bet · GH01JoU13 · 1994-03-17 00:00:00 — Enligt förordningen (1990:1092) om stöd till vissaskuldsatta jordbrukare kan, som ett led i avvecklingen avjordbruksföretaget, stöd lämnas i form av inlösen av fastighet.Kostnaden härför belastar jordfonden. Stödet skall underlätta enavveckling av företaget och inte ersätta det stöd, för främjandeav företagsrekonstruktion, som har finansierats under anslaget B5.5. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti(B 4)PropositionenFrån anslaget betalas utgifter för att täcka förluster pågrund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inrerationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållninginom jordbruket, trädgårdsnäringens rationalisering m.m. ochrennäringens rationalisering m.m. samt regionalt stöd tilljordbruks- och trädgårdsföretag i norra för att täcka förlusterna hos företag med statligakreditgarantier uppgår till för budgetåret1992/93. I enlighet med tidigare ställningstagandeskall garantiramen reduceras med motsvarande belopp.Engagemangsramen uppgår för /94 till . Enligt regeringen kommer ramen att varatillräcklig under nästa budgetår. Anslaget bör föras upp med 40miljoner kronor.MotionenI motion Jo232 (nyd) yrkas att hos regeringen begärett förslag om omedelbar avveckling av anslaget avseende statligkreditgaranti. Jordbruksföretagen får förutsättas nyttja dekreditinstitut som marknaden erbjuder (yrkande 10). De utgiftersom avser stöd till rennäringen får täckas inom ramen föranslaget E 1. De utgifter som avser regionalt stöd tilljordbruks- och trädgårdsföretag i norra får täckas avanslaget B 8. Vidare föreslås att anslaget för budgetåret1994/95 halveras (yrkande 11).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen kommer troligen förlusterna attfortsätta öka till följd av påfrestningari samband med jordbrukets omställning. Därtill kommer förlusterpå statliga garantier för lån till trädgårdsföretag, rennäringenoch delar av det regionala stödet. Utskottet ansluter sig tillregeringens bedömning när det gäller medelsbehovet /95. Utskottet, som i detta sammanhang villerinra om att anslaget avser redan ingångna garantiåtagandenför en kapitalskuld som per uppgår till , avstyrker därmed motion Jo232 (nyd) yrkandena10 och 11.6. Stöd till skuldsatta jordbrukare (B 5)PropositionenFrån anslaget betalas stöd genom räntebidrag ochavvecklingsbidrag enligt förordningen (1990:1092) om stöd tillvissa skuldsatta jordbrukare.Jordbruksverket framhåller att denna stödform ännu har ringaomfattning, bl.a. beroende på de omställningsstöd som harlämnats under de gångna budgetåren. När dessa minskar iomfattning eller upphör kan behovet av det här aktuella stödetväntas öka. Jordbruksministern förordar, med hänvisning till detanförda, att anslaget förs upp medoförändrat belopp, 10 miljoner kronor.MotionernaEnligt motion Jo232 (nyd) yrkande 12 fyller bidraget ingenfunktion eftersom det inte utnyttjas. Enligt motionärerna är detlämpligare att i stället ha en för alla gällandeskuldsaneringslag. Anslaget bör avvecklas omdelbart. Även imotion Jo233 (s) yrkas att anslaget avvecklas med hänsyn tillatt stödet efterfrågas i så ringa omfattning (yrkande 6).Utskottets övervägandenEnligt den ovan nämnda stödförordningen kan stöd lämnas tillsärskilt skuldsatta jordbrukare som till följd av bl.a.avvecklingen av den interna marknadsregleringen på jordbruketsområde får allvarliga ekonomiska svårigheter. Syftet medanslaget är således att stötta de jordbrukare som på grund avomställningen drabbades särskilt. Som redovisas i propositionenhar anslaget utnyttjats i mycket liten omfattning och utskottetanser därför i likhet med vad som anförts i motionerna Jo232(nyd) yrkande 12 och Jo233 (s) yrkande 6 att det inte finnsnågon anledning att behålla stödet till skuldsatta jordbrukare.Utskottet avstyrker därmed regeringens förslag ommedelsanvisning under denna punkt.7. Startstöd till jordbrukare (B 6)PropositionenFrån anslaget utbetalas stöd enligt förordningen (1990:980) omstartstöd till jordbrukare.Enligt