bet · GH01LU26 · 1994-04-21 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1993/94:123 om skuldsaneringslag.Lagförslaget innebär i huvudsak följande. Med skuldsaneringavses att en fysisk person helt eller delvis befrias frånbetalningsansvaret för sina skulder. Förfarandet innehåller tresteg. I det första steget, som i huvudsak lämnas utanför detlagreglerade området, skall en kraftigt skuldsatt gäldenär självförsöka träffa en uppgörelse med samtliga sina borgenärer. Omdetta inte lyckas, skall gäldenären hos kronofogdemyndigheten iett andra steg kunna ansöka om frivillig skuldsanering. Medsådan frivillig skuldsanering avses att gäldenären tillsammansmed kronofogdemyndigheten upprättar ett förslag tillskuldsanering som godtas av samtliga borgenärer. Om någonborgenär motsätter sig ett sådant förslag, skallkronofogdemyndigheten överlämna ärendet till tingsrätten som iett tredje steg skall kunna besluta om tvingande skuldsanering.Enligt de allmänna villkoren skalldet vara fråga om en fysisk person med hemvist i och sominte är näringsidkare. Gäldenären får inte vara ålagdnäringsförbud. Vidare krävs att gäldenären är insolvent och såskuldsatt att han inte inom överskådlig tid kan betala sinaskulder. Det krävs också att det vid en allmän bedömningframstår som skäligt att bevilja gäldenären skuldsanering. Enskuldsanering enligt lagen skall regelmässigt vara förenad meden betalningsplan för gäldenären, om hans betalningsförmåga inteär så dålig att det helt saknas betalningsmöjlighet. En sådanbetalningsplan innebär att gäldenären av somregel skall leva på existensminimum och attbetalningsförmågan därutöver skall kommma borgenärerna tillgodo. Genomgående ställs höga krav på gäldenärens egen aktivamedverkan. En skuldsanering omfattar i princip samtliga skuldersom har uppkommit före en viss dag inklusive det allmännasfordringar på skatt och avgifter. Vissa undantag görs dock.Exempelvis skall fordringar förenade med panträtt, fordringar påfamiljerättsliga underhållsbidrag och fordringar som innebär ettfortsatt ömsesidigt utväxlande av prestationer inte omfattas aven skuldsanering. De fordringar som omfattas av skuldsaneringenskall i princip också behandlas lika, dvs. alla borgenärer skalldrabbas av en lika stor procentuell nedskrivning av sinafordringsbelopp. De borgenärer som inte bevakar sin rätt iförfarandet drabbas av att deras rätt att få betalt för sinafordringar helt och hållet upphör. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft den 1 juli 1994.I betänkandet behandlar utskottet också tre motioner somväckts med anledning av propositionen. I motionerna tas uppfrågor om bl.a. statens borgenärsfunktion, ordningen förkungörelse av beslut, den kommunala budgetrådgivningens ochkronofogdemyndighetens roll i skuldsaneringen samtinsolvensprövningen.I ärendet har inkommit med skrivelser.Vidare har företrädare för , ,, , Nordbanken bostadskreditnämnd inför utskottet framförtsynpunkter på propositionen.Utskottet, som med tillfredsställelse konstaterar attregeringens förslag i allt väsentligt överensstämmer med deriktlinjer för en skuldsaneringsverksamhet som riksdagenuttalade , tillstyrker propositionen. Utskottetavstyrker bifall till samtliga motioner. I proposition 1993/94:123 föreslår regeringen() -- efter hörande av Lagrådet -- attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till1. skuldsaneringslag,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal,4. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev,5. lag om ändring i ackordslagen (1970:847),6. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429),7. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),8. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),9. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription avskattefordringar m.m.,10. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),12. lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörandestatliga fordringar m.m.,13. lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag förunderskott av näringsverksamhet.Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. 1993/94:L10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1993/94:123 i den del som rörförslag till lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörandestatliga fordringar m.m.1993/94:L11 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt kungörelse enligt skuldsaneringslagen även bör ske iortstidningar.1993/94:L12 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokal budget- och konsumentrådgivning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning avkonsumentvägledare,3. att begär att regeringen återkommer med förslagom hur den lokala budgetrådgivningen skall säkerställas,4. att beslutar att 1 § andra meningen i förslagtill skuldsaneringslag ges följande lydelse: "Kommunen skallinom ramen för , konsumentverksamheteller på annat sätt lämna råd, stöd och anvisningar tillskuldsatta personer,"5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till en skälig bostad,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om social helhetsprövning avinsolvenskriteriet,7. att beslutar att 11 § första stycket i förslagettill skuldsaneringslag ges följande lydelse: "Om en ansökan ärbristfällig, skall kronofogdemyndigheten förelägga och vid behovbistå gäldenären att avhjälpa bristen. Av föreläggandet skallframgå att ansökan kan avvisas om föreläggandet inte följs.Föreläggandet behöver inte delges." Allmän bakgrundMed anledning av ett riksdagsbeslut (bet. LU 1987/88:12, rskr.57) tillkallades (Ju 1988:02) meduppdrag att utreda ett antal spörsmål på konkursrättens område.I enlighet med vad som angavs i direktiven (dir. 1988:52)behandlade utredningen med förtur frågan om skuldsanering förfysiska personer. Utredningens förslag i den delen lades framhösten 1990 i delbetänkandet (SOU 1990:74) Skuldsaneringslag.Betänkandet innehåller förslag till lagstiftning som skall göradet möjligt för överskuldsatta fysiska personer som inte drivernäringsverksamhet att under vissa förutsättningar genom beslutav tingsrätt få till stånd lättnad i sin skuldbörda. Efterbetänkandets remissbehandling har olika konsekvenser avförslaget, främst organisatoriska och kostnadsmässiga frågor,övervägts inom regeringskansliet.Frågan om skuldsanering för fysiska personer har ävensedermera vid ett flertal tillfällen behandlats av utskottet,bl.a. med anledning av motioner i ämnet (bet.1991/92:LU28). Utskottet uttalade därvid att det är angelägetatt en möjlighet till skuldsanering för fysiska personer införsi . Vidare framhöll utskottet, liksom man gjort hösten1987 i betänkande LU 1987/88:12, att en viktig utgångspunkt dockmåste vara att regler om skuldsanering inte får leda till enallmän uppluckring av betalningsmoralen i samhället. Utskottetutgick från att förslag till enskuldsaneringslag noga övervägdes inom och attregeringen därefter skulle återkomma till med någonform av förslag till skuldsanering för fysiska personer.Genom ett regeringsbeslut fickKonsumentverket i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet medbudgetrådgivning och skuldsanering på lokal, regional ochcentral nivå. Verksamhetens syfte var att finna nya ocheffektivare former för hur man kan möta de enskilda hushållensökade behov av budgetrådgivning och skuldsanering. Beslutetinnebar att skall genomföra utbildning av bl.a.kommunala konsumentvägledare och Ackordscentralens juridiskaombud i budgetrådgivning och skuldsanering för enskilda hushåll.Vidare skulle ta initiativ till att bilda enrådgivande nämnd på central nivå för hanteringen av övergripandefrågor som rör skuldsanering. Dessutom skulle ,för att kunna samordna försöksverksamheten, bilda en särskildprojektgrupp med en representant för Civildepartementet.Försöksverksamheten skulle pågå och bedrivas i tvåkommuner, nämligen och bildades också eninterdepartemental arbetsgrupp med företrädare förJustitiedepartementet, , Finansdepartementetoch . Arbetsgruppens