bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Men stick i stäv mot sin egenpolitik höjer den i stället skatter och olika obligatoriska avgifter som ur denenskilde skattebetalarens synvinkel inte upplevs som annat än direkta skatter.Att dessa avgifter är avdragsgilla gör inte saken bättre eftersom demarginalskattehöjningar som regeringen nu successivt driver igenom då i förstahand drabbar dem med låga eller mer normala inkomster.Dessutom -- och det är kanske det allvarligaste -- säger sig regeringen viljasanera statsfinanserna och håller upp sitt saneringsprogram och de åtgärder detrymmer för att dölja de många förslag till ofinansierade utgiftsökningar ochskattesänkningar som man fortlöpande lägger fram. Under det år som gått sedanriksdagens borgerliga majoritet lade fast saneringsprogrammet med hjälp av Nydemokrati har nämligen regeringen vid sidan av saneringsprogrammet lagtfram förslag till utgiftsökningar på och skattesänkningarpå . På bara har alltså regeringen utanförsaneringsprogrammets ram lagt fram förslag som försvagar statsbudgeten med 13,7miljarder kronor. Eftersom det till förhöjda sparmålet ärnettoberäknat ligger i denna restriktion att alla tillkommande förslag somförsvagar budgeten skall vara finansierade fullt ut. Inte ens denna elementäraoch helt självpåtagna restriktion har regeringen emellertid kunnat leva upptill.Utskottet är inte särskilt överraskat av att regeringen så uppenbart läggerut dimridåer kring sin budgetpolitik. Regeringens saneringsprogram är ju ipraktiken en omfördelningsplan från löntagare till kapitalägare. Regeringen har-- sett över hela mandatperioden -- nämligen:höjt skatten på arbete och konsumtion,sänkt skatten på kapital och förmögenheter,genomfört besparingar som hårdast drabbar de arbetslösa och sjuka.Den bestående effekten av regeringens budgetpolitik är att klyftorna isamhället ökar -- inte att statsfinanserna förbättras. Statsfinanserna har istället försämrats under hela mandatperioden.En studie av regeringspolitikens effekter för olika löntagarhushåll som SCBgjorde åt Socialdemokraterna visar entydigt att i stort sett allalöntagarhushåll förlorat på regeringens politik. De stora vinnarna är dehushåll som har störst förmögenheter.Utskottet anser mot denna bakgrund att det finns behov av att kartlägga hurinkomst- och förmögenhetsfördelningen utvecklats . Denförra socialdemokratiska regeringen tillsatte en kommitté för att utvärderaskattereformen. Utskottet anser att dess arbete bör påskyndas och att enutredning med bredare mandat bör tillsättas.Skall kunna ta ställning till en långsiktig budgetpolitik behövsdet mer än tomma ord; det behövs handling och konkreta förslag som för Sverigeur den förlamande statsfinansiella kris vi just nu befinner oss i.Nya, onödiga och utmanande utgiftsökningar måste tas tillbaka.Budgetprövningen måste bli konsekventare och mer distinkt. Utgifterna påstatsbudgeten måste vägas mot varandra, och varje utgift måste noga prövas motsitt ändamål. Statsinkomsterna måste förstärkas genom att skattereformenåterställs.Enligt utskottets mening måste budgetpolitiken ges en ny inriktning för skall komma till rätta med de problem vi står inför. Socialdemokraterna harmed sitt budgetalternativ i motion Fi30 (s) anvisat en lösning.Det i motionen föreslagna budgetalternativet är inriktat på att främjatillväxten, och då framför allt den investeringsledda tillväxten inomnäringslivet. Därför föreslår man åtgärder som stimulerar industrinsinvesteringar liksom investeringarna i den sociala infrastrukturen.Socialdemokraterna vill också stimulera byggnads-, kommunikations- ochmiljöinvesteringar. Sammantaget leder den socialdemokratiska politiken enligtutskottets uppskattning till att 90 000 fler personer kommer att ha ett arbeteunder nästa år.Den socialdemokratiska politiken har också en helt annan fördelningspolitiskprofil än regeringens. En värnskatt bör införas för höginkomsttagare.Aktieägarskatten bör återställas