bet · GH01LU26 · 1994-04-21 00:00:00 — Ett ytterligare krav är att det skall varaskäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiskaförhållanden att bevilja honom skuldsanering. Vid denna allmännaskälighetsbedömning skall vissa särskilt angivna omständigheterbeaktas såsom bl.a. gäldenärens agerande under förfarandet,skuldernas ålder och omständigheterna vid skuldernas tillkomst.I motion L12 av m.fl. (v) pekas på att det ipropositionen anges att en skuldbörda "som inte uppgår till merän för en person med fast ochregelbunden arbetsinkomst är för liten för att skuldsaneringskall komma i fråga". Enligt motionärerna kan det kvalificeradeinsolvensrekvisitet vara uppfyllt redan vid förhållandevis lågskuldsättning när det gäller personer med mycket låg elleroregelbunden inkomst. Motionärerna understryker vikten av att ensocial helhetsbedömning görs av personens situation ochåterbetalningsmöjligheter, och i yrkande 6 begärs etttillkännagivande i enlighet härmed.Utskottet vill peka på att det i lagförslaget inte anges någonbestämd beloppsgräns för att skuldsanering skall komma i fråga.I likhet med departementschefen anser utskottet att det inte ärönskvärt eller ens möjligt att i lag fastställa en beloppsgräns.Det som är en orimligt stor skuldbörda för en person är inteanmärkningsvärt stor för en annan person. Som framhålls ipropositionen kan det kvalificerade insolvensrekvisitet varauppfyllt även vid förhållandevis låg skuldsättning när detgäller personer med mycket låg eller oregelbunden inkomst. Detbör dock understrykas att det skall vara fråga omnettoskuldbördan, dvs. den skuldbörda som återstår närgäldenären har realiserat den egendom som han eller hans familjinte är i oundgängligt behov av. Mot bakgrund av det anförda kanutskottet inte finna att det aktuella motionsyrkandet behöverföranleda någon åtgärd, och utskottet avstyrkersåledes bifall till motion L12 yrkande 6.Utskottet har ingen erinran mot de i propositionen föreslagnavillkoren för skuldsanering och tillstyrker följaktligenförslaget i denna del.Fordringar förenade med panträtt m.m.I propositionen föreslås att fordringar som är förenade medsäkerhetsrätt i form av pant, s.k. legal förmånsrätt ellerretentionsrätt inte skall omfattas av en skuldsanering till dendel säkerheten förslår till betalning av fordringen.Svenska Bankföreningen har såväl i skrivelse till utskottetsom vid uppvaktning inför utskottet kritiserat propositionensförslag till den del det avser fordringar med panträtt i fastegendom eller i bostadsrätt. I kritiken har vid uppvaktningeninför utskottet också och NordbankenHypotek instämt. Kritiken innebär sammanfattningsvis attförslaget skulle leda till en ökad osäkerhet påbostadskreditmarknaden, en ökad benägenhet att tillgripaunderhandsförsäljning eller exekutiv auktion samt problem närdet gäller lån med statlig kreditgaranti. anseratt en skuldsanering som huvudregel inte skall omfatta enfordran för vilken borgenären har panträtt i fast egendom elleri bostadsrätt. Om sådan egendom säljs exekutivt i samband medskuldsaneringen skall denna dock omfatta den del av fordringensom inte täcks av köpeskillingen vid auktionen.Utskottet kan konstatera att propositionens förslag innebäratt en pantsatt bostadsfastighet eller bostadsrätt normalt skallförsäljas innan ett skuldsaneringsförfarande inleds. I dessafall uppstår inga problem, utan pantborgenären får betalt försin fordran ur köpeskillingen vid försäljningen och eventuellstatlig kreditgaranti betalas ut. En eventuell restfordran sompantborgenären har behandlas vid en skuldsanering som andrafordringar. Enligt propositionen kan dock i många fall socialaoch även ekonomiska skäl tala för att gäldenären får bo kvar isin ägda bostad efter en skuldsanering. I dessa fall skall ettvärde åsättas bostaden exempelvis på grundval av ettvärderingsintyg. Genom detta värde bestäms hur stor del avpantborgenärens fordran som täcks av panten. Den överskjutandedelen av fordringen förlorar sin panträtt och omfattas i ställetav skuldsaneringen.Utskottet vill för sin del framhålla att den föreslagnaordningen vid kvarboende innebär en nyhet i