uppgift var attytterligare bereda och bevaka frågan om skuldsanering. En annanhuvuduppgift för gruppen är att följa utvecklingen på området,varvid även förhållandena i , och skallstuderas.Hösten 1992 behandlade utskottet åter frågan om skuldsaneringi ett yttrande till finansutskottet över en motion, som väcktsmed anledning av regeringens proposition 1992/93:50 om åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin (1992/93:LU2y).Utskottet anförde i sitt yttrande till finansutskottet attbehovet av möjligheter till skuldsanering för fysiska personerhar accentuerats . Den ekonomiska situationenför många överskuldsatta privatpersoner har bara under detsenaste halvåret försämrats markant. Vad utskottet uttaladeredan våren 1992 om angelägenheten av införandet av en möjlighettill skuldsanering har, anförde utskottet vidare, därför i allrahögsta grad fortfarande giltighet. Utskottet kunde medtillfredsställelse konstatera att det igångsatts ett omfattandearbete såväl inom som utom med att finnalösningar. Utskottet utgick från att olika vägar för att uppnåett önskat resultat prövas, bl.a. en effektiviserad samverkanmellan kommunala budgetrådgivare, kronofogdemyndigheter ochbanker. Vidare förutsatte utskottet att försöksverksamheten iKonsumentverkets regi skulle intensifieras och utvidgastill att omfatta åtskilligt flera kommuner samt att ytterligare"kontrollstationer" skulle införas.Utskottet förutsatte även att i det pågående arbetet skulleövervägas viss ändrad lagstiftning för att skapa bättremöjligheter för skuldsanering. Utskottet pekade därvid på attett alternativ kan vara att införa ett särskiltskuldsaneringsinstitut efter mönster av vad som finns i Danmarkoch eller som övervägs i . Ett annat alternativ varenligt utskottet att underlätta frivilliga överenskommelser omskuldsanering mellan gäldenärer och enskilda fordringsägaregenom att kombinera överenskommelserna med en möjlighet att helteller delvis efterge det allmännas fordringar, dvs. Härigenom skulle en viktig likställighet mellanexempelvis banklån och skatteskulder uppnås i enskuldsaneringssituation. En sådan särskildskuldsaneringsmöjlighet för det allmännas fordringar skulleenligt utskottet eventuellt kunna vara begränsad i tiden. Enviktig utgångspunkt måste vara att regler om skuldsanering intefår leda till en allmän uppluckring av betalningsmoralen isamhället. Genom den interdepartementala arbetsgruppen finns,fortsatte utskottet, förutsättningar för att göra erforderligaöverväganden, och utskottet utgick från att arbetet bedrivs medskyndsamhet. Mot bakgrund av det anförda fann utskottet att ettsärskilt tillkännagivande från sida knappast skullepåskynda en lösning av frågan om skuldsanering, och utskottetförordade följaktligen att det ifrågavarande motionsyrkandetavstyrktes.I sitt av godkända betänkande ställde sigfinansutskottet bakom lagutskottets bedömningar (bet.1992/93:FiU1, rskr. 134).I ett frågesvar i anfördejustitieministern att hon inte var beredd attlägga fram något förslag om en skuldsaneringslag. Statsrådetville först avvakta och se vad olika frivilliga lösningar kanleda till. Skulle det visa sig att en skuldsaneringslag ärnödvändig, uteslöt statsrådet inte lagstiftning.Frågan om skuldsanering behandlades ånyo av undervåren 1993 med anledning av ett flertal motioner i ämnet. Ibetänkandet 1992/93:LU49 förordade utskottet med anledning avsamtliga motioner att regeringen skulle utarbeta former för enskuldsaneringsverksamhet i enlighet med vissa av utskottetangivna riktlinjer och med inriktning på ett ikraftträdande den1 . De av utskottet framförda riktlinjerna innebar ihuvudsak att den skuldsatte personen först och främst självskall söka uppnå en frivillig överenskommelse med sinaborgenärer. Endast om detta inte är möjligt skall en lagregleradordning tillämpas med företrädesvis frivillig och endast i sistahand en tvingande skuldsanering. biföll utskottetshemställan och beslutade attge regeringen till känna vad lagutskottet anfört (rskr.1992/93:412).