till den nivå som Socialdemokraterna ochFolkpartiet var överens om 1991. En viktig uppgift förriksdagen är att återupprätta medborgarnas förtroende för skattesystemet.Nyckelorden för att åstadkomma detta är desamma som vägledde arbetet med 1991års skattereform: likvärdig beskattning av arbete och kapital, bredaskattebaser, likformiga skatter, låga skattesatser och enkla regler. I motionenpresenteras också ett brett program mot den ekonomiska brottsligheten.Det socialdemokratiska budgetalternativet skiljer sig från regeringens genomatt det kombinerar en totalt sett högre efterfrågenivå i ekonomin med enstramare budgetpolitik. Efterfrågeökningen inriktas framför allt påinvesteringar som skapar produktion och sysselsättning och därmed högreinkomster . Den stramare budgetpolitiken tar sig uttryck i förslagom besparingar på och inkomstförstärkningar på3,8 miljarder kronor.Den socialdemokratiska politiken innebär att man tar ett första steg mot attminska statsskuldens andel av BNP. Genom den tillväxtorienterade politikenbreddas skattebaserna som utgifterna för arbetslösheten minskar. Medden i motionen föreslagna politiken minskar utgifterna för kontantstöd tillarbetslösa med under budgetåret. Dessutom ökarskatteinkomsterna på grund av ökad sysselsättning med drygt 7 miljarderkronor.Socialdemokraterna föreslår i motionen besparingar på 6,5 miljarder kronor.Besparingarna fördelar sig på följande områden (belopp i mdkr).Försvaret 1,00Jordbruksområdet 0,71Föräldraförsäkringen* 0,45Vårdnadsbidrag 2,30Adm. av vårdnadsbidrag 0,07Husläkarsystemet* 0,20Bidragsförskott* 0,16Utbildning 0,05Effektivare flyktingmottagning 0,27Ekobrott m.m.* 0,28Arbetslöshetsförsäkringen 2,00Adm.kostnad för ny a-kassa 0,02*Avgår besparingar beslutadeav vårriksdagen ca - 1,00Summa besparingar 6,51Det socialdemokratiska budgetalternativet inrymmer också förslag till vissanödvändiga utgiftsökningar (belopp i mdkr).Näringspolitik* 0,75Räntebidrag 0,75Ekobrott* 0,18Övrigt 0,83*Avgår förslag beslutadeav vårriksdagen - 0,17Summa utgiftsökningar 2,34De skattehöjningar och skattelättnader som Socialdemokraterna förfram i sitt budgetalternativ är inriktade på följande områden (belopp i mdkr).Ändrad statsskatt 1,0Enhetlig kapitalbeskattning 5,0Oförändrad förmögenhetsskatt 0,5Skatt på alla SURV-återföringar 1,4Oförändrad skatt för fåmansbolag 0,2Breddad reklamskatt 0,1Miljöavgifter 0,8Räntebeskattning - 1,0Återinfört utdelningsavdrag - 0,1Direktavskrivning - 4,1Summa skattehöjningar, netto 3,8Det socialdemokratiska budgetalternativet leder till en förbättring avstatens finanser redan nästa budgetår jämfört med regeringens förslag. Närengångsvisa förstärkningar frånräknats uppgår förbättringen till 8,4 miljarderkronor /95. Till det kommer budgeteffekten av utförsäljningen avaktier som enligt utskottets bedömning uppgår till ca per år.I sammandrag ser därmed det socialdemokratiska budgetalternativet /95 ut på följande sätt (belopp i mdkr).Besparingar + 6,5Inkomstförstärkningar, netto + 3,8Investeringar - 9,6Arbetsmarknadspolitik, utbildningoch ungdomsprogram - 5,1Utgiftsökningar, övriga - 2,3Ökade skatteinkomster p.g.a. ökadsysselsättning + 7,4Lägre utgifter p.g.a. ökad sysselsättning + 7,7Försäljning av och (engångs) + 1,5*Fond 92-94 (engångs) + 8,0Saldoeffekt: + 17,9* Aktievärde i jan. 1994Utskottet biträder alltså Socialdemokraternas förslag till inriktning avbudgetpolitiken i motionerna Fi30 (s) yrkande 2, Fi42 (s) yrkande 1 och Fi45(s) yrkande 6 och avstyrker regeringens och Ny demokratis motsvarande yrkanden.dels att utskottets hemställan under mom. 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 2 ochmotion 1993/94:Fi31 yrkandena 2--4 godkänner vad som förordats i motionerna1993/94:Fi30 yrkande 2, 1993/94:Fi42 yrkande 1 och 1993/94:Fi45 yrkande 6samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombudgetpolitikens inriktning och om redovisningen av statsskuldräntorna,31. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom. 54)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 116 som börjar med"vill" och slutar med "i saneringsprogrammet" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 121 börjar med"får" och på s. 123 slutar med "(bil. 1 yrkande 2)" bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill för egen del säga följande.Sverige är i akut kris, med hög arbetslöshet, statsfinanser i obalans och meden galopperande statsskuld. Regeringen är i denna allvarliga situationhandlingsförlamad. Den skjuter närmast uppgivet problemen framför sig med enfrom förhoppning om att marknaden skall lösa alla problem.I slutet av nästa budgetår väntas statsskulden uppgå till , och det innebär att den på bara nästan harfördubblats. Varje svensk -- gammal som ung -- har därmed påtvingatsen ökad gemensam skuldbörda motsvarande per person. På dennaskuld skall vi alla nu betala ränta.För att finansiera de ständigt återkommande underskotten måsteRiksgäldskontoret söka sig helt nya vägar. Ingen trodde väl sedanatt skulle behöva vända sig till -- ett av fattigasteländer -- för att få hjälp med finansieringen av de usla statsfinanserna!I ökad utsträckning har också börjat använda sig av olikalåneformer som innebär att man skjuter ränteutgifterna framför sig. Det senastetillskottet bland dessa snillrika låneformer är realräntelånen som emitteras påden inhemska marknaden och som innebär att alla ränteutgifter skall betalas påett bräde, men först den dag då lånen skall lösas in . Med en sådanupplåning kan vilken regering som helst klara även de mest usla statsfinanser.Åren före den hade de levnadsglada härskande Bourbonernasom motto: "Efter oss syndafloden!" Men inte ens deras uppslagsrikefinansminister, bankiren , skulle ha kunnat komma på ett sågenialiskt sätt att låta våra efterkommande få betala för våra utsvävningar endag då vi alla är döda!I de glädjekalkyler som presenteras i årets kompletteringsproposition sätterregeringen fortfarande sitt hopp till en tillväxt på under perioden1996--1999 för att kunna bromsa raset i statsfinanserna. Men även efter fyra sågynnsamma år -- vilket är en utveckling som saknar motsvarighet i Sverigesmoderna historia -- uppnås inte balans i statsfinanserna. Det är med hänsynhärtill förståeligt om regeringen börjar tvivla på möjligheten att nå framgångmed sin politik och därför i kompletteringspropositionen föreslår attsaneringsprogrammet skall utökas. Även i detta fall tycks man emellertid följade gamla Bourbonernas motto, för några konkreta besparingar redovisas inte nu;det skall göras när man förmodligen fått lämna ifrån sig makten ny regering.Det är emellertid nu vi måste handla! Om man nöjer sig med åtgärder av dentyp som regeringen föreslår i sin proposition kan snabbt komma attpassera den punkt där svensk ekonomi kan styras från . Görsinget snart kommer utgifterna för statsskuldräntor att skjuta i höjden, och dekommer då med nödvändighet att tränga undan andra angelägna utgifter. När välsnöbollen satts i rullning är det för sent att hejda dess framfart. Vi får intelämna över ett land i ruin till våra barn och barnbarn.I Ny demokratis motion Fi31 anvisas en väg som leder oss bort från dettaproblem. Enligt motionärerna bör ett handlingsprogram göras upp, och det skallbl.a. gå ut på att återställa balansen i statsfinanserna inom enkonjunkturcykel. Vi måste också börja inse att i princip alla utgifter skallkunna omprövas. Om vi kan sänka sjuk- och arbetslöshetsersättningar kan vigivetvis skära i många andra anslag och bidrag. Stora besparingar står attfinna i u-hjälpen, organisationsbidrag, kulturanslag,administrationskostnader i offentlig förvaltning m.m. Undantag bör endast görasför försvar, polis och rättsväsende, eftersom det är statens primära åtagandeatt skydda medborgarna mot yttre och inre fiender. I övrigt får det inte finnasnågra heliga kor! måste fatta så många beslut som möjligt , så attde hinner verka innan det är . Nästa