bet · GI01UbU6 · 1994-12-08 00:00:00 — Föräldrarna skall ges tillfälle att påverkaskolans verksamhet, arbetsplaner och uppläggningen av skolansarbete. I motionen förordas att även de mål till vilket betygenskall relateras skall kunna påverkas av föräldrarna (yrkande1).Utskottet delar i allt väsentligt motionärernas uppfattningom föräldrarnas medverkan i skolans arbete, men menar attönskemålet i motionen tillgodoses med vad som finns föreskriveti den nya läroplanen för (Lpo 94). För att skolanskall kunna utvecklas kvalitativt krävs att undervisningsmålenständigt prövas, resultaten följs upp och utvärderas och attnya metoder prövas och utvecklas. Ett sådant arbete måste ske iett aktivt samspel mellan skolans personal och elever och inära kontakt med såväl hemmen som med det omgivande samhället.Sålunda skall alla som arbetar i skolan samarbeta med elevernasvårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolansinnehåll och verksamhet (Lpo 94 ss. 9 och 14). Det finns skälatt även i det här sammanhanget erinra om den öppenhet i frågaom lokalt uppställda mål för undervisningen och lokalabetygskriterier som utskottet i det föregående har strukitunder. bör med hänvisning till vad utskottet nuanfört avslå yrkande 1 i motion 1994/95:Ub9.Antalet betygstillfällenRegeringen föreslår att betyg skall ges fr.o.m. hösttermineni årskurs 8. Härigenom får eleverna komma i kontakt med betygnågra gånger innan de får sitt slutbetyg.I motionerna 1994/95:Ub7 (fp) i denna del och 1994/95:Ub11(c) yrkande 2, också i denna del, förordas däremot att betygskall ges från höstterminen i årskurs 7.Utskottet föreslår att med ändring av sitt tidigarebeslut bifaller regeringens förslag. Utskottet instämmer iregeringens uppfattning att eleverna bör komma i kontakt medbetyg , innan de får sitt slutbetyg. Förslaget attbetyg skall ges fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 är enligtutskottets mening väl avvägt. Förevarande motioner avstyrksdärför i berörda delar.Nationella provRegeringen bereder tillfälle att ta del av en kortredovisning av de konsekvenser de föreslagna förändringarna ibetygssystemet kan medföra för arbete mednationella prov. I sammanhanget anför regeringen bl.a. attämnesprov i svenska, engelska och matematik skall anordnas föralla elever i slutet av årskurs 9. Vidare bör lärare hatillgång till nationella prov i dessa ämnen för att se omeleverna har nått kravnivån i årskurs 5. Proven i årskurs 5 bördock inte vara obligatoriska, menar regeringen.Alla elever, även de vid fristående skolor, bör delta i provi basämnena i årskurs 5, hävdas det i motion 1994/95:Ub7 (fp).Proven, framhåller motionärerna, syftar i första hand till attutvärdera undervisningen.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört omnationella prov och anser därmed att ämnesprov skall varaobligatoriska endast i slutet av årskurs 9. Utskottet delarmotionärernas uppfattning vad gäller nödvändigheten av attundervisningen utvärderas. På lokal nivå bör detta kunnatillgodoses genom den föreslagna tillgången på nationella provför årskurs 5. Utskottet utgår från att dessa nyttjas i denomfattning man lokalt bedömer som mest ändamålsenlig och ärinte berett att förorda ett obligatorium i enlighet medmotionens förslag. Det bör framhållas att pågåendearbete med ett nationellt provsystem syftar till att bibehållaen likvärdig utbildning över riket och möjliggöra en mätning avkvalitet och kunskaper i såväl det offentliga skolväsendet somi fristående skolor. För dessa senare gäller att de som ärgodkända för fullgörande av vanlig skolplikt av regeringen fårrätt att utfärda slutbetyg med samma beteckningar och enligtsamma kriterier som de offentliga skolorna på villkor att dedeltar i de ämnesprov i svenska, matematik och engelska somskall stödja betygsättningen. Utskottet avstyrker med detanförda bifall till motion 1994/95:Ub7 i motsvarande del.Komplettering av betygSom redan framgått bör enligt propositionen den elev som iårskurs 9 inte har nått upp till minst den kravnivå som anges ikursplanen för ett ämne inte få betyg i ämnet. Regeringen anföri det sammanhanget att den som senare önskar komplettera sinakunskaper och få betyg har rätt att göra det.Riksdagen bör, föreslås det i motion 1994/95:Ub9 (mp) yrkande3, som sin mening ge regeringen till känna vad motionärernaanfört om elevers rätt att komplettera betyg samt atttillgodoräkna sig kompletteringar vid ansökan till högreutbildning. De kompletterade