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag till en skuldsaneringslag.Med skuldsanering enligt lagförslaget avses att en fysiskperson helt eller delvis befrias från betalningsansvaret försina skulder.I förslaget läggs det fram en förfarandemodell som innehållertre steg. I det första steget, som huvudsakligen lämnasutanför det lagreglerade området, skall en kraftigtskuldsatt gäldenär själv försöka träffa en uppgörelse medsamtliga sina borgenärer. Gäldenären skall därvid kunna få rådoch anvisningar av kommunen. Om detta inte lyckas, skallgäldenären hos kronofogdemyndigheten i ett andra steg kunnaansöka om frivillig skuldsanering. Med sådan frivilligskuldsanering avses att gäldenären tillsammans medkronofogdemyndigheten upprättar ett förslag till skuldsaneringsom godtas av samtliga borgenärer. Om någon borgenär motsättersig ett sådant förslag, skall kronofogdemyndigheten överlämnaärendet till tingsrätten som i ett tredje steg skall kunnabesluta om tvingande skuldsanering.För att komma i åtnjutande av skuldsanering skall man varafysisk person med hemvist i och inte vara näringsidkare.Man får inte vara ålagd näringsförbud. Vidare krävs attgäldenären är insolvent och så skuldsatt att han inte inomöverskådlig tid kan betala sina skulder. Slutligen krävs det attdet vid en allmän bedömning framstår som skäligt att beviljagäldenären skuldsanering. Vid denna skälighetsbedömning skallsärskilt beaktas skuldernas ålder, omständigheterna vid derastillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för attfullgöra sina förpliktelser och att själv nå en uppgörelse medborgenärerna samt hur gäldenären har medverkat underhandläggningen av skuldsaneringsärendet.En skuldsanering som uppnås under steg 1 lämnas i huvudsakoreglerad i lagförslaget. Om en frivillig skuldsanering nåsunder steg 2 skall den fastställas av kronofogdemyndigheten. Entvingande skuldsanering i steg 3 beslutas av rätten. Enskuldsanering enligt lagen skall regelmässigt vara förenad meden betalningsplan för gäldenären, om hans betalningsförmåga inteär så dålig att det helt saknas betalningsmöjlighet. En sådanbetalningsplan skall innebära att gäldenären avsom regel skall leva på existensminimum och attbetalningsförmågan därutöver skall kommma borgenärerna tillgodo.Genomgående ställs höga krav på gäldenärens egen aktivamedverkan. Det innebär bl.a. att det ställs mycket höga krav påatt ansökan till kronofogdemyndigheten till sitt innehåll ochsin utformning är sådan att den kan ligga till grund för ettfortsatt förfarande. En ansökan som inte uppfyller kraven skallavvisas. skall också ha möjligheter att påett tidigt stadium avslå en ansökan som uppenbart inte kan ledatill skuldsanering.En skuldsanering skall i princip omfatta samtliga skulder somhar uppkommit före en viss dag inklusive det allmännasfordringar på skatt och avgifter. I förslaget görs dock vissaandra undantag. Fordringar förenade med panträtt, fordringar påfamiljerättsliga underhållsbidrag och fordringar som innebär ettfortsatt ömsesidigt utväxlande av prestationer omfattas sålundainte av en skuldsanering. Detsamma gäller tvistiga fordringar,dvs. fordringar som gäldenären bestrider. Det skall också i detenskilda fallet vara möjligt att beträffande vissa fordringarbestämma att de inte skall omfattas av skuldsaneringen. Defordringar som omfattas av skuldsaneringen skall i princip ocksåbehandlas lika, dvs. alla borgenärer skall drabbas av en likastor procentuell nedskrivning av sina fordringsbelopp. Fråndenna regel finns möjlighet att göra vissa undantag.En skuldsanering enligt förslaget syftar till en definitivreglering av gäldenärens samtliga skulder. De borgenärer sominte bevakar sin rätt i förfarandet drabbas av att deras rättatt få betalt för sina fordringar helt och hållet upphör. Deborgenärer som på ett närmare bestämt sätt deltar i förfarandetskall få betalt för sina fordringar i enlighet med vad som harbestämts i betalningsplanen. Vissa