bet · GH01JoU13 · 1994-03-17 00:00:00 — Därmed blir motionJo311 yrkande 12 tillgodosedd.I avvaktan på resultatet av utredningen avstyrker utskottetäven motionerna Jo306 om skogsskadekommission och storskaligtkalkningsprogram samt Jo305 och Jo693 yrkande 4 omHallandssjukan.När det gäller motionsförslagen om återföring till skogen avaska från biobränslen får utskottet anföra följande.Sedan någon tid har möjligheten att utnyttja aska efterförbränning av biobränslen rönt allt större uppmärksamhet. Delsutgör deponering av aska ett växande avfallsproblem. Dels finnsdet anledning att utnyttja askans innehåll av mineraler ochkalcium som jordförbättringsmedel i skogen så att de ingår ibiobränslenas kretslopp. Frågan har vidare belysts vid denutfrågning utskottet hållit. Därvid framhölls av skogsnäringensföreträdare att visst biträde från statens sida var önskvärt iett inledande skede. Förutom forskning pågår ettutvecklingsarbete för att nå fram till praktiska och ekonomiskthållbara lösningar. Utskottet har vidare erfarit attNaturvårdsverket och planerar att lägga fram ettpolicydokument som skall ange rambetingelserna för askåterföringfrån principiella utgångspunkter. Man kommer därvid särskilt attbetona vikten av att den aska som sprids är ren från giftigaämnen, bl.a. tungmetaller. Enligt vad utskottet inhämtat kommerfrågan även att behandlas i skogsskadeutredning.Utskottet har vidare erfarit följande.Ett sammanhållet forsknings- och utvecklingsprogram kallatRamprogram askåterföring startade och pågår underen första etapp , fram till slutet av 1994. Programmetsmål är att klarlägga de miljömässiga, tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för återföring av vedaska till skogen. Bl.a.skall programmet besvara frågan om var, när och i vilka doserman skall tillföra aska för att få så stora positiva effektersom möjligt och minimera eventuella negativa effekter.Programmet finansieras av , och Sydkrafttillsammans. Dess ekonomiska ram under den första etappen är 16miljoner kronor.Enligt utskottets mening har utvecklingen nått det stadiet dådet är både önskvärt och nödvändigt med större praktiskförsöksverksamhet. har formulerat en policy föråterföring av träaska till skogsmark och anser att storskaliga,långsiktiga försök bör genomföras. Utskottet anser att dessa börgenomföras i samarbete med , skogsnäringen,och andra högskolor. Utvärdering avförsöken ska belysa både de ekologiska och ekonomiskaeffekterna.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo311 yrkande7 och Jo685 yrkandena 1 och 2 bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed tillgodoses även motionerna Jo621och Jo685 yrkandena 3 och 4.I motion Jo308 (kds) framhålls behovet av dokumentation avplantmaterialet vid skogsföryngring m.m. Nya föreskrifterbeträffande användning av visst skogsodlingsmaterial harmeddelats i föreskrifter och allmänna råd (SKSFS1993:2) till skogsvårdslagen, dock med undantag förbestämmelserna i lagens 7 § om handel med och införsel avskogsodlingsmaterial. Enligt vad utskottet erfarit avserSkogsstyrelsen nu göra en revidering av föreskrifterna ävenbeträffande handel och införsel. I det arbetet kommerbestämmelserna i schema för skogsodlingsmaterial attbeaktas, liksom även EG-direktiven för frö- och planthandel. Medhänsyn till att denna fråga utreds får motionen ansestillgodosedd.Utskottet har erfarit att "rotsnurr" tillhör de fenomen somomfattas av forskningsprogram. Frågan om forskningensnärmare prioritering är delegerad till vederbörandeforskningsorgan och bör alltså inte styras av . Medhänvisning härtill avstyrks motionerna Jo302 och Jo309 yrkandena1 och 2.13. (C 1) ochSkogsvårdsorganisationen: Myndighetsuppgifter (C 2)PropositionenI samband med beslut om en ny skogspolitikfastställde en treårsram. För /95 tasunder anslaget C 1. upp ett formellt belopp på tillskogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet. : Myndighetsuppgifter (C 2) bör enligtpropositionen föras upp med sammanlagt 