lågkonjunktur kan bli livsfarlig!Den föreslagna utökningen av saneringsprogrammet är otillräcklig. Beloppeträcker inte och programmets tidigare sammansättning är felaktig eftersompraktiskt taget samtliga beslutade åtgärder är skatte- eller avgiftshöjningar;höjningar som kan försvaga tillväxten.Enligt utskottets mening måste man dessutom förbättra företagarklimatet ochge goda förutsättningar för investeringar. Man måste exempelvis tillåta direkt-eller nuvärdesavskrivning, öka exportkreditgarantierna, moderniseraarbetsrätten i grunden och sätta lika och logiska villkor för konkurrensen. Detgäller att få svenska företag att investera i och att övertygautländska företag om att etablera sig här.Inom den offentliga sektorn måste en ny anda skapas med målet att produceraresultat, hushålla med skattebetalarnas pengar och tillfredsställa kunderna.Mot bakgrund härav instämmer utskottet i Ny demokratis krav på besparingarinför nästa budgetår. Man bör således minska anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder, eftersom AMS har svårt att hittasvarta hål att hälla pengarna i. Utvecklingsbiståndet bör minskas med netto 6,2miljarder kronor och omfördelas till förmån för bl.a. de baltiska staterna.Stödet till barnfamiljer bör likaledes kunna reduceras med 6,2 miljarder kronordels genom att barnbidragen behovsprövas och alla former av flerbarnstilläggavskaffas, dels genom att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen generelltsänks till . Det är nödvändigt att begränsa flyktingmottagningen, ochanslagen inom detta område kan som en följd härav minskas med 2,4 miljarderkronor. Hemspråksundervisningen bör avvecklas helt, vilket innebär attytterligare kan sparas. Eftersom konjunkturen nu har väntmåste regeringens förslag till infrastrukturinvesteringar anses som alltförlångtgående. Den föreslagna medelstilldelningen till sådana investeringar bördärför begränsas med . Vi måste nu också på allvar ta uppkampen mot den svarta sektorn och bidragsfusket och kan på dessa områden sparabetydande belopp.Genomförs utgiftsminskningar av denna omfattning skapas det utrymme förstrategiska skattesänkningar. Det är av flera skäl nödvändigt att sänkaskattetrycket. En sänkning av tjänstemomsen till skulle ta bort många avde kraftiga försämringar som följde när momsen höjdes från 0till . Det är illa nog med arbetsgivaravgift. Lägg därtill moms påarbetet (en tjänst består ju mest av arbete) och var och en kan förstå varförden svarta marknaden blomstrar just inom tjänstesektorn. I likhet medtjänstemomsen bör byggmomsen sänkas till . Vidare bör en enhetlig momssatstas ut på alla typer av tidningar.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder motion Fi31 (nyd)yrkandena 2--4 samt avstyrker regeringens och Socialdemokraternas förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 2samt motionerna 1993/94:Fi30 yrkande 2, 1993/94:Fi42 yrkande 1 och1993/94:Fi45 yrkande 6 godkänner vad som förordats i motion 1993/94:Fi31yrkandena 2--4 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,32. Avyttring av och (mom. 55), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 123 som börjar med "Somtidigare" och slutar med "Fi32 (v) yrkande 63" bort ha följande lydelse:Den verksamhet som förvaltningsbolagen bedriver, och som harfinansierats med medel från de tidigare löntagarfonderna, har enligt utskottetsmening inte kommit småföretagen till del. Förvaltningsbolagens verksamhet ärförenad med så strikta lönsamhetskrav att de sannolikt skulle ha kommit tillstånd även utan detta kapitaltillskott. Det statliga kapital som finns i Atleoch borde kunna göra bättre nytta på annat sätt.Utskottet har noterat att av aktierna i och har såltstill olika institutioner och inbringat till statskassan.Samma sak bör göras med de aktier som efter beslut av i december 1993har överförts till Industri- och nyföretagarfonden, ochde sju nya teknikbrostiftelserna. bör därför, enligt utskottetsmening, i ett uttalande anmoda regeringen att verka för en sådan försäljning.Värdet på aktierna har minskat . En försäljning kan beräknas kommaatt inbringa ytterligare ca till statskassan, medel somsedan kan användas för åtgärder som mer aktivt främjar de små och medelstoraföretagens verksamhet.