svensk rätt. Genomförslaget kan ett värderingsintyg medföra att en panträtt helteller delvis upphör att gälla. Utskottet känner viss tveksamhetinför att tillerkänna ett värderingsintyg sådanarättsverkningar. Å andra sidan talar enligt utskottet många skälför att en möjlighet måste tillskapas för att gäldenären skallkunna bo kvar i en bostad som han innehar med äganderätt ellerbostadsrätt. Utskottet delar i denna fråga departementschefensuppfattning att kvarboende kan vara motiverat om exempelvis detrehabiliterande syftet med en skuldsanering skulle riskera attgå om intet, om gäldenären inte kan behålla sitt hem. Omfastigheten eller bostadsrätten sålunda skall vara kvar hosgäldenären vid skuldsaneringen uppstår frågan hur denpantsäkrade fordringen skall behandlas.Att hålla denna fordran i sin helhet utanför skuldsaneringenskulle enligt utskottets mening i viss mån motverka syftet meden skuldsanering sett från gäldenärens och övriga borgenärersperspektiv. Det kan å andra sidan inte komma i fråga att låtafordringen i sin helhet omfattas av skuldsaneringen. Det måstedärför på något sätt bestämmas hur stor del av fordran som skallomfattas resp. inte omfattas av skuldsaneringen. Utskottet kanför närvarande inte finna någon bättre lösning än den ipropositionen föreslagna ordningen, nämligen att det på grundvalav ett värderingsintyg skall fastställas hur stor del avpantborgenärens fordran som täcks av panten och hur stor delsom är hans restfordran, vilken då omfattas av skuldsaneringen.Med hänsyn till värderingsintygets betydelse vill utskottet dockunderstryka vikten av att kronofogdemyndigheterna tillser atterforderliga krav ställs vid utfärdande av sådant intyg.Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla att i denuppföljning av skuldsaneringslagen, som utskottet ovan förutsattkommer till stånd, särskild uppmärksamhet bör ägnasden nya ordningen med värderingsintyg. Därvid bör noga beaktasde konsekvenser som ordningen med värderingsintyg kan leda tillför bostadskreditmarknaden och för långivarnas möjligheter tillersättning från den statliga kreditgarantin. Utskottet utgårfrån att regeringen vid behov vidtar erforderliga åtgärder.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagi nu behandlad del.Utskottet behandlar i detta sammanhang också yrkande 5 imotion L12 av m.fl. (v). Enligt motionärernabör det eftersträvas att gäldenären får bo kvar i sin bostadeller i annat fall får stöd av kommunen för att kunna få enskälig bostad, och motionärerna begär ett tillkännagivandei enlighet härmed.Som framgår ovan har utskottet uttalat att det i många fallkan finnas skäl för en gäldenär att få bo kvar i en bostad sominnehas med äganderätt eller bostadsrätt. Givetvis talar starkaskäl också för att gäldenären i stor utsträckning får bo kvar isin hyresbostad. En förutsättning härför är emellertid attgäldenärens bostadsstandard inte överstiger vad som ärnödvändigt för honom och hans familj och att den inte i någonmer nämnvärd utsträckning inkräktar på betalningsutrymmet tillnackdel för andra borgenärer än hyresvärden. Enligt utskottetsmening säger det dock sig självt att inte genom någrauttalanden bör ålägga vare sig privata eller andra hyresvärdaren skyldighet att låta en viss hyresgäst bo kvar under allaförhållanden. bör inte heller ålägga kommunerna att gegäldenärer som beviljats skuldsanering någon förtur i dekommunala bostadsköerna. Däremot förutsätter utskottet attkommunerna tar sitt ansvar och inte onödigtvis försvårarsituationen för en gäldenär som kan komma att beviljasskuldsanering genom att exempelvis neka gäldenären ettbostadsbyte på grund av tidigare hyresskulder.