regeringen bör anslaget föras upp med 42 miljonerkronor för /95.MotionenI motion Jo232 (nyd) yrkas att regeringen skall lämna förslagom omedelbar avveckling av startstöd till jordbrukare. Enligtmotionärerna får jordbrukarna utnyttja de möjligheter till stödsom finns för andra små och medelstora företag (yrkande 13).Vidare yrkas att till Startstöd till jordbrukareanvisar ett lägre belopp för /95 änvad regeringen föreslagit eller således (yrkande14).Utskottets övervägandenStartstöd till jordbrukare infördes i samband med detlivsmedelspolitiska beslutet (prop. 1989/90:146, JoU25,rskr. Härvid framhölls bl.a. att särskilda problem kanuppstå för ett jordbruksföretag under nyetableringsfasen och attdetta gäller särskilt i glesbygd där möjligheterna tillkompletterande sysselsättning är små eller saknas helt. mening har inget framkommit som bör föranleda enförändrad bedömning när det gäller behovet av detta stöd.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällermedelsbehovet och avstyrker därmed motion Jo232 (nyd) yrkandena13 och 14.8. Stöd till avbytarverksamhet m.m. (B 7)PropositionenAnslaget disponeras med föravbytarverksamhet, för företagshälsovård, 120miljoner kronor för ett socialförsäkringsskydd och 75 miljonerkronor för produktionsanpassningsåtgärder.Regeringen bemyndigade chefen förJordbruksdepartementet att tillkalla en särskild utredare meduppdrag att utreda den framtida finansieringen av vissa socialaåtgärder för jordbrukare. överlämnade utredningensitt betänkande (SOU 1993:25) Sociala åtgärder för jordbrukare.Utredningen föreslår i korthet följande. Ett rikstäckandeavbytarsystem skall även i fortsättningen erhålla statligt stöd.Subventionsgraden bör dock minskas till . När det gällerföretagshälsovården anförs att Skogs- och lantbrukshälsansverksamhet bör ges finansiella möjligheter att bestå även påsikt. Socialförsäkringsskydd får finansieras genom individuellaavgifter eller kombinerade med kollektiva avgifter. För attgenomföra en övergång under socialt acceptabla former krävs vissstatlig subvention beträffande försäkringskostnaden förlantbrukare som på grund av sin hälsostatus inte erhållerindividuell försäkring (av kollektivet). Statens ansvar börlösas med ett engångsbelopp om och 260miljoner kronor från premieutjämningsfonden inom nuvarandeskydd.Regeringen anser att de föreslagna förändringarna börgenomföras. Överläggningar om ett övertagande avsocialförsäkringsskyddet från staten pågår med . För att möjliggöra förändringarna inomsocialförsäkringsskyddet tillförs engångsvis 100 miljonerkronor. För /95 bör anslaget föras upp med535 000 000 kr.MotionenEnligt motion Jo232 (nyd) yrkande 15 bör den statligasocialförsäkringen avvecklas. Branschen får utöver det generellasystemet själv klara det ytterligare försäkringsskydd som kananses erforderligt. Vidare yrkas att statens bidrag tillavbytartjänst avvecklas (yrkande 16). Branschen fårgenom egenavgifter eller på annat sätt lösa frågan omavbytartjänst. Till Stöd till avbytarverksamhet m.m. bör anvisasett lägre belopp för /95 än vadregeringen föreslagit eller således (yrkande 17).Utskottets övervägandenSom redovisats i propositionen har den av regeringen särskilttillkallade utredningen, med uppdrag att utreda framtidafinansiering av vissa sociala åtgärder för jordbrukare,överlämnat sitt slutbetänkande. Utskottet anser i likhet medregeringen att föreslagna förändringar bör genomföras. Ettfortsatt socialförsäkringsskydd för jordbrukare förutsätter attansvaret för verksamheten tas över från staten. Enligtregeringen pågår överläggningar om ett sådantövertagande med . Som framhålls ipropositionen bör en övergång till ett nyttsocialförsäkringssystem ske under socialt acceptabla former. Ilikhet med regeringen anser utskottet att 100 miljoner kronorbör anvisas engångsvis för /95 för att möjliggöradessa förändringar. Utskottet, som även delar regeringensbedömning när det gäller medelsbehovet i övrigt, avstyrkerdärmed motion Jo232 (nyd) yrkandena 15, 16 och 17.9. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (B 9)PropositionenAnslaget disponeras huvudsakligen för de olikaomställningsåtgärder som vidtas inom jordbruket, bl.a.inkomststöd, omställningsstöd och anläggningsstöd inomvegetabilieproduktionen samt omställningsåtgärder inom mjölk-och köttproduktionen.I propositionen erinras om att övergångsåtgärderna enligt 1990års jordbruks- och livsmedelspolitiska beslut i stort sett fasasut under budgetåren 1993/94--1994/95. Endast smärre program ochpermanenta åtgärder kvarstår /95. skeren avtrappning av direktbidragen. Sammantaget ger detta relativtkraftiga reduktioner av anslagen. Perioden påverkas emellertidockså av de beslut som fattas av regering och riksdag i syfteatt gradvis överbrygga perioden fram till ett EU-medlemskap medutgångspunkt i att ett sådant träder i kraft den 1 januari 1995.Enligt regeringen bör anslagsposten för direktbidrag minskasmed till . Regeringensförslag innebär som tidigare aviserats att direktbidraget tillmjölkproduktionen tas bort. I proposition 1993/94:3 Villkorenför vegetabilieproduktionen efter /94 föreslogsett arealbidrag på /ha för /95 samtaviserades nivåerna på övriga direktbidrag. harbeslutat om arealbidraget i enlighet med förslaget(1993/94:JoU6, rskr. Som anfördes i proposition 1993/94:3bör direktbidragskostnaderna finansieras inom ramen för anvisadedirektbidrag och tillgängliga regleringsmedel inkl. inflytandeförmalningsavgifter /95.Kostnaderna för spannmålsexporten har vid normalaskördeförhållanden och en exportkostnad av 50--per kgberäknats till 610--. Som en följd av detförlängda inlösenförfarandet kommer detta troligen att leda belastning på den särskilda anslagsposten för export.Sammanfattningsvis begär regeringen bemyndiganden att medgeatt får disponera en rörlig kredit förinlösen av oljeväxter och spannmål samt för finansiering avunderskottet i spannmålsregleringen skörd på . Regeringen bör även bemyndigas att vid behov höja derörliga krediterna för detta ändamål. Regeringen beräknar underanslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. ett sammanlagtmedelsbehov för /95 på 1 407 003 000 kr.MotionernaEnligt motion Jo230 (v) yrkande 2 skulle ett rakt arealstödtill all areal gynna och det ekologiska jordbruket.Norrland har av åkermarken men får avarealstödet. Detta förhållande förstärks av att stödet ärdifferentierat efter avkastningsnivå. Arealstödet måste utformasså att denna effekt inte uppstår. Vidare anförs att anslaget för omställningsåtgärder börminskas med . Detta belopp bör tillföras anslagetför rådgivning och utbildning. Till Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. för /95 bör således anvisas1 (yrkande 4). I motion Jo233 (s) yrkande 1framförs en rad synpunkter på regeringens budgetarbete. Enligtmotionärerna saknas, i likhet med föregående år, en lång radanslagspunkter i regeringens budgetförslag. Bl.a. avserregeringen att återkomma till frågorna om jordbruket i norraSverige, fiskepolitiken, skärgårdspolitiken, ekologiskjordbrukspolitik, utveckling av bioproduktion och den framtidaveterinärorganisationen. Detta får såväl från konstitutionellsom praktisk synpunkt betecknas som otillständigt. Det bliromöjligt för att få en rimlig bild av helheten ochväga delarna mot varandra. Det ger även en felaktig bild avbudgetens samlade utfall och därmed utgångsläget för denekonomiska politiken. Enligt motionen föreligger även enbristande öppenhet i kostnadsredovisningen. Bl.a. redovisas intei vilken grad regleringsmedel tas i anspråk och vilken effektmedlens disposition får under kommande budgetår (yrkande 2).Vidare framhålls att den ekologiska odlingen vinner allt fleranhängare och att marknaden växer i takt med människors insiktoch medvetande. Den ekologiska odlingen bör därför tillförasytterligare medel. En del av tillskottet bör gå till upplysningoch rådgivning (yrkande 3). Som alternativ till arealstöd börett inkomststöd införas. Arealstöd tenderar att gynna de storavegetabilieproducenterna på andra jordbrukares relativabekostnad. Inkomststödet