bet · GH01JuU29 · 1994-05-19 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens lagförslagmed anledning av den av inrättadeInternationella tribunalen för brott i f.d. Jugoslavien.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker enmotion som väckts med anledning av propositionen. I proposition 1993/94:142 () harregeringen föreslagit att antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag med anledning av inrättandet av Internationellatribunalen för brott i f.d. ,2. lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall.Propositionens huvudsakliga innehåll redovisas på s. 2.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, framgår av bilaga 1. 1993/94:Ju31 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i FN bör verka för atttribunalen för brott i f.d. skall fortsätta attverka till dess att rättegångar mot alla anklagade slutförts. InledningDen antog () säkerhetsrådresolution 827 (1993) om att inrätta en internationell tribunalför att beivra brott mot internationell humanitär rätt ochkrigets lagar som begåtts i f.d. . Rådet fastställdesamtidigt en stadga för tribunalen.Inom har upprättats en promemoria (dnr93-4843) med förslag till den lagstiftning som krävs för attSverige skall kunna uppfylla de förpliktelser som följer avresolutionen. Promemorian har upprättats i samråd medUtrikesdepartementet och efter överläggningar mellanjustitiedepartementen i de nordiska länderna.Promemorian, som remissbehandlats, ligger till grund förförslagen i den nu aktuella propositionen.Utskottet har vid en utfrågning inför utskottet medföreträdare för och Justitiedepartementetinformerat sig i olika frågor rörande tribunalen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås den lagstiftning som krävs för attSverige skall kunna uppfylla de förpliktelser som följer av detav fattade beslutet om attinrätta den internationella tribunalen för lagföring av personersom är ansvariga för allvarliga brott mot internationellhumanitär rätt begångna i f.d. sedan 1991.Säkerhetsrådet fattade sitt beslut, resolution 827 (1993), medhänvisning till kapitel VII i . Detta innebär attinrättandet av tribunalen är en verkställighetsåtgärd som syftartill att motverka ett av säkerhetsrådet konstaterat hot mot fredoch säkerhet. Ett beslut om en sådan åtgärd är omedelbartbindande för samtliga FN:s medlemsstater.Medlemsstaterna är enligt resolutionen skyldiga att samarbetamed tribunalen och se till att nationella myndigheter följerdess framställningar om rättsligt bistånd. En sådanframställning från tribunalen kan bl.a. avse upptagning avvittnesmål eller annan bevisning, identifiering och lokaliseringav personer eller delgivning. Tribunalen har vidare rätt attbegära att en stat skall utlämna eller överföra en misstänkt,tilltalad eller dömd person till tribunalen.I propositionen föreslås att regler om skyldighet attbistå tribunalen med internationell rättshjälp tas in i ensärskild lag som i möjligaste utsträckning hänvisar till denbefintliga lagstifningen om internationell rättshjälp påbrottmålsområdet. Vidare föreslås att lagen om immunitet ochprivilegier i vissa fall skall omfatta tribunalen och till dennaanknutna personer.Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.BakgrundFör den historiska bakgrunden hänvisas till propositionen (s.10 f). Nedan följer en redogörelse för tribunalens tillkomst.Omvärlden har med stigande oro bevittnat hur befolkningen if.d. har utsatts för övergrepp från de stridandeparternas sida. FN, Europeiska säkerhetskonferensen (ESK),Europeiska gemenskapen (EG), Internationella röda korset (ICRC)och andra organ har engagerat sig aktivt och i skarpa ordalagfördömt parternas agerande.FN:s säkerhetsråd har i flera resolutioner uppmärksammatsituationen i f.d. . I resolution 764 (1992)konstaterade rådet att alla parter i konflikten är förpliktadeatt följa sina åtaganden enligt internationell humanitär rättoch hänvisade särskilt till från den 12augusti 1949 om skydd för krigsoffer. Vidare fastslog rådet attpersoner som begår eller som beordrar svåra överträdelser avkonventionerna är personligt ansvariga för sådana överträdelser.I resolution 771 (1992) uttryckte säkerhetsrådet stark oroöver de fortlöpande rapporterna om fortsatta omfattandekränkningar av internationell humanitär rätt i f.d. Jugoslavienoch pekade särskilt på situationen i Bosnien och Hercegovina.Rådet krävde att alla parter i konflikten skulle upphöra med ochavstå från varje form av brott mot internationell humanitärrätt. Stater och internationella humanitära organisationeruppmanades att samla in information om sådana brott och lämnadenna information till rådet. gav i resolution780 (1992) generalsekreteraren i uppdrag att tillkalla enopartisk expertkommission för att granska och analysera deninformation rådet begärt. Kommissionen skulle undersöka om detfanns bevis för att svåra överträdelser av