278 952 000 kr.MotionenEnligt motion Jo232 (nyd) yrkande 19 bör underanslaget C 2 anvisa ett lägre belopp /95 än vad regeringen föreslagit eller således273 373 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. Riksdagenbör således under C 1. anvisa ett förslagsanslag på ochunder C 2. med avslag på motionen såvitt nu är i fråga anvisaett ramanslag på 278 952 000 kr.14. Bidrag till skogsvård m.m. (C 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under C 3 (s. 43)15. Stöd till byggande av skogsvägar (C 4)PropositionenMöjligheten att bevilja nya bidrag upphörde den 1 juli 1992.Från anslaget täcks kostnaderna för tidigare beslutade bidragoch avsyning av dessa projekt.Anslaget bör föras upp med nästa budgetår. MotionernaI motion Jo303 (-) yrkas att till Stöd för byggandeav skogsvägar för /95 anvisar 40 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 40 400 000 kr.I flera motioner framförs önskemål om stöd till byggande avskogsvägar. Enligt motion Jo307 (s) förutsätter ett jämntvirkesflöde ett väl fungerande skogsbilvägnät. I densocialdemokratiska gruppmotionen Jo311 anförs att det enligtvägplan 90 finns ett betydande behov av nybyggnad i norraSverige och upprustning i (yrkande 14), och imotion Jo313 (c) framhålls att ytterligare medel tillskogsbilvägar borde anvisas så att tidigare utlovade bidrag kanutbetalas.I motion Jo527 (kds, m, fp, c) yrkas att börges i uppdrag att tillhandahålla service för vägnätsplaneringoch samordning vid byggande av skogsbilvägar (yrkande 1). Enligtmotionen kan avskaffandet av bidraget rent ekonomiskt motiverasav den avskaffade skogsvårdsavgiften. Men bara för att byggandetav skogsbilvägar är lönsamt finns ingen automatik att samverkankommer till stånd. Oavsett om extra medel beviljas i framtidenav arbetsmarknadsskäl för byggande av skogsbilvägar är detnödvändigt att roll inte minst gentemot demindre skogsägarna klarläggs, anför motionärerna.Utskottets övervägandenSedan beslut fattats om skogsvårdsavgiftens upphörande beslötriksdagen att nya bidrag från detta anslag intelängre skulle meddelas efter . börsåledes avslå motion Jo303 (-). Utskottet avstyrker även motionJo313 (c).Arbetsmarknadsutskottet anför bl.a. följande beträffandemotion Jo311 (s) yrkande 14 i sitt yttrande 1993/94:AU3y.I samband med att det generella statliga ekonomiska stödettill skogsbruket avskaffades framhölls att det förekommer ävenmer indirekta ekonomiska stöd, såsom beredskapsarbeten ochregionalpolitiskt motiverade åtgärder. anslötsig till jordbruksministerns uppfattning att insatser iskogsbruket ofta är effektiva som sysselsättningsskapandeåtgärder. I sammanhanget erinrades om de förslag som lades frampå det arbetsmarknadspolitiska området.Under innevarande budgetår disponerar således AMS 90 miljonerkronor som bidrag till skogsbilvägar i enlighet med förslag somlades fram i förra årets kompletteringsproposition (1992/93:150bil. 8 s. 55). Bidraget får uppgå till högst avseendearbeten med skogsbilvägar som avslutas senast den 31 december1994. I propositionen anfördes att skogsbilvägarna utgör enviktig del av landets infrastruktur. Det sades också att ettstatligt bidrag till skogsbilvägar skapar sysselsättning till enförhållandevis låg kostnad i gles- och skogsbygder.Enligt vad utskottet inhämtat från AMS har fram /94 beslut fattats beträffande projekt till ettvärde av . Medlen har fördelats avSkogsstyrelsen till skogsvårdsstyrelserna. Det styrande harvarit behovet av vägar och vägförbättringar. Den genomsnittligabidragsandelen har varit och sysselsättningseffekten haruppgått till 226 årsverken, vilket innebär en årskostnad påomkring 270 000 kr.Det belopp om som avsatts av dearbetsmarknadspolitiska medlen för skogsbilvägar underinnevarande budgetår bör enligt utskottets mening framför alltses mot bakgrund av det rådande svåra arbetsmarknadsläget.Beloppet kan användas till arbeten som avslutas senast den 31december 1994. Som utskottet uppfattar motionen i denna delgäller den emellertid