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande avyttring av och med bifall till motionerna 1993/94:Fi32 yrkande 63 och1993/94:Fi45 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om avyttring av statens aktieinnehav i riskkapitalbolagen ,33. Motionsfrågor från Socialdemokraterna som behandlats tidigare (mom. 62), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 145 som börjar med"vill" och slutar med "Fi61 (s)" bort ha följande lydelse:Den ekonomiska politik som den borgerliga regeringen fört sedan dentillträdde har lett till en ökning av arbetslösheten som saknar motstycke iSverige . Statsfinanserna har fallit som ett korthus,budgetunderskottet och statsskulden ökar snabbare än i något annat land iEuropa. Den förda penningpolitiken har lett till en utslagning avproduktionskapacitet som det kommer att ta decennier att återställa. De högaräntorna har bidragit till att efterfrågan fallit åren 1991--1993, denkraftigaste tillbakagången i modern tid. För att få att resa sig urruinerna av den förda ekonomiska politiken och för att återställa medborgarnasförtroende för den politiska ledningen krävs kraftfulla åtgärder.Socialdemokraterna har i motion Fi30 redovisat ett alternativ till denborgerliga politiken som kan föra ur den ekonomiska krisen. Utskottethar i det föregående behandlat inriktningen av den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken i stort. Det krävs som framgått i detta sammanhang en lång radåtgärder för att vända utvecklingen åt rätt håll. I flera kommittémotioner frånSocialdemokraterna redovisas också ett stort antal konkreta åtgärder somtillsammans skulle innebära en vändning mot bättre tider för Sverige.Nyckeln till ökad tillväxt -- och därmed till fler jobb och minskadarbetslöshet samt förbättrade statsfinanser -- är att nedgången iinvesteringarna bryts. Dagens investeringar lägger grunden för morgondagensproduktion och välstånd. Det är utskottets uppfattning att åtgärder för att ökaden ekonomiska aktiviteten och höja tillväxten i första hand måste inriktas påinvesteringar som höjer produktionsförmåga. Ett förslag som verksamtskulle bidra till detta och som föreslås i motion Fi53 av m.fl.(s) är att industrin och övrigt näringsliv ges möjlighet att skrivaav av investeringar i maskiner. Åtgärden bör träda i kraft iår och gälla framåt.Det är inte bara industriinvesteringarna som behöver öka. måstebyggas starkare på flera områden. Investeringarna i kunskap och kompetens måsteöka. Flera bör ges möjlighet att studera i gymnasieskolan och i Komvux.Arbetsmarknadsutbildningen bör byggas ut. Antalet högskoleplatser bör utökas.En ny teknisk högskola bör tillskapas. Ett nytt nationellt program förkompetensutveckling bör tas fram.Nedgången i byggnadsinvesteringarna måste hejdas. Byggnadsbranschen håller påatt slås ut som det runt om i finns stora behov avupprustning och renovering av bostäder, byggnader och lokaler. Som föreslås imotion Fi44 av m.fl. (s) bör ett stimulansbidrag på 20 %införas för ökad ROT-verksamhet i lägenheter samt ett tillfälligtinvesteringsstöd på för nyproduktion av bostäder, som igångsätts före den1 , införas. Ett särskilt investeringsstöd bör ges för renovering avskolor. Stödet för upprustning av äldrebostäder bör ökas. Det finns också behovav att öka investeringarna i handikappanpassning av offentliga lokaler.Utskottet tillstyrker de investeringsstimulerande åtgärder och förslag om ökadROT-verksamhet som föreslås i motionerna Fi44 (s) yrkandena 2--8 och Fi54 (s)yrkandena 4 och 5.Utskottet tillstyrker också ett antal åtgärder på kulturområdet som förordasi motion Fi59 av m.fl. (s). Förutom att förslagen ärkulturpolitiskt motiverade har de också