betygens värde vid antagning tillhögre utbildning skall tydligt redovisas. Möjligheten attlikställa sådana betyg med de på vanligt sätt erhållnaslutbetygen vid antagning till t.ex. gymnasieskolan bör nogaövervägas, anförs det i motionen.Utskottet delar regeringens uppfattning att den som så önskarbör ha rätt att komplettera sitt betyg. Vidare vill utskotteterinra om att den dåvarande regeringen i anslutning till sittförslag till nytt betygssystem för anförde att deti ett kunskapsrelaterat betygssystem är mer naturligt att kunnakomplettera ett betyg än i ett grupprelaterat (prop.1992/93:220 s. 84). Utskottet hade inte då något att erinra motatt ett kompletterat betyg ges samma status somövriga ämnesbetyg vid antagning till fortsatt utbildning (bet.1993/94:UbU1 s. 56 f.). Utskottet har inte ändrat uppfattningi frågan. Med det anförda är yrkande 3 i motion 1994/95:Ub9tillgodosett, varför det bör avslås.I motion 1994/95:Ub8 (v) yrkande 3 begärs ett uttalande avriksdagen om att prov för att komplettera grundskolebetygetskall vara avgiftsfria. Motionärerna anför vidare attskolans huvudman bör ansvara för att möjligheter tillkomplettering erbjuds.Enligt 15 kap. 6 § skollagen får regeringen meddelaföreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskiltanordnad prövning i , gymnasieskolan eller kommunalvuxenutbildning att betala en avgift som tillfaller huvudmannenför utbildningen. Enligt förordningen (SFS 1991:1124) omavgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet fårhuvudmannen för utbildningen ta ut en avgift av den som vill gåigenom bl.a. särskild prövning eller fyllnadsprövning igrundskolan.I den nya grundskoleförordningen (SFS 1994:1194), som ännuinte har trätt i kraft, ges föreskrifter om prövning. Enligtdessa har den som vill ha betyg från rätt att gåigenom prövning. Denna kan avse hela utbildningen i grundskolaneller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Dettagäller även den som har fått slutbetyg frångrundskolan (7 kap. 19 §).Särskilt anordnad prövning kan dels avse prövning i syfte atterhålla betyg i ämne där betyg saknas(behörighetskomplettering), dels sådan prövning som syftar tillhögre betyg i ämne där betyg redan erhållits(konkurrenskomplettering).Mot bakgrund av skolans grundläggande ansvar för att allaelever efter avslutad grundskola skall äga tillfredsställandekunskaper finner utskottet det principiellt betänkligt att enelev, som av olika anledningar inte har erhållit betygmotsvarande nivån godkänd i ämne och nyttjar sin rätt attundergå särskilt anordnad prövning i ämnet för att avhjälpadenna brist, åsamkas särskilda kostnader för själva prövningen.Regeringen bör därför överväga och föranstalta om sådanaändringar i berörda författningar att avgift för sådan prövningsom nu är i fråga inte skall kunna tas ut. Den övervägandedelen av ifrågavarande elever kommer normalt att kunnakomplettera sitt slutbetyg genom fortsatta studier igymnasieskolan eller i den kommunala vuxenutbildningen, varförantalet särskilt anordnade prövningar som avses kan bedömasbli mycket begränsat.När det gäller s.k. konkurrenskomplettering, att en elevundergår särskilt anordnad prövning för att höja ett betyg iämne, vill inte utskottet förorda centrala bestämmelser om attsådan prövning skall vara kostnadsfri. Det bör ankomma påskolans huvudman att bestämma huruvida avgift skall tas uteller inte. bör kunna utgå från att sådana avgifterär skäliga.Utskottet har erfarit att regeringen kommer att uppmärksammafrågan om avgifter vid prövning. Som ledning för regeringensbefattning med frågan föreslår utskottet att medanledning av motion 1994/95:Ub8 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om riktlinjer förkommunernas uttag av avgifter vid särskilt anordnad prövning. beträffande utredning om betygsfri skolaatt avslår motion 1994/95:Ub8 yrkande 1,res. 1 (v, mp)2. beträffande avslag på proposition 1994/95:85att avslår motionerna 1994/95:Ub10 och1994/95:Ub12,res. 2 (m, c, fp, kds)3. beträffande utvecklingssamtalatt med anledning av regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,4. beträffande utbildning i viss samtalsmetodik, m.m.att avslår motion 1994/95:Ub8 yrkande 2,5. beträffande skriftlig information till hemmetatt bifaller regeringens förslag och avslår motion1994/95:Ub11 yrkande 3,res. 3 (c, fp, kds)6. beträffande antalet betygsstegatt bifaller regeringens förslag och avslårmotionerna 1994/95:Ub7 delvis och 1994/95:Ub11 yrkande 