bet · GH01UbU13 · 1994-05-19 00:00:00 — Ett enigt utskott godkänner regeringens förslag att skapautrymme för alternativa huvudmannaskapsformer för de medellångavårdutbildningarna. Utskottet ställer sig bakom förslaget attbåde statliga och kommunala samt enskilda utbildningsanordnarebör kunna bedriva vårdutbildningar. Regeringen föreslår attlandstingen skall inrätta styrelser för sina vårdhögskolormotsvarande de statliga högskolornas styrelser.Till betänkandet fogas en reservation av Socialdemokraternabeträffande ledningen av de kommunala vårdhögskolorna. Regeringen har i proposition 1993/94:177 Utbildning ochforskning -- kvalitet och konkurrenskraft under avsnitt 6.1(s. 63--72) föreslagit4. att godkänner det som regeringen förordar omalternativa huvudmannaskapsformer för vårdutbildningar och vadsom förordats i fråga om utbildningsuppdragen, inbegripetramavtal och övriga avtal (avsnitt 6.1). 1993/94:Ub74 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ledning av kommunala vårdhögskoloroch om ökat studentinflytande.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i . begärde vid /91 att frågan om demedellånga vårdutbildningarnas huvudmannaskap skulle utredas(prop. 1990/91:100 bil. 10, bet. UbU12, rskr. 355).Regeringen beslöt att tillkalla en särskildutredare med uppdrag att undersöka möjligheterna att överföravårdhögskolorna till statligt huvudmannaskap. Uppdragetomfattade också vårdhögskolornas styrning, forskaranknytningoch kvalitet i utbildningen. Utredaren redovisade i februari1993 betänkandet (SOU 1993:12) Vårdhögskolor -- kvalitet --utveckling -- huvudmannaskap. Betänkandet har remissbehandlats.I den föreliggande propositionen framlägger regeringenförslag beträffande huvudmannaskapet. Vidare föreslås insatserför att stärka vårdforskningen samt åtgärder för att ökakvaliteten i vårdutbildningen.Regeringen föreslår att en del av de återstående tillgångarnai Fond 92--94 avsätts till stöd för forskarutbildning ochforskning på vårdområdet samt att en stiftelse bildas för bl.a.detta ändamål. Regeringens förslag i dessa avseenden tarutskottet upp till behandling i sitt betänkande 1993/94:UbU12.I propositionen föreslås att vårdhögskoleutbildningarna,liksom övrig högre utbildning, skall kunna bedrivas underhuvudmän med olika legal status. För att garantera kvalitetenoch mångfalden i den vårdutbildning som bedrivsvid vårdhögskolorna bör utrymme skapas för alternativasamarbets- och huvudmannaskapsformer. Såväl statligauniversitet och högskolor som landsting bör kunna bedrivavårdutbildning. Härutöver bör även enskilda utbildningsanordarekomma i fråga. Genom att regeringen, oavsett huvudmannaskapet,beslutar om rätten att utfärda examen säkras kvaliteten iutbildningen. Förhandlingar mellan berörda parter får avgöravilken huvudmannaskapsform som är bäst i de enskilda fallen.Förslagen bygger i samtliga fall på kostnadsneutralitet.Regeringen anser att i första hand universitetsorternasvårdhögskolor bör förstatligas, varvid deras lärare infogas iden statliga fakultetsorganisationen. Examensrätten övergårtill den statliga högskolan. Landstingen kan förbli beställareoch huvudfinansiärer av utbildningen, även om den genomförs aven statlig högskola. Ett långsiktigt ramavtal bör träffasför att ge de erforderliga ramarna för förhållandet mellan denstatliga högskolan, det eller de avtalsslutande landstingen ochregeringen. förutsätts kompletteras med lokalautbildningsavtal mellan landstingen och de statligahögskolorna med innehåll och för tidsperioder som motsvarar detreåriga utbildningsuppdragen som staten ger till universitetoch högskolor i övrigt.Av propositionen framgår också att regeringen avser att geKanslersämbetet i uppdrag att genomföra en utvärdering avkvaliteten i all vårdutbildning. För att hänsyn skall kunna tastill denna utvärdering skall det var möjligt att säga uppramavtalet.På vissa orter kan det enligt regeringen finnas intresse förstaten att överta både huvudmannaskap och beställar- ochfinansieringsansvar. Detta förutsätter dock att ekonomiskaregleringar kan göras så att övertagandet vidövergångstillfället och för