sysselsättningspolitiskt stort värdeför de kulturellt verksamma. De innebär också en satsning på barn och ungdomaroch vidgar möjligheterna till deltagande i kulturella aktiviteter.Kommunikationssystemet måste moderniseras och byggas ut. Det gäller särskiltden högteknologiska infrastrukturen i det nationella datanätet. bör, somföreslås i motion Fi50 av m.fl. (s), tidigarelägga sinainvesteringar i AXE-systemet. Kommunikationsnätet måste utvecklas. Det svenskavägnätet bör byggas ut. Underhållsinvesteringarna bör påskyndas ochtidigareläggas. Det gäller såväl de statliga vägarna som de kommunala vägarna.Investeringarna i järnvägsunderhåll, liksom planeradeinvesteringar, bör tidigareläggas. Utskottet anser således att de åtgärder somföreslås i motion Fi50 (s) yrkandena 1--4 och 6--8 bör genomföras.Utskottet vill vidare framhålla att en viktig förutsättning för att kunnaåstadkomma en uthållig och stabil tillväxt är att alla politikområden samverkarså att de främjar en god utveckling av näringslivet. En aktiv näringspolitikbör ha två huvudfunktioner. Den ena är att utforma fasta spelregler förföretagen. Den andra är att staten måste agera på ett mer aktivt sätt, bl.a.genom selektiva insatser.Enligt utskottets uppfattning krävs det nu olika näringspolitiska insatserför att främja de små och medelstora företagens verksamhet. bör ienlighet med vad som föreslås i motion Fi45 av m.fl. (s)besluta följande:att anvisa ytterligare till den centrala lånefonden förde regionala utvecklingsbolagen,att anvisa till ett nyinrättat anslag för utökadprospektering,att anvisa ytterligare till anslaget Småföretagsutveckling(A 1) under huvudtitel för att främja kvinnorsföretagande () och småföretagens exportverksamhet (40miljoner kronor),att anvisa ytterligare till anslaget Teknisk forskningoch utveckling () under huvudtitel för att främja denträråvarubaserade industrin (), livsmedelsindustrin (25miljoner kronor) och övrig teknisk forskning och utveckling (85 miljonerkronor) samt för att återinrätta VT-delegationen (),att anvisa ytterligare till anslaget Bidrag (C 3) under huvudtitel föratt främja standardiseringsarbetet hos de små och medelstora företagen.Finansutskottet tillstyrker således motion Fi45 (s) yrkandena 1--4.Som utskottet ser det är det nödvändigt att åter ge skattesystemet enfördelningsmässigt godtagbar profil för att återupprätta medborgarnasförtroende för skattesystemet. Uppgiften att sanera statsfinanserna kommer attställa stora krav på sammanhållning mellan olika grupper i det svenskasamhället. För att medborgarna skall vara beredda att acceptera de uppoffringarsom krispolitiken kan föra med sig måste bördorna fördelas efter förmågan attbära dem. Det är bara genom en rättvis fördelning som det går att skapa ettbrett folkligt stöd för den förda politiken. En rättvis fördelning av bådebördor och frukter gynnar också produktivitet och tillväxt.Utskottet vill erinra om att genom skattereformen fick en modern,likformig och neutral beskattning av olika typer av inkomster. Bolagsskatten,kapitalskatten och skatten på arbete för majoriteten av löntagarna sattes tillca . Likformigheten har emellertid genom en rad beslut under denborgerliga regeringsperioden raserats på ett sätt som komplicerat systemet ochökat riskerna för skatteplanering. Dessutom har de förändringar avskattesystemet som de borgerliga partierna har drivit igenom i varitmycket orättvisa från fördelningssynpunkt genom att de ensidigt gynnatkapitalägarna och belastat de förvärvsarbetande.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att följande åtgärder bör vidtasså snart som möjligt. I enlighet med förslaget i motion Fi53 (s) bör ensärskild värnskatt tas ut till dess att Arbetsmarknadsfondens inkomster ochutgifter är i balans. Den statliga skatten bör således höjas till fr.o.m.nästa år. bör grundavdraget vid den statliga beskattningenåterinföras. Detta innebär att den högre statsskatten kommer att betalas påinkomster från ca .