2delvis,res. 4 (c, fp)7. beträffande skriftligt omdöme i slutbetygetatt godkänner regeringens förslag,8. beträffande sekretessbeläggning av det skriftligaomdömetatt avslår motion 1994/95:Ub11 yrkande 1,9. beträffande betygskriterieratt bifaller regeringens förslag och avslårmotionerna 1994/95:Ub7 delvis och 1994/95:Ub9 yrkande 2,res. 5 (c, fp)10. beträffande samverkan mellan skola och hematt avslår motion 1994/95:Ub9 yrkande 1,11. beträffande antalet betygstillfällenatt bifaller regeringens förslag och avslårmotionerna 1994/95:Ub7 delvis och 1994/95:Ub11 yrkande 2delvis,res. 6 (c, fp, kds)12. beträffande nationella prov i årskurs 5att bifaller regeringens förslag och avslår motion1994/95:Ub7 delvis,res. 7 (fp, kds)13. beträffande komplettering av betygatt avslår motion 1994/95:Ub9 yrkande 3,14. beträffande avgiftsfri prövningatt med anledning av motion 1994/95:Ub8 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört.Stockholm den 8 december 1994På utbildningsutskottets vägnarBerit LöfstedtI beslutet har deltagit:Berit (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochInger (). Utredning om betygsfri skola (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att betygen bör avskaffasi . Utskottet hänvisar till de skäl som anförs tilldetta i motionen och nöjer sig här med att som sin uppfattningframhålla att förekomsten av betyg, oavsett hur ettbetygssystem utformas, ger skolan felaktiga signaler och attbetygen är ett hinder för pedagogisk förnyelse.De pedagogiska vinsterna med en betygsfri skola är så storaatt frågan nu bör utredas med i direktiv klart uttalat syfteatt betygen bör avskaffas. Detta bör med bifall tillmotion 1994/95:Ub8 yrkande 1 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande utredning om betygsfri skolaatt med bifall till motion 1994/95:Ub8 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,2. Avslag på proposition 1994/95:85 (mom. 2)(), (), (), UlfMelin (m), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Utan att" och slutar med "dess helhet" bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringen lagt fram ett förslagtill ett nytt betygssystem för det obligatoriska skolväsendetutan att redovisa något underlag i form av föregående utredningeller analys. För den tidigare regeringens förslag (prop.1992/93:220), vilket i allt väsentligt godtog, gavsen omfattande motivering. Det grundades på såvälBetygsberedningens slutbetänkande (SOU 1992:86) somLäroplanskommitténs huvudbetänkande (SOU 1992:94). Det finnsenligt utskottet inte anledning att här gå närmare in påmotiven för tidigare väl genomarbetade beslut ibetygsfrågan.Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigaremening att den grundläggande kontaktformen mellan hem och skolaskall vara muntlig information, att skriftlig information skallföreskrivas fr.o.m. årskurs 5 samt att betyg skall ges fr.o.m.vårterminen i årskurs 7 i skalan A--F.Utskottet föreslår således att med bifall tillmotionerna 1994/95:Ub10 och 1994/95:Ub12 avslår regeringensförslag om betyg i det obligatoriska skolväsendet och som sinmening ger regeringen till känna att det arbete som påbörjatsför genomförande av ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystemi enlighet med vad har beslutat skallfortsätta.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande avslag på proposition 1994/95:85att med bifall till motionerna 1994/95:Ub10 och1994/95:Ub12 avslår propositionen och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,3. Skriftlig information till hemmet (mom. 5)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse:Utskottet finner det liksom motionärerna naturligt attinformation om elevens kunskaper och utveckling utifrånkursplanens kravnivå antar formen av en obligatorisk skriftliginformation. Denna skall inte ersätta utan vara ett komplementtill utvecklingssamtalet. Till skillnad från beslutför bör det klart anges att denna skriftligainformation inte skall ha karaktären av betyg. Genom ettobligatorium i enlighet med vad utskottet nu förordar åläggsskolan att inför slutet av årskurs 5 ge ett klart besked omelevens kunskapsutveckling. Detta gynnar enligt utskottetsmening i första hand elever som behöver särskilt stöd.Vad utskottet har anfört om skriftlig information till hemmetbör med anledning av motion 1994/95:Ub11 yrkande 3och med avslag på regeringens förslag som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande skriftlig information till hemmetatt med