i vad mån fortsatta statliga insatser --de arbetsmarknads- och regionalpolitiska medlen nämns intesärskilt -- för skogsbilvägarna bör förekomma inte bara avsysselsättningsskäl eller regionalpolitiska skäl utan också avhänsyn till skogsbruket, naturen och kulturmiljön m.m. Eftersomdet inte ankommer på arbetsmarknadsutskottet att anläggasynpunkter på denna fråga avstår utskottet från att yttra sig iden delen.Som jordbruksutskottet framhöll i det skogspolitiskabetänkandet är ofta insatser i skogsbruket effektivasom sysselsättningsskapande åtgärder. De genererar framtidasysselsättning och inkomster. Utskottet har inte ändrat sinuppfattning i det hänseendet. Den nya skogspolitiken innebär juemellertid att det generella stödet till skogsbruket, liksomstödet till byggande av skogsvägar, avskaffats. Utskottet ärdärför inte berett att tillstyrka motionärernas förslag iyrkande 14. Det anförda innebär att även motion Jo307 avstyrks.Enligt förordningen (1993:1272) med ny instruktion förSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna skallskogsvårdsorganisationen verka för att landets skogar vårdas ochbrukas på ett sådant sätt att de av statsmakterna beslutademålen för skogspolitiken kan uppnås. I det syftet fårSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna ta ut ersättning förvaror och tjänster som rör skogsinventering,skogsbruksplanläggning, skogsvård, utsyning av skog,skogsvärdering, skogsväghållning, naturvård, kulturmiljövårdsamt utbildning, rådgivning, information och verksamhet i övrigtsom är förenlig med organisationens uppgifter.Utskottet delar helt den syn som anläggs i motion Jo527 attskogsvårdsorganisationen bör tillhandahålla service förvägnätsplanering och samordning vid byggande av skogsbilvägar.En sådan verksamhet är av stor betydelse både från miljösynpunktoch produktionssynpunkt. Som framgår av den ovan lämnaderedovisningen av instruktionen för skogsvårdsorganisationenföreligger ingen tvekan om dennas ansvar i detta hänseende. Detnya som inträffat är att organisationens tjänster börfinansieras av näringen. Härvidlag har skogsvårdsorganisationenett informationsansvar och bedriver en omfattandeinformationsverksamhet för att sprida kunskap om den nyaskogspolitiken. Enligt utskottets uppfattning kommer därigenommotionärernas syfte att tillgodoses. Något särskiltriksdagsuttalande med anledning av motionen, såvitt nu är ifråga, är inte påkallat.16. Insatser för skogsbruket (C 5)PropositionenAnslaget finansierar statligt stöd till insatser av olika slagför skogsbruket. Från anslaget bekostas sålunda bidrag tillnaturvårds- och kulturvårdsåtgärder (), bidragtill ädellövskogsbruk (), statens kostnaderför försöksverksamheten med skogsmarkskalkning (15 miljonerkronor), kostnader för vissa civilrättsliga avtal pånaturvårdsområdet samt intrångsersättningar som följer avskogsvårdsstyrelsernas beslut (), projektmedelför slutförande av inventeringarna av småbiotoper och sumpskogar(; de angivna siffrorna avser dispositionenenligt regleringsbrevet för /94).Enligt propositionen bör försöksverksamheten medskogsmarkskalkning fortsätta på oförändrad nivå i avvaktan påställningstagandena till . Anslagetbör fastställas till oförändrat belopp, 99 000 000 kr.MotionernaI motion Jo310 (kds) yrkas ett påslag på 11 miljoner kronorför skogsmarkskalkning (yrkande 1). I gengäld bör anslaget tilllänsstyrelserna minskas med motsvarande belopp (yrkande 2).Enligt Jo693 (s) yrkande 1 bör en utvärdering genomföras avförsöksverksamheten med skogsmarkskalkning. De förslag somutvärderingen kan leda till bör föreläggas riksdagen.Enligt motion Jo311 (s) yrkande 15 bör den översiktligaskogsinventeringen ÖSI fullföljas med arbetsmarknadspolitiskamedel. Regeringen bör ge i uppdrag att fullföljaskogsinventeringarna med frånarbetsmarknadspolitiska medel, föreslår motionärerna.I motion Jo312 (s) yrkas på ett riksdagsuttalande attskogsvårdsorganisationen bör ges i uppdrag att bygga upp ettdatasystem för skogliga inventeringar. Motionärerna framhålleratt ÖSI kan lyftas in i den aktuella satellitinformationen m.m.och ge ytterst värdefull information om landskapets kvaliteter.I motion Jo301 (fp) yrkas på ett tillkännagivande om satsningpå lövbärande trädslag. I motion Jo309 (v) yrkande 3 föreslåsett tillkännagivande om statligt stöd tillskogsvårdsåtgärder som hjälpplantering.