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L12yrkande 5.Fordringar förenade med förmånsrätt på grund av utmätning m.m.I propositionen föreslås att en skuldsanering inte skallomfatta fordringar som är förenade med förmånsrätt på grund avutmätning eller betalningssäkring, såvitt avser egendom som hartagits i anspråk vid verkställigheten.Riksskatteverket har vid uppvaktning inför utskottet begärtklarläggande på denna punkt.Utskottet konstaterar att det i propositionen (s. 203) sägsatt undantaget endast avser fordringar för vilka verkställighetrent faktiskt har skett, så till vida att viss egendom skall haomhändertagits. Vidare sägs att själva beslutet om utmätninginte grundar någon undantagsrätt.Utskottet vill i anledning av propositionens uttalanden påpekaatt det med uttrycket "såvitt avser egendom som har tagits ianspråk" av utsökningsbalkens terminologi inte följer annat änatt egendomen i fråga identifierats, vilket sker vid beslutet omutmätning. Något säkerställande av utmätningen, dvs. fysisktomhändertagande av ifrågavarande gods, krävs inte för attegendomen skall kunna sägas vara ianspråktagen. mening finns det såväl sakliga som språkligt formellaskäl för att ifrågavarande regel bör tillämpas i enlighet medvad som gäller enligt utsökningsbalkens terminologi. Om någotannat hade varit avsett skulle det ha framgått av den föreslagnalagtexten.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagi nu behandlad del.Ansökan om skuldsaneringI propositionen föreslås att en ansökan om skuldsanering skallgöras hos kronofogdemyndigheten. Denna ansökan skall varaskriftlig och uppgifterna i den skall undertecknas av gäldenärenpå heder och samvete. Det skall vidare ställas höga krav på attansökan innehåller korrekta och fullständiga uppgifter. Om enansökan är bristfällig skall kronofogdemyndigheten föreläggagäldenären att avhjälpa bristen. Av föreläggandet skall framgåatt ansökan kan avvisas om bristen inte avhjälps. Vidare skallen ansökan om skuldsanering kunna avslås genast om det äruppenbart att förutsättningarna för att erhålla skuldsaneringinte är uppfyllda.Enligt motion L12 av m.fl. (v) börkronofogdemyndigheten vid behov bistå gäldenären vidavhjälpandet av en brist i ansökan. De personer som är aktuellaför skuldsanering är i en så svår och utsattsituation att de behöver bistånd för att göra en erforderligansökan. Motionärerna anser att detta uttryckligen bör framgå avlagtexten och de begär i yrkande 7 att riksdagenbeslutar i enlighet härmed.Även om förhållandevis höga krav måste ställas på en gäldenäri ett skuldsaneringsförfarande är det enligt utskottets meninguppenbart att vissa gäldenärer kan behöva hjälp med en ansökanom skuldsanering. Som ovan framgått har emellertid kommunernaålagts att i det första steget lämna skuldsatta personer råd ochanvisningar. Detta åliggande torde också omfatta råd och annatbistånd vid en ansökan om skuldsanering. har vissa skyldigheter också när detgäller en ansökan om skuldsanering. Sålunda bör det av ettföreläggande om att avhjälpa en brist i ansökan framgå i vilkaavseenden som ansökan är bristfällig och vad som erfordras avgäldenären för avhjälpa bristen. Därtill kommer den allmännaserviceskyldighet som åligger kronofogdemyndigheterna enligt 4och 5 §§ förvaltningslagen. Denna serviceskyldighet innefattarbl.a. en skyldighet att lämna upplysningar, vägledning, råd ochannan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetensverksamhetsområde. Att därutöver uttryckligen föreskriva iskuldsaneringslagen att kronofogdemyndigheten skall bistågäldenären vid avhjälpande av en brist i ansökan kan enligtutskottets mening inte anses erforderligt.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag idenna del och avstyrker bifall till motion L12 yrkande 7.Inledande av skuldsaneringEn ansökan om skuldsanering, som inte avvisas eller avslås,skall enligt propositionen föranleda kronofogdemyndigheten attfatta ett formligt beslut om att skuldsanering skall inledas.Beslutet skall kungöras i Post- och meduppmaning till fordringsägare att skriftligen inom en månadanmäla sin fordran till kronofogdemyndigheten. Om det finnssärskilda skäl kan kronofogdemyndigheten införa kungörelsenäven i en eller flera ortstidningar och också förlänga fristentill två månader.I motion L11 av () framhålls att det är avstörsta vikt att borgenärerna informeras omskuldsaneringshandläggningen. Enligt motionären kan det vidareantas att flertalet mindre fordringsägare inte bevakarkungörelser i Post- och utan främst iortstidningarna. Mot denna bakgrund anser motionären attkungörelse regelmässigt bör ske såväl