidigare i detta betänkande redovisat sin syn på denekonomiska politikens inriktning. Den överensstämmer helt med vadarbetsmarknadsutskottet här har givit uttryck för.Liksom arbetsmarknadsutskottet avstyrker finansutskottet därför motionernaFi31 (nyd) yrkande 18 i denna del, Fi32 (v) yrkandena 6--8 samt Fi54 (s)yrkande 1.Frågan om en utökning av finansfullmakten behandlar finansutskottet iavsnittet om budgetpolitiken som återfinns längre fram i detta betänkande.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnaderRegeringen har i en nyligen avlämnad proposition (prop. 1993/94:209) om denfortsatta reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen föreslagit att särskildaarbetsmarknadskassor skall administrera den inkomstrelaterade ersättning somskall utgå inom KAS-systemet vid arbetslöshet. Eftersom de nya reglerna avsesträda i kraft måste arbetsmarknadskassorna ha kapacitet för attkunna hantera nya ersättningsärenden redan från denna tidpunkt. Det är dock entillfällig lösning. Regeringen har nämligen för avsikt att under hösten 1994lägga fram förslag om kassornas organisatoriska hemvist och om formerna förfinansieringen av deras verksamhet, förslag som skall träda i kraft den 1januari 1995.I kompletteringspropositionen (bil. 10 s. 9--10) föreslår regeringen attarbetsmarknadskassornas verksamhet tilldelas dels förinvesteringar och kostnader av engångskaraktär, dels fördriftkostnader -- . Finansieringenav driftkostnaderna fr.o.m. kommer att behandlas i denaviserade propositionen om arbetsmarknadskassornas organisatoriska hemvist. Deföreslagna medlen -- sammanlagt -- skall enligtpropositionen anvisas på reguljära förvaltningsanslag (A1) som föreslås bli utökat till 2 under nästa budgetår.Arbetsmarknadsverkets resurstilldelning påverkas också av ett annat förslag ipropositionen. Med hänsyn till att arbetsförmedlingen är fortsatt hårt belastadföreslår regeringen att skall få disponera högst 395miljoner kronor av de medel som finns anvisade på anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2) för tillfällig personalförstärkningunder /95. Härav bör användas för löntill sådan personal som skall ha till uppgift att få arbetsgivarna atttidigarelägga anställningar.Socialdemokraterna avvisar i motion Fi54 yrkandena 12 och 13 (i dennadel) regeringens förslag till finansiering av arbetsmarknadskassorna underandra . Det görs med hänvisning till att partiet också avvisarregeringens förslag till ny arbetslöshetsförsäkring.Vänsterpartiet ger i motion Fi32 yrkande 32 uttryck för sammauppfattning.I den andra frågan stöder Socialdemokraterna i motion Fi54 yrkande 12 (idenna del) den föreslagna personalförstärkningen men kräver attresurstillskottet skall vara permanent och ingå i Arbetsmarknadsverketsreguljära förvaltningsanslag.Vänsterpartiet biträder i motion Fi32 yrkandena 33 och 34 regeringens förslagom en tillfällig förstärkning, finansierad på angivet sätt, men anser att dennaförstärkning är otillräcklig. Därutöver finns det behov av en permanentförstärkning av arbetsförmedlingarna. De av förordade insatsernaför kompetenshöjning, ungdomsåtgärder m.m. för med sig attförvaltningskostnadsanslaget bör höjas med till2 961 516 000 kr.Arbetsmarknadsutskottet biträder propositionens förslag och avstyrkermotionerna.Av yttrandet framgår att arbetsmarknadsutskottet kommer att taställning till regeringens förslag om en ny arbetslöshetsförsäkring. Redan nuklargör emellertid utskottet att det inte delar Socialdemokraternas ochVänsterpartiets syn på den föreslagna medelstilldelningen till de nyaarbetsmarknadskassorna.Utskottet erinrar också om att den personalförstärkning det är fråga om förarbetsförmedlingens del är en helt konjunkturberoende förstärkning och attutskottet avvisat snarlika motionskrav på permanentresurstillskott. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt.Vänsterpartiets förslag om en permanent höjning av anslaget tillArbetsmarknadsverket med avvisas av arbetsmarknadsutskottetmed hänvisning till att utskottet inte godtar de av partiet förordadeinsatserna för bl.a. ungdomsåtgärder.Företrädare för Socialdemokraterna och har var för sigredovisat en från utskottsmajoriteten avvikande uppfattning.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets uppfattning att deaktuella motionerna bör avstyrkas och att ytterligare böranvisas på ramanslaget A 1. förvaltningskostnader fördet angivna ändamålet. Med ändring av tidigare beslut (AU11, rskr.189) kommer detta anslag därmed att uppgå till 2 876 516 000 kr.Till frågan om finansieringen av det konjunkturbetonade personaltillskottetåterkommer utskottet i avsnittet om medelsanvisningen på A 2-anslaget.Finansutskottet biträder således propositionens förslag i denna del (bil. 10,A 1) och avstyrker motionerna Fi32 (v) yrkandena 32--34 samt Fi54 (s) yrkandena12 (i denna del) och 13.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI propositionen (bil. 10 s. 10--20) och i flera motioner framläggsförslag som berör medelsbehovet på anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. behandlar i detta avsnitt av betänkandet förstförslag som rör den allmänna inriktningen på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, tar därefter upp de olika sakförslagen till prövning och görslutligen en samlad bedömning av medelsbehovet på anslaget.De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas inriktningRiksdagen har för nästa budgetår tidigare anvisat 28 608,9 miljoner kronorpå anslaget A 2. Av dessa medel fördeladesinte 1 på ändamål, utan regeringen bemyndigades attbesluta om deras användning. I en nyligen avlämnad proposition omregionalpolitiken (prop. 1993/94:140) har regeringen föreslagit att av dessaofördelade medel skall få disponeras av länsstyrelserna förextraordinära tillväxtfrämjande insatser samt få användassom kapitaltillskott till Norrlandsfonden.Till bilden hör också att vissa sysselsättningspolitiska åtgärderregelmässigt finansieras vid sidan av A 2-anslaget. Sålunda har avarbetsmarknadsskäl medel anvisats på andra anslag för såväl utbildningsinsatsersom investeringar i vägar. Dessutom är det i allt väsentligtarbetsmarknadsfonden som belastas med kostnaderna för arbetslivsutveckling(ALU) och utbildningsvikariat.På annat ställe i kompletteringspropositionen (bil. 6) föreslår regeringenatt ytterligare skall anvisas på anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Detta förslag -- somutskottet behandlar längre fram i betänkandet -- innebär att sammanlagt kommer att stå till regeringens förfogande förvägupprustningsåtgärder under nästa budgetår, vilket beräknas motsvara 13 000årsarbeten i direkta och indirekta effekter.I kompletteringspropositionen (bil.