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens mening att försöksverksamheten medskogsmarkskalkning bör fortsätta på oförändrad nivå i avvaktanpå ställningstagandena till slutrapport.Utskottet avstyrker därmed motionerna Jo310 och Jo693 yrkande 1.Utskottet har inhämtat arbetsmarknadsutskottets yttrande övermotion Jo311 yrkande 15. Yttrandet har refererats i detföregående (s. 30). Med hänvisning till vad som anförts i detsammanhanget avstyrks motionen såvitt nu är i fråga.Utskottet har erfarit att möjligheten att genom datoriseringoch sammanläggning med nya flyg- och satellitbilddata hållaÖSI-informationen à jour har uppmärksammats av Skogsstyrelsen.Bl.a. driver i ettpilotprojekt i samarbete med kommun. Detta beskrivs somlovande. Utskottet finner det för sin del angeläget att denkartläggning av landets skogar som gjorts inom ÖSI kan hållasaktuell om så kan ske med rimlig insats. Något särskiltriksdagsuttalande med anledning av motion Jo312 synes intepåkallat.Utskottet delar den bedömning som framförs i motion Jo301 (fp)att det i dagens läge finns skäl att satsa på lövskog. Fråganbehandlas även i informationssatsningar tillskogsägarna. I sammanhanget finns även skäl att erinra om SLU:s projekt för anpassning av produktionen. Något särskiltriksdagsuttalande är inte påkallat.Motion Jo309 yrkande 3 avstyrks med hänvisning till vad som idet föregående anförts om skogsägarnas ansvar för skogsbruket.17. (D 1)PropositionenAv propositionen framgår att utredningen om fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter har presenterat sitt slutbetänkande (SOU1993:103) Svenskt fiske. Sedan utredningen remissbehandlatsavser regeringen att presentera förslag . I detsammanhanget kommer flertalet anslag under litt. D attbehandlas.Fiskeriverket är central förvaltningsmyndighet för frågor omfiskerinäringen, fritidsfisket och fiskevården. Budgetramenoch verksamhetsinriktningen för treårsperioden /94--1995/96fastställdes av (prop. 1992/93:100 bil. 10,bet. JoU13, rskr. Det har inte funnits skäl till attförändra de övergripande mål som gäller för perioden. /95 föreslås ett ramanslag på 53 272 000 kr.MotionernaI motion Jo232 framställs sparkrav om ytterligare 2 %.Motionärerna föreslår att anslaget minskas med till52 (yrkande 20).Enligt motion Jo419 (fp) bör göra en rad uttalandentill stöd för verksamheten vid försöksstation iKälarne. Hyreskontrakten bör omförhandlas och den alltför högahyran sänkas (yrkande 1). En ny tjänst somforskningsassistent/genetiker kan därigenom finansieras (yrkande2). bör ges möjlighet att vidmakthållas som centrum fören genbank för bevarande av laxfisk (yrkande 3). Fondmedel börtillskjutas för verksamheten under underskottsår (yrkande 4).Vidare bör uttala att funktion somavelsstation för laxfisk är ett samhällsansvar. är denutan kostnadstäckning (yrkande 5). Slutligen yrkas på ettuttalande om försöksstationen i som regionalpolitiskresurs, belägen i en genuin glesbygd (yrkande 6).I motion Jo673 (c) yrkas på ett tillkännagivande om utvidgningav Östersjölaboratoriet i . Detta kunde därigenomtjäna som utgångspunkt när man vill skapa bättre förutsättningaroch samordning av miljökontrollen i Östersjön.