i Post- och InrikesTidningar som i en eller flera ortstidningar. Endast närsärskilda skäl föreligger bör det räcka med Post- och InrikesTidningar. I motionen begärs ett tillkännagivande i enlighet meddet anförda.Utskottet har för sin del ingen annan uppfattning änmotionären om att det är viktigt att borgenärerna får kännedomom att ett skuldsaneringsförfarande har inletts och att de fårtillfälle att anmäla sina fordringar. Eftersom avgöranderättsverkningar föreslås bli knutna till underlåtenheten attanmäla sin fordran i ärendet är det ofrånkomligt att förfarandetmåste innehålla någon form av publikt kungörelsemoment. I likhetmed departementschefen anser dock utskottet att kungörande iortstidning vid sidan av Post- och i flertaletfall inte torde vara nödvändigt. I många fall förekommer endastett fåtal kreditgivare som bedriver sin verksamhet yrkesmässigt.Man kan kräva att dessa kreditgivare bevakar vad som kungörs iPost- och . I detta sammanhang bör ocksåerinras om attgäldenären är skyldig -- och har ett klart eget intresse av --att i sin ansökan lämna uppgift om samtliga fordringsägare. Defordringsägare som gäldenären har angett i sin ansökan görgivetvis ingen rättsförlust om de underlåter att anmäla sinfordran. Enligt utskottets mening bör därför kungörelse iortstidning endast ske i de fall kronofogdemyndigheten anser detvara nödvändigt, exempelvis därför att man kan anta att detförekommer ett stort antal kreditgivare som inte bedriver sådanverksamhet yrkesmässigt. Att det inte alltid krävs kungörelseäven i ortstidning är, som framhålls i propositionen, ett sättatt nedbringa kostnaderna för annonsering som detockså gör förfarandet totalt sett enklare.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen också i nubehandlad del och avstyrker följaktligen bifall till motion L11.Borgenärsfunktionen beträffande skatter och avgifterI propositionen föreslås att lagen om ackord rörande statligafordringar m.m. kompletteras med en bestämmelse om attskattemyndighet får godta ett förslag om frivillig skuldsaneringom förutsättningarna för skuldsanering enligtskuldsaneringslagen är uppfyllda.I motion L10 av m.fl. (s) yrkas avslag påpropositionen i denna del. Enligt motionärerna ärkronofogdemyndighetens bedömning i ett skuldsaneringsärendetillräcklig, och det är därför onödigt att låta ocksåskattemyndigheten ta ställning till ärendet.Utskottet kan konstatera att en möjlighet för staten attefterge eller nedsätta sin fordran i samband med enskuldsanering kräver ett uttryckligt lagstöd. I propositionenhar valts den lösningen att reglera frågan på motsvarande sättsom gäller för ackord, dvs. borgenärsfunktionen skall innehas avskattemyndigheten. I förhållande till ackord föreslås dock vissaviktiga skillnader. Sålunda skall skattemyndighetenvid bedömningen av om ett förslag om skuldsanering kan antasinte -- som vid bedömningen av ackordsförslag -- enbart se omdet kan vara fördelaktigt för det allmänna att godta förslaget.Med en sådan grund för bedömningen skulle skattemyndigheten,främst på grund av det företräde som genom införselinstitutetges skattefordringar vid exekution i lön, i många fall tvingasvägra att godta förslaget. Enligt propositionen skallskattemyndigheten i stället anlägga ett vitt perspektiv ibedömningen av om förutsättningarna för skuldsanering enligtmyndighetens mening föreligger. Detta följer av att det ärskuldsaneringslagens kriterier som skall tillämpas. Om dessaförutsättningar föreligger skall skattemyndigheten godtaförslaget. Enligt departementschefen säger det sig självt attskattemyndighetens bedömning normalt kommer att sammanfalla medkronofogdemyndighetens.Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om inte statensborgenärsfunktion vid skuldsanering borde innehas avkronofogdemyndigheten. Frågan om borgenärsfunktionen för skatterm.m. bör dock enligt utskottets mening inte regleras annorlundaför skuldsanering än vad som gäller för ackord.