överskådlig tid är kostnadsneutraltför staten och det berörda landstinget.Utskottet erinrar om att utskottet under föregående riksmötevid sin behandling av en ny högskolelag (bet. 1992/93:UbU3 s.18) framhöll att det var angeläget att högskolelagen utformadesså att det står helt klart att bestämmelsen atthögskoleutbildning skall vila på vetenskaplig eller konstnärliggrund och beprövad erfarenhet även gäller för den kommunalahögskoleutbildningen. beslutade på utskottetsinitiativ om ett särskilt tillägg härom i 1 kap. 10 §högskolelagen (1992:1434). Utskottet vill understryka attstaten har ett särskilt ansvar för uppbyggnaden av starkamiljöer för forskning och utveckling. Enligt nuvaranderegelsystem kan forskarutbildning endast ges vid högskolor medfakultetsnämnd. Det är visserligen möjligt att delar avforskarutbildningen genomförs vid enheter utan fastforskningsorganisation men det fordrar givetvis att det finnslärar- och handledningskompetens. Utskottet ser därför positivtpå de förslag som regeringen nu lämnar för att stärkaforskningsanknytningen vid vårdutbildningarna som förnärvarande står under kommunalt eller landstingskommunalthuvudmannaskap och därmed saknar egen forskningsorganisation.Riksdagen har behandlat frågan om huvudmannaskapet för demedellånga vårdutbildningarna vid ett flertal tillfällen. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen med anledning avHuvudmannaskapskommitténs förslag (SOU 1981:9) uttaladeutskottet (UbU 1981/82:20 s. 10) att principiella skäl taladeför ett statligt huvudmannaskap. Av statsfinansiella skälföreslog utskottet dock att det landstingskommunalahuvudmannaskapet skulle behållas. Utskottet gjorde sammaställningstagande när motsvarande fråga behandlades vid 1988/89och 1989/riksmöten (bet. 1988/89:UbU5 resp.1989/90:UbU21). Påföljande år begärde , som nämnts idet föregående, att en ny utredning skulle göras avhuvudmannaskapsfrågan, varvid i första hand de ekonomiskaaspekterna skulle fokuseras.Utskottet anser att det är angeläget att åstadkomma en godlösning för vårdhögskolornas framtida huvudmannaskap ochverksamhet. finns det 30 vårdhögskolor i landet medutbildning vid över 40 orter. Regeringens förslag innebär atthuvudmannaskapet kan få variera och att frågan om en eventuellförändring skall regleras genom avtal mellan staten och var ochen av de nuvarande huvudmännen. Därvid är en avutgångspunkterna att den lösning som väljs skall varakostnadsneutral för staten och resp. nuvarande huvudman. Därdet kan ske i samförstånd med nuvarande huvudmän och utan ökadekostnader för staten blir därmed en övergång till statligthuvudmannaskap möjlig, vilket utskottet liksom tidigare anservärdefullt. Kvaliteten i utbildningarna garanteras avutvärderingar genom försorg och genom attregeringen beslutar om examensrätten. Den föreslagna ordningenmed ett långsiktigt ramavtal kombinerat med lokalautbildningsavtal är enligt utskottets mening ändamålsenlig.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad regeringen förordar om alternativahuvudmannaskapsformer för de medellånga vårdutbildningarna ochvad som förordats i fråga om utbildningsuppdragen, inbegripetramavtal och övriga avtal.Regeringen uppmärksammar särskilt ledningen av de kommunalavårdhögskolorna. I den mån vårdhögskolor kvarstår underkommunalt huvudmannaskap anser regeringen att det bör införasen skyldighet för landstingen att inrätta styrelser, medstörsta möjliga parallellitet till de statliga universitetensoch högskolornas styrelser. underställs inte någotlagförslag härvidlag eftersom sådana bestämmelser, enligtregeringens bedömning, kan ges inom ramen för det bemyndigandesom regeringen har enligt 5 kap. 5 § högskolelagen när detgäller organisationen av kommuners och landstingshögskoleutbildning.I motion 1993/94:Ub74 (s) yrkande 9 avvisas regeringensförslag i denna del. Det bör enligt motionärerna ankomma pålandstingen själva att i enlighet med kommunallagens reglerutforma sin ledningsorganisation. Särskilda bestämmelser ombeslutsordningen för en viss verksamhet bör sålunda inteutfärdas. Däremot anser motionärerna att regeringen