bet · GH01UU16 · 1994-03-17 00:00:00 — Som även framhållits av utskottet tidigare idetta betänkande, finner utskottet det lämpligt att eventuellastörre förändringar i organisationen av samarbetet med Central-och genomförs i anslutning till ett beslut omöstsamarbetets fortsättning efter /95.Med det anförda anser utskottet att motion U808 (s) yrkande 7besvarats.Den övergripande samstämmighet beträffande östsamarbetet somutskottet noterat tidigare i detta betänkande kan även sägasgälla suveränitetsstödet, en fråga som tas upp i bl.a. motionU806 (c). Utskottet noterar med tillfredsställelse regeringensavsikt att fortsätta att utveckla suveränitetsstödet tillBaltikum. De i motion U806 (c) angivna huvudområdena för stödetsammanfaller, såvitt utskottet bedömer det, med stödetsnuvarande inriktning. Enligt vad utskottet inhämtat kommerstödet i betydande utsträckning att även omfatta nyasatsningar för att hjälpa de baltiska staterna att bekämpaorganiserad brottslighet. Dit hör insatser på tullens ochpolisens områden, men också på det rättsliga området. Utskottetnoterar att regeringen även tagit initiativ till en regionalkonferens rörande organiserad brottslighet, vilken hölls den 7december 1993 i . Som en uppföljning av konferensenarbetar två arbetsgrupper med att dels finnakonkreta förslag till samarbetsformer, dels närmare kartläggaden internationella organiserade brottsligheten iÖstersjöregionen. Konkreta förslag till samarbete ochstödinsatser kan enligt vad utskottet inhämtat med storsannolikhet resultera i ytterligare projekt inom ramen försuveränitetsstödet till de baltiska länderna.Därmed betraktar utskottet motion U806 (c) yrkande 4 sombesvarat.I anledning av yrkande 5 i motion Fö335 (nyd), angåendemöjligheten för de baltiska länderna att ta emot utrustning fråndet svenska försvaret, får utskottet inledningsvis konstateraatt den svenska lagstiftning som reglerar exporten avkrigsmateriel är mycket restriktiv. Särskild restriktivitetgäller bl.a. beträffande länder som tidigare inte harexporterat krigsmateriel till. Ett nära samråd i dessa frågorsker med övriga nordiska länder. Enligt vad utskottet inhämtatgör regeringen bedömningen att det inte är aktuelltatt tillåta utförsel av vapen/krigsmateriel för strid till debaltiska länderna.Som framgått ovan gör dock , inom ramen försuveränitetsstödet, en rad andra insatser till stöd förEstlands, och försvar och säkerhet. En heldel materiel från det svenska försvaret har skänkts, exempelvisuniformer, cyklar, fordon, tross- och sjukvårdsutrustning m.m.Enligt vad utskottet inhämtat kommer ytterligare utrustning attskänkas i samband med insatser till stöd för de baltiskastaternas uppbyggnad av effektivare övervakningssystem för sinaland- och havsgränser samt luftrum.Övervakningen av gränserna jämte stöd till bl.a. polis ochtull är områden som prioriterats av mottagarländerna och därbehoven bedömts vara mest akuta. Utskottet noterar att ettytterligare element i suveränitetsstödet till kan bliatt tillsammans med andra länder bistå vid upprättandet av engemensam baltisk fredsbevarande bataljon med utbildning förfredsbevarande uppdrag samt eventuell utrustning. De nordiskautrikesministrarna beslutade vid sitt möte i den25--att på nordisk basis koordinera stödet tillupprättandet av en sådan fredsbevarande styrka.