snävt formulerade möjligheterskall finnas att i efterhand upphäva eller ändra enskuldsanering.Hur och när gäldenären skall fullgöra sina skyldigheter skallbestämmas i betalningsplanen. Någon offentlig kontroll av attplanen fullföljs föreslås inte. Detta får bevakas av varjeenskild borgenär.Det föreslagna skuldsaneringsinstitutet är fristående frånkonkurs- och ackordsinstituten.I propositionen föreslås också vissa följdändringar i annanlagstiftning.Skuldsaneringslagen och lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 juli 1994.Allmänna övervägandenSom framgått av den inledningsvis lämnade redogörelsen harfrågan om skuldsanering för fysiska personer diskuteratsunder en följd av år. Detta skall ses mot bakgrund av atthushållens skuldsättning ökade markant . Även omutvecklingen vänt, så är skuldsättningeninom hushållssektorn alltjämt ett stort problem. Situationen hardessutom förvärrats av värdenedgången på fastighetsmarknadensamt av arbetslösheten. Den av regeringen tidigare initieradeförsöksverksamheten med frivilliga lösningar avskuldsaneringsproblematiken är ett bra steg på vägen, men somutskottet framhöll finns detskäl att fortsätta på den inslagna vägen och skapa ännu bättremöjligheter till skuldsanering genom rättslig reglering. mening kommer problemen med skuldsättning inomhushållssektorn sannolikt att bestå , ochbehovet av en möjlighet till skuldsanering för fysiska personerkvarstår alltjämt. Det är därför tillfredsställandeatt regeringen nu genom förevarande proposition lagt framförslag till lagreglerad ordning för skuldsanering. Utskottetnoterar också med tillfredsställelse att förslaget ligger helt ilinje med vad uttalade . Erforderligaöverväganden synes ha gjorts och förslaget är i stort väl ägnatatt ligga till grund för lagstiftning i ämnet.Utskottet ställer sig sålunda bakom propositionen i huvudsak.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att enkontinuerlig uppföljning sker av den nya lagstiftningen.Utskottet utgår emellertid från att regeringen redan frånbörjan följer utvecklingen på området och tar de initiativ somkan kan visa sig påkallade för att lagstiftningens syfte inteskall motverkas.Utskottet kommer nedan under skilda rubriker att behandla defrågor som aktualiserats i motionerna eller som eljesttilldragit sig utskottets uppmärksamhet.Frivillig skuldsanering i det första stegetSkuldsaneringsförfarandet skall som framgått ovan varauppbyggt i tre steg. I det första steget skall gäldenärenförsöka få till stånd frivilliga uppgörelser med sinaborgenärer. I detta första steg bör, enligt propositionen, detallmänna bidra med information, vägledning och rådgivning kringprivatekonomiska frågor i allmänhet och kring frågor omskuldsanering i synnerhet. I propositionen frmhålls att dettasteg med inriktning på rådgivning och frivillighet i huvudsakbör falla utanför en lagreglering. Det bör dock iskuldsaneringslagen införas ett åläggande för kommunerna attlämna skuldsatta personer råd och anvisningar i frågor rörandeskuldsanering. I den delen kan man, enligt propositionen, arbetavidare med vad som redan pågår i olika kommuner medbudgetrådgivning inom eller inom denkonsumentvägledande verksamheten.I motion L12 av m.fl. (v) tas upp flerafrågor som berör den kommunala konsument- ochbudgetrådgivningen. Sålunda begärs i yrkande 4 en lagändring avinnebörd att kommunen inte bara skall lämna råd och anvisningartill skuldsatta personer utan också stöd. Vidare begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av att alla -- oavsettbostadsort -- får tillgång till konsument- ochbudgetrådgivning samt i yrkande 3 förslag om hur den lokalabudgetrådgivningen skall säkerställas.Utskottet vill för sin del framhålla att den kommunalabudgetrådgivningen inom och inomkonsumentvägledningen bör ha en central roll att spela iskuldsaneringsförfarandet. Genom olika former av ekonomiskrådgivning kan de kommunala myndigheterna bidra till attförebygga "överskuldsättning". I de