bör geuttryck för ett allmänt önskemål riktat till landstingen omökat studentinflytande, eftersom lika krav på studentinflytandebör gälla oavsett huvudmannaskap.Regeringens föreskrifter om organisationen av kommuners ochlandstings högskoleutbildning framgår av 12 kap. 1 §högskoleförordningen. Vårdhögskolornas styrelser utgörs avpolitiskt sammansatta nämnder i enlighet med kommunala regler.Nämndernas arbete regleras i kommunallagen. Styrelsen får inomhögskolan inrätta även andra organ än sådana som kan inrättasenligt kommunallagen, och styrelsen har även rätt att delegerabeslutanderätten till sådana organ, jfr högskoleförordningen(SFS 1993:100, ändr. 1993:1080).Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att nuvarandebestämmelser om ledningen av de kommunala vårdhögskolorna ärotillfredsställande. Gällande styrelseform garanterar inte attrektor har något direkt inflytande över beslut gällandevårdhögskolornas verksamhet. Studenter och lärare är hellerinte tillförsäkrade något inflytande. En otydligledningsorganisation kan leda till osäkerhet om vem som skallbesluta i frågor om verksamheten. Utskottet har således ingetatt invända mot att regeringen inför en föreskrift ihögskoleförordningen om skyldighet för landstingen att inrättastyrelser som i allt väsentligt motsvarar de statligauniversitetens och högskolornas styrelser. Härigenomtillgodoses även studentperspektivet som motionärernaefterlyser. Lika krav på studentinflytande bör gälla oavsetthuvudmannaskap.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub74 yrkande 9.Vårdhögskolan i måste bevaras framhålls det imotion 1993/94:N283 (s) yrkande 9 som väckts innan förevarandeproposition lades fram. Förslaget att flytta socialomsorgsutbildning samt rehabiliteringslinjen till Universiteteti innebär, enligt motionärerna, i praktiken attVårdhögskolan i kommer att läggas ned med stora negativakonsekvenser till följd, inte minst regionalpolitiska.Utskottet noterar att utredningen om huvudmannaskapsfråganför vårdhögskolorna i sitt slutbetänkande (SOU 1993:12) lämnadevissa konkreta förslag till rationalisering och förstatligandesom bl.a. tog sikte på i på det sätt somframgår av motionen.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionenföreslagit att ett eventuellt förstatligande av vårdhögskolorskall ske efter avtal mellan nuvarande huvudman och staten.Propositionen innehåller emellertid inte något konkret förslagför någon enskild vårdhögskola.Med hänvisning till detta föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1993/94:N283 yrkande 9. beträffande alternativa huvudmannaskapsformer förvårdutbildningar och olika avtalskonstruktioneratt godkänner vad regeringen förordat,2. beträffande ledningen av kommunala vårdhögskoloratt avslår motion 1993/94:Ub74 yrkande 9,res. (s)3. beträffande i avslår motion 1993/94:N283 yrkande 9.Stockholm den 19 maj 1994På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m), (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (),(), (), (),(), (), (nyd),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Ledningen av kommunala vårdhögskolor (mom. 2), , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Regeringens föreskrifter" och slutar med "yrkande9" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att landstingen ienlighet med kommunallagen själva bör utforma sinledningsorganisation. Landstingens verksamhet leds normalt avpolitiskt sammansatta nämnder vilket garanterar demokrati ochöppenhet. Särskilda bestämmelser om beslutsordningen för en vissverksamhet i landstingen bör enligt utskottets mening inteutformas av regeringen. Vad särskilt gäller studentinflytandetbör regeringen däremot ge uttryck för ett allmänt önskemålriktat till landstingen om ökat studentinflytande.Vad utskottet här anfört om de kommunala vårdhögskolornasstyrelser och om ökat studentinflytande bör medbifall till motion 1993/94:Ub74 yrkande 9 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande ledningen av kommunala vårdhögskoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub74 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,