Genèvekonventionernaoch andra kränkningar av internationell humanitär rättförekommer i f.d. Jugoslavien.Enligt den rapport om kommissionens slutsatser somgeneralsekreteraren presenterade försäkerhetsrådet har svåra överträdelser och andra kränkningar avinternationell humanitär rätt ägt rum i f.d. Jugoslavien.Kommissionen påtalar särskilt att det förekommit avsiktligtdödande, "etnisk rensning", massmord, tortyr, våldtäkt,plundring och förstörelse av civil egendom, förstörelse avkulturell och religiös egendom samt godtyckliga arresteringar.Mot bakgrund härav antog säkerhetsrådet den 22 februari 1993resolution 808 (1993) där det slås fast att de brott som begås if.d. utgör ett hot mot internationell fred ochsäkerhet. I resolutionen anförs att rådet skall vidta effektivaåtgärder för att förhindra att ytterligare brott begås och föratt få ansvariga personer ställda inför rätta. Inrättandet av eninternationell tribunal skulle bidra till att detta mål kundenås och till att fred skulle kunna återställas ochupprätthållas, och rådet beslutade om detta. Generalsekreterarenfick i uppdrag att lägga fram ett konkret förslag tillinrättande av en sådan tribunal.I maj 1993 lade generalsekreteraren fram sin rapport försäkerhetsrådet. Rådet godkände rapporten och beslutade iresolution 827 (1993) att inrätta en internationell tribunal medenda syfte att lagföra personer som är ansvariga för allvarligabrott mot internationell humanitär rätt i f.d. sedanden . I resolutionen anges att säkerhetsrådet harfattat sitt beslut i enlighet med kapitel VII,vilket innebär att rådet får behörighet att vidta åtgärder föratt upprätthålla eller återställa internationell fred ochsäkerhet. Beslutet är bindande för alla medlemsländerna. Rådetantog vidare den stadga för tribunalen som föreslogs igeneralsekreterarens rapport. I rapporten finns det en kommentartill varje artikel i stadgan. Rapporten finns tillgänglig iJustitiedepartementet (dnr 93-4843).ÖvervägandenUtrikesutskottet konstaterar i ett betänkande underinnevarande riksdagsår (1993/94:UU21) att inte sedan andravärldskriget har det i begåtts så omfattande ochhänsynslösa brott mot de mänskliga rättigheterna ochrättsstatens principer som under de senaste årens konflikter idet f.d. . Enligt utrikesutskottet utgörurskillningslös artilleribeskjutning, etnisk rensning,systematiska våldtäkter, tortyr och andra grymheter delar avdessa fruktansvärda brott.Justitieutskottet ser mot den bakgrunden medtillfredsställelse att i alla relevanta fora givit sittaktiva stöd till tribunalen -- såväl före som efter det att denupprättats.Den av säkerhetsrådet antagna stadgan för tribunalen finnsintagen i svensk översättning i propositionen (s. 49 f). Nedanföljer en kort redogörelse för stadgan i relevanta delar.Enligt stadgan skall tribunalen bestå av tre funktioner,nämligen ett dömande organ organiserat i tre kammare, enåklagarfunktion och ett sekretariat. Åklagaren har till uppgiftatt utreda fall, förbereda mål och föra talan i en kammare motpersoner som är ansvariga för brott som kan tas upp avtribunalen. Åklagaren utses av säkerhetsrådet på förslag avgeneralsekreteraren. De dömande instanserna består dels av tvårättegångskammare som skall pröva de mål som läggs fram, dels aven överklagandekammare som skall överpröva rättegångskamrarnasdomar. De dömande instanserna skall bestå av sammanlagt 11oberoende domare av olika nationalitet. Varderarättegångskammaren skall bestå av tre domare. Fem domare skallbilda överklagandekammaren. Domarna väljs av FN:sgeneralförsamling och skall utforma och anta en processordningmed de regler för förfarandet och för bevisföringen som behövs.En sådan processordning har färdigställts.Enligt stadgan kan endast fysiska personer bli föremål förstraffansvar inför tribunalen. De brott som kan bli aktuellaskall ha begåtts i f.d. , och härmed avses detterritorium som tidigare utgjorde den Socialistiska FederalaRepubliken , inkluderande landyta, territorialvattenoch luftrum.I artikel 1 anges att tribunalen har behörighet att lagförapersoner som är ansvariga för allvarliga brott motinternationell humanitär rätt begångna på det f.d. Jugoslaviensterritorium . I generalsekreterarens kommentaranförs följande i fråga om den legala grunden för att vissabrott skall kunna lagföras inför tribunalen. All internationellsedvanerätt är inte konventionsreglerad. All central humanitärkonventionsrätt utgör emellertid heller inte internationellsedvanerätt. I syfte att fullt ut respektera principen att ingenskall dömas för andra gärningar än sådana som enligt en gällande rättsregel var att betrakta sombrott får tribunalen endast tillämpa sådana rättsregler som utanallt tvivel utgör internationell sedvanerätt.Den del av den internationella konventionsrätten som enligtkommentaren anses utgöra internationell sedvanerätt är derättsregler som är tillämpliga vid väpnad konflikt och somåterges