ger möjligheter till en rimligarefördelningspolitisk stödprofil (yrkande 4). TillOmställningsåtgärder i jordbruket m.m. för /95bör anslå 1 (yrkande 5). Även imotion Jo223 (s) yrkande 1 framförs krav om ytterligare stödtill utveckling av det ekologiska lantbruket. Enligt motionenbör frågan om skatteavdrag för odling av speciella grödorutredas (yrkande 2).Enligt motion Jo221 (fp) behöver skördeskadeskyddet få etttillskott av medel. I rådande budgetläge finns dock ingenmöjlighet att anvisa ytterligare medel utöver regeringensförslag till jordbruket. Om anslaget till export av överskott avspannmål inte behöver nyttjas fullt ut bör ej förbrukade medeltillföras skördeskadeskyddet.I flera motioner aktualiseras frågor som röromställningsprogrammet, återkrav beträffande omställningsstödoch förfarandet i samband härmed. Enligt motion Jo214 (m) börett förslag om återbetalningspolicy omgående utarbetas (yrkande1). Vidare bör inrättandet av en särskild prövningsnämnd föromställningsstöd utredas (yrkande 2). Enligt motion Jo220 (kds)yrkande 2 bör klargöras under vilka villkor i väntelägekan återföras till livsmedelsproduktion. I motion Jo231 (nyd)föreslås att begränsningen av användningen av mark som anmältstill omställningsprogrammet och ligger i s.k. vänteläge skallomprövas. Den nuvarande regeltolkningen är onödigt snäv.Omställningsstöd får bl.a. lämnas för som genomsärskilda åtgärder varaktigt överförstill extensivt betesutnyttjande. Enligt meddelade föreskrifter(SJVFS 1991:5) begränsas extensivt bete till att avse betesvallsom används för köttproduktion eller hästhållning. Betet skallutnyttjas av vallfoderkonsumerande djur. Enligt motionärerna börmöjligheterna att nyttja extensivt bete i omställningen vidgasoch omfatta flera djurslag (t.ex. grisar och kalkoner) samtandra användningsområden som inte strider motomställningsprogrammets grundläggande idé. I motion Jo233 (s)yrkande 11 framhålls att hänsyn skall tas till naturvårdens ochkulturmiljövårdens intressen i samband med prövningen avomställningsstöd. I ett antal fall har dessa intressen intekunnat hävdas på grund av att dispens från krav på djurslag förbetning inte har beviljats. Dispens bör kunna ges exempelvis förinhyrda köttdjur, får och utegångssvin. Långsiktiga avtal mellanmarkägare och kommun eller länsstyrelse bör vara enförutsättning för dispens.I tre motioner framförs krav som berör myndighetersadministrativa rutiner i samband med fastställande av arealstödoch förberedelser inför en EU-anslutning m.m. Enligt motionJo201 (fp) används flera typer av lantbruksregister vidutbetalning av arealstöd. Registren samkörs och utgör bas förbl.a. beräkning av arealstödet. Är registren inte samstämmigager detta upphov till onödiga likvidförseningar. För att undvikabyråkratiskt krångel bör använda endast ettregister. Den kontroll som erfordras bör kunna genomföras ändå.Enligt motion Jo203 (fp) har fått i uppdrag avregeringen att utreda den framtida jordbruksorganisationen infören EU-anslutning. Verket planerar en omfattande administrativuppbyggnad. Organisationen skall arbeta vid sidan avlänsstyrelserna. Enligt motionärerna är det onödigt att byggaupp en ny parallell administration somrationaliseringar eftersträvas inom andra samhällsområden.Enligt motion Jo209 (s) bör markägaren underrättas om beslutrörande omställningsstöd till arrendatorer. Ofta möter manmarkägare som av en ren tillfällighet fått kännedom om betydandeutbetalningar av omställningsbidrag till berörd arrendator.Bidragen som beviljas ligger ofta skyhögt över den arrendesummasom markägare och arrendator överenskommit. I samband medprövning av omställningsstöd bör därför markägaren underrättas.Utskottets övervägandenUtskottet har valt att under detta avsnitt inledningsvis taupp den i motion Jo233 (s) yrkandena 1 och 2 framförda kritikenbeträffande regeringens budgetarbete på jordbrukets område.Enligt utskottets mening är det alltid önskvärt attbudgetarbetet kan hållas samman så mycket som möjligt och attolika delar endast i undantagsfall