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 1.Riksdagen bör således avslå motion Jo232 yrkande 20.Utskottet delar den mening som framförs i motion Jo419, attFiskeriverkets försöksstation i fyller en viktig uppgiftför forskning om och utveckling av framför allt laxstammarna iNorrlandsälvarna. hotas delar av det svenskalaxbeståndet -- förutom av den pågåendeuttunningen av de vilda laxstammarna -- av det fenomen somkallas M74 och som utmärks av att befruktade ägg inte utvecklastill laxyngel. har i samarbete med en radmyndigheter och institutioner inlett ett forskningsprojekt föratt utröna vilka orsaker som ligger bakom M74. I det arbetet ochi arbetet på att bygga upp laxstammarna har genbanken i Kälarneenligt vad utskottet erfarit stort värde.Utskottet har således ingen erinran mot motionärensbeskrivning av försöksstationens verksamhet och problem. Ettallmänt hållet riksdagsuttalande angående försöksstationensvärde från olika synpunkter skulle emellertid inte fylla någonfunktion, om det inte förenades med krav på konkreta åtgärderfrån regeringens sida. När det gäller bl.a. fördelningen mellanhyreskostnader och personalresurser erinrar utskottet om attsystemet med rambudgetering förutsätter att myndigheterna harstor frihet att disponera sina ramanslag enligt myndighetensegna prioriteringar (se prop. 1987/88:150 s. 68--76, bet.FiU30). Systemet innebär bl.a. att statsmakterna minskar sindetaljreglering och i stället anger övergripande mål ochhuvudsaklig inriktning av verksamheten under en treårsperiod.Myndigheterna ges successivt ökat ansvar att driva verksamhetenmed egen beslutskompetens. Utskottet utgår från att verketvidtar de åtgärder som är önskvärda och möjliga för att på bästasätt sörja för fortsatt drift av Kälarnestationen. Med detanförda avstyrks motionen.Utskottet finner heller inte anledning att förorda någonsärskild åtgärd med anledning av motion Jo673.18. Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. (D 5)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 5.19. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. (E 5)PropositionenAnslaget används i första hand för bidrag till investeringar ibyggnader m.m. Anslaget för /95 bör föras upp med1 538 000 kr.Jordbruksverket har på regeringens uppdrag gjort en översyn avdispositionen av statens mark ovanför odlingsgränsen och pårenbetesfjällen som har betydelse för permanent bruk. Regeringenavser att i annat sammanhang återkomma till med sinaöverväganden i frågan.MotionenI motion Jo212 (c) anförs argument mot vissa avJordbruksverkets slutsatser i den nämnda översynen avdispositionen av statens mark ovanför odlingsgränsen. Motionärenhävdar att det finns ett klart samhällsintresse av att vissafjällägenheter bibehålls. Inte minst gäller det lägenheter somhar stort värde som replipunkter för fjällräddning, turism ochdet rörliga friluftslivet. Härtill kommer de lägenheter som harstarka bevarandevärden från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt,anser motionären.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 5.Som anförs i motion Jo212 är det ett samhällsintresse attvissa funktioner bibehålls på statens mark ovanförodlingsgränsen. I avvaktan på det regeringsförslag som aviseratsi propositionen bör motionen inte föranleda någon vidare åtgärdfrån sida.20. Statens veterinärmedicinska anstalt:Uppdragsverksamheten m.m. (--)PropositionenUnder anslaget tas upp ett formellt belopp på 1000 krtill uppdragsverksamhet vid (). Under anslaget anvisas medel förcentrallaboratorieuppgifter m.m. vid SVA.SVA är ett expert- och serviceorgan åt Statens jordbruksverkoch andra myndigheter samt åt enskilda organisationer ochallmänheten, med uppgift att bl.a. utreda smittsammadjursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA skallvara ett veterinärmedicinskt centrallaboratorium samt utföraviss rutinmässig diagnostisk verksamhet. Vidare skall SVA aktivtmedverka i djursjukdomars förebyggande och bekämpande. Till stödför dessa funktioner skall SVA utföra forsknings- ochutvecklingsarbete.Enligt regeringen har det inte funnits skäl till att förändraden verksamhetsinriktning som gäller för treårsperioden1993/94--1995/96. Kostnaderna för SVA:s verksamhet beräknas /95 till . Dessa finansieras delsmed intäkter från uppdragsverksamheten med , delsgenom bidrag över statsbudgeten () med 67 834 000 kr.Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en real minskningav utgifterna om 1,9 %.MotionenI motion Jo232 (nyd) yrkas att till Statensveterinärmedicinska anstalt anvisar ett lägrebelopp än vad regeringen föreslagit eller således 66 477 000 kr.Detta innebär ett ytterligare sparkrav om (yrkande 22).Utskottets övervägandenRiksdagen godkände i samband med budgetpropositionden huvudsakliga inriktningen av verksamheten inom statensveterinärmedicinska anstalts ansvarsområde för treårsperioden1993/94--1995/96. Utskottet anser i likhet med regeringen attdet inte finns skäl att förändra denna verksamhetsinriktning.Med hänvisning härtill är utskottet inte berett att tillstyrkaett ytterligare sparkrav om utöver den reala minskning avanslaget om som följer av regeringens förslag. Utskottettillstyrker således regeringens förslag och avstyrker motionJo232 (nyd) yrkande 22.21. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ochCentrala försöksdjursnämnden (F 6 och F 7)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 6 och F 7 (prop. s. 65 f.).22. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (F 8)PropositionenAnslaget finansierar kostnader och ersättningar i samband medbekämpande av eller beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar.Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader somuppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, förbitillsynsmännens arvoden m.m. Vidare anvisas under anslagetmedel för bekämpande av leukos och Aujeszkys sjukdom.Regeringen anser det viktigt att bekämpningsprogrammen förleukos och Aujeszkys sjukdom fullföljs. Under förevarande anslagbör därför beräknas en oförändrad post på 35 miljoner kronor.Regeringen har inom ramen för anvisade direktbidrag /94 anvisat förbekämpningsprogrammen av leukos, Aujeszkys sjukdom ochmaedi-visna. Medlen avser kostnader under /95. Avdirektbidragen för /95 har beräknats ytterligare20 för bekämpning av djursjukdomar. Sammanlagtdisponeras således för ändamålet.Regeringen föreslår att anslaget skall föras upp med72 150 000 kr.MotionenEnligt motion Jo503 (c) har huvudmannen (SvenskaDjurhälsovården) för bekämpningsprogrammet mot virussjukdomenmaedi-visna vid fördelningen av insatserna prioriterat deförädlade fårraserna och de kommersiellt stora och mestframgångsrika besättningarna. Detta har inneburit att de svenskafårens lantraser i sina små populationer blivit åsidosatta.Enligt motionären bör uttala sitt stöd för attbekämpningsprogrammet även kommer de svenska fårens hotadelantrasformer till del.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under punkt F 8 och tillstyrker därmed förslaget.Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter om organiseradhälsokontroll av husdjur (SJVFS 1993:42) har kontrollen bl.a.till ändamål att motverka eller förebygga sjukdomar hos husdjur,genom rådgivning och upplysning samt genom medverkan tillutveckling av sjukdomsdiagnostiska metoder verka isjukdomsförebyggande syfte. Härvid bör även miljöbefrämjande ocharvshygieniska synpunkter beaktas. Enligt gällande föreskrifterfår alla fårbesättningar anslutas till maedi-visna-kontrollen.För kontrollen ansvarar en huvudman vars plan och riktlinjer förverksamheten godkänts av Jordbruksverket.Som framgår av utskottets redovisning ankommer det påhuvudmannen för hälsokontrollen att prioritera och fördelainsatserna på detta område. Utskottet utgår från att insatsernafördelas på ett sätt som överensstämmer med beslut omen strategi för biologisk mångfald. I övrigt föranleder motionJo503 (c) inget särskilt uttalande från sida.Motionen avstyrks.23. Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet (G 1) ochBidrag till Statens utsädeskontroll (G 2)PropositionenStatens utsädeskontroll () är centralt organ för denstatliga utsädeskontrollverksamheten med uppgift att motfastställda avgifter verkställa analys, provtagning ochcertifiering m.m. av utsädesvaror samt att bedriva forskning ochförsöksverksamhet i syfte att främja att fullgott utsädetillhandahålls.