i från om skyddför krigsoffer, den fjärde av den 18 oktober1907 angående lagar och bruk i landkrig och dess reglemente,folkmordskonventionen från ochInternationella militärdomstolens stadga från den 8 augusti1945.Tribunalen och de nationella domstolarna är enligt stadganparallellt behöriga att pröva frågor om brott. Tribunalen gesemellertid företräde, och kan i vilket skede som helst under enpågående process vid en nationell domstol formellt begära attdomstolen skall lämna över ärendet till tribunalen.Tribunalen kan som påföljd endast utdöma fängelse och skallvid straffmätningen följa allmän praxis i f.d. Jugoslavien.Straffet skall avtjänas i den stat som tribunalen bestämmer, ienlighet med tillämplig lag i denna stat och under tribunalensöverinseende. Tribunalen avgör i varje enskilt fall i vilkenstat den dömde skall avtjäna sitt straff.Stadgan reglerar också samarbetet mellan tribunalen ochnationella rättsliga instanser och rättsligt bistånd frånnationella myndigheter. FN:s medlemsstater är, som ovanframgått, skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder så att rådetsbeslut kan genomföras. Staterna är således skyldiga attsamarbeta med tribunalen, att vara den behjälplig i alla stadierav ett ärende och att säkerställa att nationella myndigheterlämnar tribunalen rättsligt bistånd vid insamlande av bevis,hörande av vittnen, misstänkta och experter, identifiering ochlokalisering av personer och delgivning. Medlemsstaterna skallvidare bistå tribunalen med att gripa eller häkta personer ochöverlämna eller överföra en tilltalad till tribunalen.Tribunalen skall ha sitt säte i i Nederländerna.Utskottet vill när det gäller den närmare innebörden avstadgan för tribunalen hänvisa till redogörelsen härför ipropositionen (s. 14--22).I propositionen föreslås den lagstifning som krävs för attSverige skall kunna uppfylla förpliktelserna i stadgan förtribunalen. Lagstiftning har bedömts behövas endast medanledning av vissa av stadgans artiklar. Bestämmelsernahärvidlag föreslås intagna i en särskild lag som i möjligasteutsträckning hänvisar till den befintliga lagstiftningen ominternationell rättshjälp i brottmål. Utskottet har inte funnitanledning till erinran mot förslagen i denna del.Vidare föreslås en ändring i bilagan till lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. Ändringsförslagetinnebär att lagen även omfattar tribunalen och till dennaanknutna personer. Här bör beaktas den ändring som skett i frågaom numreringen i bilagan i samband med den senaste ändringen avlagen (se SFS 1994:120). Utskottet föreslår därför att den nuföreslagna ändringen genomförs på det sätt som framgår avbilaga 2 till betänkandet.Som framgått ovan har tribunalen inrättats som enverkställighetsåtgärd under kapitel VII. Detankommer därför på säkerhetsrådet att avgöra hur längetribunalen skall fortsätta att fungera.I motion Ju31 (v) begärs ett riksdagsuttalande om att Sverigei FN bör verka för att tribunalen skall fortsätta sin verksamhettill dess att rättegångar mot alla anklagade slutförts.I propositionen (s. 13 f) anförs i denna del att när rådetbedömer att målet att återställa och bevara fred och säkerhet if.d. har uppnåtts torde det inte längre finnas grundför att bibehålla tribunalen. En indikation på tidsperspektivetges i stadgarna, där det sägs att domarna, åklagaren ochregistratorn skall utnämnas för en period av medmöjlighet till förlängning.Inledningsvis kan utskottet konstatera att FN:sgeneralförsamling utsett tribunalens domare. Dehöll sin första session den 17--i . Domarnabeslutade att tribunalens officiella namn skall vara "TheInternational Tribunal för Crimes in former ". Vidarepåbörjades arbetet med att utforma tribunalens processordning.Tribunalens andra session hölls --11 februari1994. Domarna har , enligt vad utskottet erfarit, antagit enslutlig processordning för tribunalen. Enligt vad utskottetvidare erfarit har någon åklagare för tribunalen ännu inteutnämnts. Verksamheten befinner sig således i en inledande fas,och enligt utskottets uppfattning saknas det anledning för ettagerande från svensk sida när det gäller tribunalensverksamhetstid. Utskottet avstyrker således bifall till motionJu31. beträffande Jugoslavientribunalenatt antar regeringens förslag till lag med anledningav inrättandet av Internationella tribunalen för brott i f.d.Jugoslavien,2. beträffande immunitet och privilegieratt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall medden ändringen att lagen erhåller i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelse,3. beträffande tribunalens verksamhetstidatt avslår motion 1993/94:Ju31.Stockholm den 19 maj 1994På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochUlf (nyd).Regeringens lagförslag Utskottets förslag tillLag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fallBilaga 21 Lagen omtryckt 1987:341.2 Bilagans lydelse enligt SFS 1994:120.