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att fortlöpandepröva frågan om hur bäst kan bidra till att stärka debaltiska ländernas suveränitet.Därmed får motion Fö335 (nyd) yrkande 5 anses besvarat.I motion U808 (s) yrkande 17 begärs att ej skallanvisa medel till en handelshögskola i . Utskottet fårdärvid erinra om följande:Sveriges bidrag till upprättandet av en handelshögskola i i utbildningsinitiativ Eurofaculty.Riksdagen har redan bemyndigat regeringen att bidra tillupprättandet av en sådan handelshögskola i enlighet med vad somangavs i proposition 1992/93:150 (bet. 1992/93:UU33, rskr.1992/93:410). I denna proposition beräknas kostnaderna för enförsta planerings- och utbildningsperiod motsvarande budgetåren1993/94--1995/96 uppgå till sammanlagt högst 45 miljoner kronor.I samband med budgetarbete äravsikten att en analys skall göras som kan ligga till grund förbeslut om eventuella förändringar i verksamheten under denåterstående perioden för projektet, dvs. 1996/97--2002/03.Därmed avstyrker utskottet motion U808 (s) yrkande 17.I några motioner -- U809 (v), U811 (kds, s, c, v) och K612(fp, s, c, kds, nyd) -- hemställs om stöd till olika former avutbytesverksamhet och till det samarbete som bedrivs via bl.a.folkrörelser.Utskottet konstaterar att folkrörelser och andra enskildaorganisationer liksom landsting och kommuner spelaren viktig roll i kunskapsöverföringen och erfarenhetsutbytet medCentral- och . Nedan ges några exempel:Via erbjuds resebidrag för kortastudiebesök i båda riktningarna samt för östeuropeiska expertersdeltagande i kurser och konferenser i . Målgrupp är högrebefattningshavare, experter och andra personer av betydelse förkunskapsuppbyggnaden inom samhällsliv, utbildning och forskningi främst , , , och nordvästraRyssland. Ansökan kan göras av svenska institutioner såsommyndigheter, universitet, organisationer, folkrörelser ochföreningar.6 miljoner kronor har avsatts för att stödja enförsöksverksamhet avseende regionalt samarbete genomlänsstyrelserna med regionala organ i , ochBarentsregionens ryska del. Av detta belopp belastar 4,5miljoner kronor anslag för samarbete medCentral- och och 1,5 miljoner kronorCivildepartementets anslag för länsstyrelserna m.m. Samarbetetsyftar till att genom kunskapsöverföring om regional förvaltningoch regional utveckling nyttiggöra länsstyrelsernas kompetensför reformarbetet i . Medlen förvaltas avBITS. Enligt vad utskottet erfarit förväntas länsstyrelsernainkomma med en slutrapport . För s.k. fördjupatvänortssamarbete mellan svenska kommuner och kommuner i debaltiska staterna, och nordvästra har BITSnyligen beviljat ytterligare , utöver de 14miljoner kronor som tidigare avsatts för detta ändamål. Medlenförvaltas av Kommunförbundet.Folkrörelser kan, liksom andra enskilda organisationer, fåbidrag från SIDA för samarbete med sina motsvarigheter iCentral- och . SIDA har i ökad omfattning beviljatmedel till sådana projekt. En utvärdering av SIDA:s bidrag tillenskilda organisationers samarbete med ,som regeringen låtit företa, har funnit att verksamhetenfungerar tillfredsställande. Dock föreslås ett antal åtgärder isyfte att ytterligare effektivisera och förbättra biståndetgenom enskilda organisationer. Ett av förslagen gäller nyariktlinjer i fråga om fördelningen av de ekonomiska insatsernamellan bidragsgivare och bidragsmottagare. Enligt vad utskottetinhämtat är utredningens förslag och de remissvar som inkommitför närvarande föremål för vidare överväganden iregeringskansliet.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U806 (c)yrkande 7, U809 (v) yrkande 3, U811 (kds, s, c, v) samt K612(fp, s, c, kds, nyd) yrkande 2 som besvarade.I motion U804 (s) föreslås att ett särskilt anslag på 50miljoner kronor skall utgå ur biståndsbudgeten för den kommandetreårsperioden och ställas till förfogande för stödtill parlamenten i (yrkande 1). I yrkande2 begärs att skall tillsätta en särskild delegationför att med de anvisade medlen utveckla samarbetet med denationella parlamenten.Som påpekas i motion U804 (s) har under några århaft intensiva kontakter med både politiker och tjänstemän i denya staterna i . Ett enligt utskottetsuppfattning värdefullt samarbete, omfattande såväldelegationsutbyte och studiebesök som visst stöd i