anledning av motion 1994/95:Ub11 yrkande 3och med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,4. Antalet betygssteg (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som föreslås i motionernaatt den enda ändring nu bör företa i förhållande tillsitt tidigare beslut är att utmönstra det betygssteg islutbetyget som anger otillräckliga kunskaper/ej godkänd.Betygssteget Ännu icke godkänd markerar skolans resultatansvarfram till slutbetyget. Slutbetyget bör således ges i enfemgradig skala. Utskottet -- som i det följande tar upp fråganom antalet betygstillfällen -- står i övrigt fast vidriksdagens beslut om en sexgradig betygsskala. Vad utskottet nuanfört om betygsskalan bör med bifall till motionerna1994/95:Ub11 yrkande 2 och 1994/95:Ub7 i motsvarande delar ochmed avslag på regeringens förslag som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:6. beträffande antalet betygsstegatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub7 och1994/95:Ub11 yrkande 2 i motsvarande delar och med avslag påregeringens förslag som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört,5. Betygskriterier (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Utskottet menar" och på s. 10 slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som uttrycks i motion1994/95:Ub7, nämligen att bör få fortsätta sittarbete med att utarbeta kriterier för tre nivåer. Härvid villutskottet än en gång stryka under vad som just har betonats avutskottet, nämligen att kriterierna skall vara tydliga och påförhand kända.Med det anförda föreslår utskottet att med bifalltill motion 1994/95:Ub7 i denna del och med anledning av motion1994/95:Ub9 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:9. beträffande betygskriterieratt med bifall till motion 1994/95:Ub7 i denna deloch med anledning av motion 1994/95:Ub9 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,6. Antalet betygstillfällen (mom. 11)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet föreslår" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i motionärernas förslag att riksdagenskall göra en ändring i sitt tidigare beslut när det gällerantalet betygstillfällen. Utskottet anser att skallvara fri från regelrätta betyg . Frånoch med höstterminen i årskurs 7 bör betyg inom ramen för ettnationellt betygssystem ges. bör alltså uttala sigför att betyg skall ges än vad regeringen harföreslagit. Utskottet menar sålunda att det är av värde attskolan ger en mer preciserad information om elevensskolsituation vid fler betygstillfällen än vad regeringenföreslagit. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna1994/95:Ub7 och 1994/95:Ub11 yrkande 2 i nu berörda delar ochföreslår att som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört om antalet betygstillfällen. Riksdagenbör därjämte avslå regeringens förslag i motsvarande del.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande antalet betygstillfällenatt med bifall till motionerna 1994/95:Ub7 och1994/95:Ub11 yrkande 2 i motsvarande delar och med avslag påregeringens förslag som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört,7. Nationella prov i årskurs 5 (mom. 12)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet har" och slutar med "motsvarande del"bort ha följande lydelse:Utskottet vill liksom motionärerna erinra om attjämförbarheten i betygssystemet upprätthålls genom nationella,riksgiltiga prov. Dessa skall baseras på den kunskapssyn ochstyra mot de mål som anges i skolans styrdokument. Provensyftar i första hand till att utvärdera undervisningen, och degör det möjligt för skolhuvudmannen att veta för vilka eleverextra resurser måste sättas in. Därför bör de nationella proveni basämnena vara obligatoriska för alla elever. Eftersomtimplanerna medger stor frihet att fördela timmarna är det intemöjligt att ge nationellt prov för alla skolors elever i åk 5.Det bör ankomma på lärarna att bedöma när eleverna skallgenomgå det obligatoriska provet utifrån den timplan skolanarbetar efter. Detta bör gälla också för elever i friståendeskolor vilka godkänts för fullgörande av skolplikten. Utskottettillstyrker därmed förevarande motion i nu berörd del ochföreslår att med anledning av regeringens förslag somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom nationella prov i årskurs 5.