fall där det redan har gåttså långt att en gäldenär inte klarar av sin skuldbörda är detofta naturligt att gäldenären etablerar kontakt med någonmyndighet för att få råd och bistånd av olika slag. Dessamyndigheter bör därvid aktivt kunna medverka till att enskuldsanering aktualiseras. Redan på detta stadium kan ett inteobetydligt antal gäldenärer med skuldproblem få sådan hjälp attderas problem finner en lösning. Det kan dessutom varavärdefullt om det finns någon myndighet som kan vara behjälpligmed råd och annat bistånd vid en ansökan om skuldsanering. Motdenna bakgrund är det enligt utskottets meningtillfredsställande att det generella ansvar kommunerna harenligt socialtjänstlagen preciseras vad gäller privat-ekonomiskrådgivning till skuldsatta personer. Av 3 § socialtjänstlagenföljer att kommunen har skyldighet att tillse att de som vistasi kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Genompropositionens förslag anges att kommunerna -- inom ramen försocialtjänstlagen eller på annat sätt -- har en skyldighet attbistå enskilda som har skuldproblem med råd och anvisningar. Attdäri inbegrips också stöd till skuldsatta personer får enligtutskottets mening anses uppenbart och något behov av att iskuldsaneringslagen uttryckligen ange detta saknas. Isammanhanget vill utskottet också understryka vikten av attkommunerna i största möjliga utsträckning tillhandahållerbudgetrådgivning. Det bör dock stå en kommun fritt att avgöra omsocialnämnden, konsumentvägledare eller någon annan skall svaraför denna uppgift. Utskottet utgår från att kommunerna inomramen för befintliga resurser kommer att medverka tilltill att budgetrådgivning verkligen kommer till stånd och någottillkännagivande i frågan anser utskottet inte erforderligt.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag idenna del och avstyrker motion L12 yrkandena 1, 3 och 4.Utskottet behandlar i detta sammanhang också yrkande 2 imotion L12 av m.fl. (v). Häri begärs etttillkännagivande om att bör garanteras resurserför att även fortsättningsvis kunna förmedla utbildning förbudgetrådgivning och skuldsanering.Utskottet kan konstatera att det i årets budgetproposition(prop. 1993/94:100, bilaga 14) föreslagits att 10 miljonerkronor anvisas -- som ett engångsanslag -- över anslaget tillKonsumentverket för informations- och utbildningsinsatser isamband med skuldsaneringslagens ikraftträdande. harockså bifallit propositionen i denna del (1993/94:LU21, rskr.253). I budgetpropositionen framhålls vidare att den lokalakonsumentverksamheten spelar en betydelsefull roll och därförmåste få stöd i form av bl.a. informations- ochutbildningsinsatser från sida. Med hänsyn tillatt budgetrådgivning och skuldsaneringsfrågor kommer att få enännu större betydelse på den kommunala nivån bör, enligtföredragande statsrådet, verket överväga vilka ökade insatsersom kan bli nödvändiga eller lämpliga i ljuset av de ökadesatsningar på området som regering och riksdag beslutar om.Enligt utskottets mening framgår det med önskvärd tydlighetav ovannämnda uttalanden i budgetpropositionen attKonsumentverket även kommer att få resurser för attkunna förmedla erforderlig utbildning i budgetrådgivning ochskuldsanering. Något tillkännagivande i enlighet med vadsom begärs i motion L12 yrkande 12 är därför enligt utskottetinte påkallat. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet.Allmänna villkor för skuldsaneringI propositionen föreslås att skuldsanering får beviljasfysiska personer som inte är näringsidkare och som har hemvist iSverige. En person som är ålagd näringsförbud skall inte kunnabeviljas skuldsanering. Inte heller skall den som har gjort sigskyldig till allvarlig brottslighet normalt kunnabeviljas skuldsanering. Som huvudregel skall skuldsanering kunnabeviljas en person endast en gång. För att en gäldenär skallbeviljas skuldsanering skall vidare krävas att han är insolventoch så skuldsatt att han inte förmår att betala sina skulderinom överskådlig tid.