utelämnas för beslut isärskild ordning. På så sätt främjas den klarhet och överblick ibudgetarbetet som alltid bör eftersträvas. Utskottet har därförsvårt att se tillräckligt tunga skäl att bryta ut vissa delarfrån den ordinarie budgetbehandlingen, även om detta sker medsyftet att uppnå en mer genomarbetad prövning av ett särskiltbudgetområde. Enligt utskottets mening avviker tyvärr inte åretsbudgetförslag på något avgörande sätt från vad som varitbrukligt under tidigare års budgetarbete. I detta sammanhang böräven påpekas att den i motionen redovisade kritiken delvis vilarpå en missuppfattning om propositionens innehåll såvitt avserredovisningen av vissa delbelopp under anslaget m.m. När detgäller de s.k. regleringsmedlen delar utskottet synpunkterna imotionen så till vida att det vore värdefullt ombudgetpropositionen innehöll en tydligare och mer fullständigredovisning av befintliga och beräknade regleringsmedel och hurdessa medel fördelas på olika ändamål. Utskottet har under handtvingats införskaffa kompletterande information beträffanderegleringsmedlens användning under innevarande och kommandebudgetår. I detta sammanhang bör tilläggas attRiksdagsutredningen har presenterat ett förslag om en nyordning för budgethanteringen (1993/94:TK2). Förslaget innebärsammanfattningsvis att budgetförslaget skall vara fullständigtnär det avlämnas, och regeringen skall normalt inte kunna läggafram kompletterande budgetförslag före budgetårets början. Allaanslag skall i princip bruttoredovisas, dvs. inkomster ochutgifter skall redovisas var för sig. Budgetförslaget skall gesen sådan utformning att det kan användas för resultatstyrning.Antalet anslag på statsbudgeten begränsas. Härutöver kanframhållas att regleringsmedel enligt gällande lagstiftning intefår tas ut efter utgången av /95. Frågan omfortsatt uttag av regleringsmedel sammanhänger bl.a. medSveriges medlemskap i och kan inte bli föremålför något definitivt ställningstagande. Utskottet är motbakgrund av det anförda inte berett att föreslå någon riksdagensåtgärd i anledning av motion Jo233 (s) yrkandena 1 och 2.Motionen avstyrks i berörda delar.Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94behandlades av (1993/94:JoU6, rskr.43). När det gäller arealbidraget konstaterade utskottet attEU:s stöd till vegetabiliesektorn på flera områden avsevärtöverstiger stödet till de svenska odlarna och attavkastningsnivåerna i flera viktiga EU-länder är högre än iSverige som kostnaderna för insatsmedel m.m. är lägre.Enligt utskottets mening var ett viktigt led i anpassningeninför ett EU-medlemskap att svenska jordbruksföretag som hargoda förutsättningar att producera och konkurrera på EU:svillkor skall kunna bestå . Mot bakgrundav det anförda är utskottet inte berett att, som föreslås imotion Jo230 (v) yrkande 2, tillstyrka ett slopande av detdifferentierade arealstödet. Motionen avstyrks i berörd del.Med samma motivering avstyrks även motion Jo233 (s) yrkande 4.I samband med behandling av budgetpropositionen år1993 tillstyrkte utskottet regeringens förslag om utbyggnad avstödet till den ekologiska produktionen inom områdena tillämpadforskning och utveckling, marknadsföringsinsatser och kontroll.Stödet till den ekologiska produktionens utveckling finansierasinom ramen för tillgängliga medel för direktbidragen ochprisregleringsmedel. Sammanlagt skulle per åranvisas för budgetåren 1993/94 och 1994/95 (1992/93:JoU13). Ireformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik finns stöd tillekologiskt lantbruk med bland de kompletterande stöden tillmiljöfrämjande åtgärder. För att erhålla ett stöd skall ettstödprogram utarbetas av medlemsländerna. Programmet skall sedangodkännas av . Som framgår av åretsbudgetproposition har en utredning tillsatts varsuppgift är att lämna förslag till ett svenskt program för stödenligt EU:s förordning om miljövänliga jordbruksmetoder ochbevarandet av landskapet. I direktiven (1993:129) tillutredningen angavs att det inom ramen för dessa program bör ingåett