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande nationella prov i årskurs 5att med bifall till motion 1994/95:Ub7 i denna deloch med anledning av regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,Särskilda yttranden1. Avslag på proposition 1994/95:85 (mom. 2), , och (alla m) anför:Av utskottets betänkande framgår att vi i en gemensamborgerlig reservation yrkat avslag på propositionen. Vi anseratt genom ett tillkännagivande till regeringen skallklargöra att det nya betygssystem som fattade beslutom skall införas enligt planerna. Vi avstårifrån att genom en rad andrahandsyrkanden markeraåsiktsskillnader i detaljer vad gäller utskottsmajoritetensyttrande och vad gäller motionsförslag som ligger i linje meddet förra riksdagsbeslutet om betyg.Vår grundläggande uppfattning är att målen för skolansarbete, framför allt när det gäller undervisningen är såbetydelsefulla att en kontinuerlig uppföljning och bedömning avvarje elevs studieresultat behövs. Vi anser också att ett närasamarbete mellan skolans personal och föräldrarna måsteeftersträvas. Skriftliga omdömen och betyg tidigare än i dagär nödvändiga om skolan skall klara de stora utmaningar vadgäller kunskapsbehoven som det moderna samhället ställer.Nationella kriterier i första hand för avgångsbetygen behövsför att skapa rättvisa och jämförbarhet mellan olika skolor.För skriftliga omdömen behövs inte nationella riktlinjer.Sådana omdömen bör utformas lokalt och vara en del av skolornaspedagogiska utvecklingsarbete.Antalet betygssteg är viktigt. En minskning av antalet stegfrån 6 till 3 steg innebär att betygen som pedagogiskthjälpmedel försämras, som risken för orättvisor ökar.I ett målrelaterat betygssystem måste en avvägning göras mellanantalet steg och de svårigheter som är förknippade med attnationellt fastställa kriterier för många nivåer. Våruppfattning är dock att 6 steg borde ses som ettminimum.Den ökade frihet och det ansvar som gettstill kommunerna och skolorna förutsätter tydliga och bestämdanationella mål och uppföljning. Det nationella provsystem sombeskrivs i den förra regeringens proposition och i utskottetsförra betänkande om betygen i har flera viktigauppgifter. Enligt vår uppfattning förfuskas ambitionerna i dennu förelagda propositionen och av utskottets majoritet genomatt skolorna inte längre åläggs att ens genomföra ämnesprov isvenska, engelska och matematik i årskurs 5.Särskilt olyckligt är detta mot bakgrund av attuppnåendemålen och därmed ämnesproven i årskurs 5 avsågs utgöragrund för elevers rätt till extra stöd. Det var också skälettill att skolorna skulle komplettera utvecklingssamtalen medskriftliga omdömen i vilka föräldrarna skulle få information omeleven nått de nationellt fastställda målen, alternativt hurskolan fortsättningsvis avsåg att arbeta för att eleven skullenå dit. Det finns en stor risk för att varken skolor, elevereller föräldrar vet om mål och resultat överensstämmer,alternativt att informationen kommer så sent att brister intehinner rättas till.2. Antalet betygssteg (mom. 6)() anför:Enligt min mening får regeringens förslag att minska antaletbetygssteg till endast tre negativa konsekvenser för eleverna.Det gäller inte minst de elever som har svårt att nå betyget"godkänd".Grundskolan är obligatorisk och alla barn, som inte går isärskolan, kommer alltså att delta i undervisning.Då är det viktigt att skolan som helhet uttrycker degrundvärden och den människosyn som finns angivna i läroplanen.Betygssystemet är en av de faktorer som medverkar till ellermotverkar uppbyggnaden av elevernas självkänsla. Om även elevermed inlärningssvårigheter skall få en chans att stärka sinsjälvkänsla genom att nå en viss kompetens får inte avståndetmellan betygsstegen vara för stort. Då minskar motivationeneftersom uppgiften känns oöverkomlig. lämnar många eleverskolan med känslan av totalt misslyckande. Ett betygssystem medså trubbig utformning, som det nu föreslagna kommer inte attförbättra situationen för dessa elever vilket var en avgrundtankarna i det system som röstade fram underföregående riksmöte.3. Skriftligt omdöme i slutbetyget (mom. 7)(), (), (), UlfMelin (m), (), ()och () anför:Med anledning av vad utskottet anfört beträffande omdöme förelever som avslutar utan att ha erhållit betyg iämne, vill vi göra följande markering utan att avge reservationi det här sammanhanget. För att understryka ansvarför dessa elever anser vi att den avlämnande skolan skallutarbeta ett omdöme i varje ämne där eleven saknar betyg.Skolan skall dock inte lämna något sådant omdöme, om eleveninte önskar få det.Vi avser att återkomma i frågan.