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att frågan omborgenärsfunktionen i fråga om ackord berördes av utskotteti yttrandet 1992/93:LU6y till skatteutskottet över proposition1992/93:198 om indrivning av statliga fordringar m.m. Utskottetkonstaterade därvid att det i propositionen inte föreslogs någonändring beträffande vilken myndighet som skall vara behörig attbesluta i frågor om ackordsförslag på skatte- ochavgiftsområdet. Utskottet erinrade om att (Ju 1988:02) i sitt slutbetänkande (SOU 1992:113) Lag omföretagsrekonstruktion förordat bl.a. att borgenärsfunktionenvid ackord beträffande skatter och avgifter flyttas frånskattemyndigheten till kronofogdemyndigheten. Mot bakgrund häravoch att betänkandet var föremål för remissbehandlingansåg utskottet i likhet med föredragande statsrådet att någonändring vad gäller ackordsmyndighet i fråga om skattefordringarm.m. då inte borde ske. Utskottet underströk dock angelägenhetenav en skyndsam beredning av förslag.Utskottet kan konstatera att förslagännu inte föranlett någon proposition. Enligt vad utskotteterfarit är emellertid en lagrådsremiss planerad under våren.I avvaktan på en proposition i ämnet anser utskottet inte attnågon ändring bör ske beträffande statens borgenärsfunktion vidackord. I linje med vad utskottet ovan uttalat bör därmedskattemyndigheten tills vidare också ges möjlighet attgodta förslag om skuldsanering. Utskottet vill dock slå fast atthuvudansvaret för skuldsanering åvilar kronofogdemyndigheten.Skattemyndighetens bedömning torde därför vara avformell karaktär.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagi nu behandlad del och avstyrker såleds bifall till motion L10.ÖvrigtUtskottet har uppmärksammat att det i lagtexten till denföreslagna skuldsaneringslagen förekommer en ofullständighänvisning. I 10 § första stycket 1. hänvisas till 33 kap. 1 §första stycket . Det framgår emellertid avmotiveringen till paragrafen i skuldsaneringslagen atthänvisningen rätteligen bör avse 33 kap. 1 § första och andrastyckena . Denna ofullständighet bör rättastill.Mot de delar av propositionen som inte berörts särskilt harutskottet ingen erinran. beträffande kommunens skyldigheteratt med avslag på motion 1993/94:L12 yrkande 4antar regeringens förslag till skuldsaneringslag såvittavser 1 §,2. beträffande social helhetsprövningatt avslår motion 1993/94:L12 yrkande 6,3. beträffande rätt till en skälig bostadatt avslår motion 1993/94:L12 yrkande 5,4. beträffande bristfällig ansökanatt med avslag på motion 1993/94:L12 yrkande 7antar 11 § i regeringens förslag till skuldsaneringslag,5. beträffande kungörelse av beslut om inledande avskuldsaneringatt med avslag på motion 1993/94:L11 antar14 § i regeringens förslag till skuldsaneringslag,6. beträffande utbildningsresurseratt avslår motion 1993/94:L12 yrkande 2,7. beträffande tillgång till budgetrådgivningatt avslår motion 1993/94:L12 yrkandena 1och 3,8. beträffande skuldsaneringslagen i övrigtatt antar regeringens förslag tillskuldsaneringslag, i den mån förslaget inte omfattas avvad utskottet hemställt ovan, med den ändringen i 10 §att hänvisningen i lagrummets första stycke 1. skall avse33 kap. 1 § första och andra styckena ,9. beträffande lagen om ackord rörande statligafordringar m.m.att med avslag på motion 1993/94:L10 antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:892)om ackord rörande statliga fordringar m.m.,10. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i ,dels lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal,dels lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev,dels lag om ändring i ackordslagen (1970:847),dels lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429),dels lag om ändring i kreditupplysningslagen(1973:1173),dels lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dels lag om ändring i lagen (1982:188) om preskriptionav skattefordringar m.m.,dels lag om ändring i utsökningsregisterlagen(1986:617),dels lag om ändring i konkurslagen (1987:672),dels ock lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdragför underskott av näringsverksamhet.Stockholm den 21 april 1994På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), (), (), BengtKronblad (s), (), (nyd), HansStenberg (s), (), (), LennartFridén (m), Per (), () ochStina ().Propositionens lagförslag