förslag till stöd för omläggning till ekologisk produktion.Regeringen har i proposition 1993/94:157 Stöd till ekologiskodling och trädgårdsnäringen m.m. utöver det belopp om 10miljoner kronor för stöd till ekologisk odling, som finansierasinom ramen för direktbidragen till jordbruket under anslagetOmställningsåtgärder i jordbruket m.m., föreslagit attytterligare anslås under detta /95. Av det nya anslaget anser regeringen att 2miljoner kronor bör disponeras för huvudsakligeninformationsverksamhet. Resterande bördisponeras i form av ett särskilt arealbidrag till ekologiskodling. Arealbidraget bör inte differentieras utan vara likastort för samtliga ekologiska odlare oavsett om den mark debrukar är låg- eller högavkastande. Regeringens förslag kommeratt beredas av utskottet . I avvaktan påresultatet av utredningen och utskottets kommandeställningstagande när det gäller proposition 1993/94:157 anserutskottet det inte meningsfullt att nu föreslå någotriksdagsuttalande med anledning av motionerna Jo223 (s)yrkandena 1 och 2 samt Jo233 (s) yrkande 3. Motionerna avstyrksi berörda delar.Utskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under punkt B 9 och tillstyrker därförpropositionen i denna del. Därmed avstyrks motionerna Jo230 (v)yrkande 4 och Jo233 (s) yrkande 5. Utskottet har inte hellernågon erinran mot regeringens förslag om bemyndiganden att medgerörliga krediter och bemyndigande för regeringen att vid behovhöja dessa.Som framgår av propositionen beräknas kostnaderna förspannmålsexporten uppgå till mellan 610 och 732 miljoner kronor.Som en följd av det förlängda inlösenförfarandet kommer dettaatt leda till en belastning på den särskilda anslagsposten förexport. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inteanledning föreslå någon åtgärd i anledning av motionJo221 (fp). Motionen avstyrks.I samband med behandling av regeringens förslag omvillkoren för vegetabilieproduktionen efter /94avslogs regeringens förslag när det gällde villkoren föråterbetalning av omställningsstöd. Utskottet framhöll bl.a. attregeringen bör återkomma till med en mer utförliganalys av problemen kring frågan om återbetalning av sådantstöd. På grundval av en sådan analys kan en förnyad bedömninggöras angående återbetalningsskyldigheten för de lantbrukare sominte genomfört en varaktig omställning av sin produktion(1993/94:JoU6, rskr. I avvaktan på att regeringenpresenterar ett nytt förslag beträffande formerna för återkravfinner utskottet inte anledning att nu föreslå någon riksdagensåtgärd i anledning av motionerna Jo214 (m) yrkandena 1 och 2samt Jo220 (kds) yrkande 2. Motionsyrkandena avstyrks.Omställningsstödet till jordbruket regleras i förordningen(1990:941) om inkomst-, omställnings- och anläggningsstöd. Medstöd av förordningen har meddelat särskildaföreskrifter (SJVFS 1991:5). Enligt förordningen fåromställningsstöd lämnas för som genom särskildaåtgärder bl.a. varaktigt överförstill extensivt betesutnyttjande. Det poängteras särskilt attextensiv odling av slåttervall inte räknas som omställning.Enligt föreskrifter kan extensivtbetesutnyttjande omfatta di- och amkor, slaktnöt, tackor, dov-och kronhjort, hästar samt getter.I samband med det livsmedelspolitiska beslutet år 1990framhöll utskottet (s. 117 f.) det angelägna i attomställningsinsatserna skulle leda till en snabb och varaktigomställning till alternativ markanvändning. Detta var enförutsättning för att produktionen skulle komma i balans.Utskottet betonade vidare betydelsen av att vallproduktion ochbetesdrift stimulerades i omställningsprogrammet. Härmedinstämde utskottet i vad som bl.a. anförts i motioner fråncentern och vpk angående möjligheterna att införa ett djurbidragför vallfoderkonsumerande betande djur förenat med ett krav attinte använda handelsgödsel. Dåvarande Lantbruksstyrelsen skulleges i uppdrag att pröva hur ett system för extensiv vall- ochbetesproduktion skulle kunna ingå i omställningsstödet.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag(1989/90:JoU25, rskr.