form avutbildning och utrustning, har utvecklats mellan och de nationella parlamenten, särskilt i Baltikum.Utskottet noterar att det pågående treårsprogrammet föröstsamarbetet ger hög prioritet åt att även på andra sätt stärkademokratiseringsprocessen i . Insatser hargenomförts avseende bl.a. demokrati och vad gällerbeslutsfattande på såväl lokal som regional nivå. Vidare lämnasstöd på lagstiftnings- och rättsområdet genom bl.a.Justitiedepartementet och . Utbildning ipressfrihetsfrågor har genomförts för journalister från ländernai . Inom ram finns enarbetsgrupp för demokratifrågor. Denna har tillsatts med syftetatt i olika former söka påverka utvecklingen av demokratifrågori Östersjöländerna.Vidare har fått disponera särskilda medelför insatser för att främja utvecklingen avseende de mänskligarättigheterna i . Hittillsvarande insatser har ägnatsbl.a. barnens situation i och . Kvarvarandemedel beräknas användas . Utskottet noterar attinstitutets anslag innevarande budgetår ökats med 5 miljonerkronor, vilket medfört att insatserna på demokratiområdet harkunnat utvecklas och fördjupas. En särskild satsning påspråkundervisning till de baltiska ländernas rysktalandebefolkning har inletts. Utskottet välkomnar denna satsning ochser den som ett viktigt bidrag till ländernas fortsattademokratisering.Utskottet utgår från att dessa olika samarbetsformer kommeratt fortsätta att utvecklas. I sammanhanget noterar utskottetatt regeringen beslutat att utse en utredare, riksdagsledamotenHadar , med uppgift att överväga förutsättningarna fördemokratibistånd via politiska partier. Utredningens tillkomstkan bl.a. ses i ljuset av att demokratibistånd, som syftar tillatt vinna gehör för demokratiska principer och främjatillkomsten av demokratiska institutioner, i flera länder --bl.a. och -- kanaliseras genom politiska organ.Flera svenska partier har också organ som, med stöd av bidragfrån SIDA, medverkar till att bygga upp och stärka demokratin iolika delar av världen. Omfattningen av denna verksamhet är dockrelativt begränsad. Utredaren förväntas presentera sinaslutsatser och förslag den 30 april 1994.Utskottet anser mot denna bakgrund att det intefinns anledning att omdisponera budgetmedel för att tillgodosemotionärens önskemål.Därmed avstyrks yrkande 1 i motion U804 (s). Som en konsekvensav detta ställningstagande anser utskottet att yrkande 2 imotion U804 (s) besvarats.Utskottet konstaterar, med anledning av förslagen i motionU812 (s), att BITS och SIDA har beviljat stöd till ettantal projekt i syfte att främja utvecklingen av kooperativaföretag och organisationer i . BITS hargenomfört utbildning i kooperativ företagsledning i ochSlovakien. Enligt vad utskottet inhämtat finansieras förnärvarande ett kooperativt utbildningsprogram i . I bäggefallen är den svenska parten Center. I det av SIDAslutna ramavtalet med ingårfr.o.m. innevarande budgetår KF:s projektverksamhet i Östeuropa.Sverige lämnar även omfattande stöd till Central- ochÖsteuropa genom multilaterala institutioner. Utskottetkonstaterar att inga hinder föreligger från svensk sida vadavser eventuell samfinansiering med exempelvis EG:sPhareprogram. Detta förutsätter givetvis att länderna i Central-och själva prioriterar sådant stöd till denkooperativa utvecklingen. En fortlöpande samordning med bl.a.EG:s Phareprogram sker inom ramen för G 24. Även andra delar avdet stöd som lämnar inom ramen för det multilateralabiståndet till kan, om mottagarna såönskar, utformas som ett stöd till den kooperativa rörelsen idessa länder.Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen hösten1993 tillsatt den s.k. Beredningen för främjande av den ideellasektorns utveckling. Beredningen, som skall arbeta under tre åroch har civilminister som ordförande, förväntas lämnaen första rapport . Enligt vad utskottet erfaritär det beredningens avsikt att bl.a. på olika sätt belysa deområden på vilka den ideella sektorn -- folkrörelser,föreningar, kooperativ och enskilda -- kan komplettera statensoch kommunernas arbete. Utskottet utgår från att beredningensslutsatser kommer att ha relevans även för defolkrörelseanknutna frågor som berörts i detta betänkande.Enligt vad utskottet erfarit befinner sig arbetet inomEuroparådet med ett handlingsprogram för den sociala ekonomin iett förberedande stadium (motion U812, s, yrkande 2). Fråganskall ännu inte ha diskuterats i den rådgivande parlamentariskaförsamlingen i plenum varför det ännu är osäkert om programmetkommer att antas. Datum för en debatt om handlingsprogrammethar, enligt uppgift, ännu inte fastställts. Enligt utskottetsuppfattning bör inget ställningstagande göras i frågan förränett färdigt förslag föreligger.Därmed får yrkandena 1--2 i motion U812 (s) anses besvarade.Som påpekas i motion U706 (v) inleddes samarbetet i deneuroarktiska formellt genom den deklaration somantogs av utrikesministermötet i den 11 januari 1993.Undertecknare var de fem nordiska länderna och samtEG-kommissionen, vilka därmed konstituerade sig som deteuroarktiska . och på samma platskonstituerade sig huvudmännen för regionens län såsom regionråd.I regionrådet ingår även företrädare för regionensurbefolkningar.Barentssamarbetet har tillkommit i förväntan om att det skallbidra till stabilitet och framåtskridande, både inom regionenoch i som helhet, och knyta det nordliga närmaresamman med den övriga kontinenten. Samarbetet bör enligtutskottet även uppfattas som ett stöd för reformprocessen iRyssland. Strävan är att genom en utveckling av de olikasamarbetsområdena främja demokratisering, marknadsreformer ochframväxt av lokala institutioner i regionens ryska del. Sverigebidrog med till detta samarbete.Kirkenesdeklarationen understryker nödvändigheten av attskydda regionens känsliga miljö, och allt samarbete bedrivsunder hänsynstagande till en sund miljö och en hållbarutveckling. Att lösa regionens miljöproblem är en centraluppgift i samarbetet, särskilt eftersom kostnaderna härför tordekräva en bredare internationell medverkan. medverkaräven aktivt i de arktiska staternas strategi för skydd av denarktiska miljön, den s.k. Rovaniemiprocessen. Enligt vadutskottet erfarit utesluter inte regeringen att medel somreserveras till regeringens disposition kan komma att användasför insatser inom ramen för miljösamarbetet i Barentsregionen.Därmed får motion U706 (v) yrkande 2 anses besvarat.Utskottet tillstyrker den fördelning av anslaget G 1 påolika poster för olika ändamål och samarbetsformer som i övrigtföreslås i propositionen.Därmed avstyrker utskottet motion U808 (s) yrkandena 14--16.3. Övrigt multilateralt stödPropositionen (s. 16--17, 250--251)Till länderna utanför närområdet kanaliseras svenska insatserhuvudsakligen genom multilaterala organ (främst Internationellavalutafonden, , Europeiska återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken, , och den s.k. G 24-gruppen).Det är också främst genom dessa organ som bidrar tilldet makroekonomiska stöd och de infrastrukturella investeringarsom måste ges för att säkra den mera långsiktigasamhällsuppbyggnaden i de central- och östeuropeiska staterna.De finansiella flöden genom de internationellafinansieringsinstituten som också kommer flertalet av våragrannländer till godo, är av avgörande betydelse för Central-och reformarbete. En viktig uppgift för Sverigesbilaterala samarbete är att komplettera det finansiella stödetgenom att medverka till att detta utnyttjas effektivt.Regeringen anser att en accelererande reformprocess kommer attställa krav på ökade multilaterala insatser.Sammanfattning av motionenI motion U809 (v) hävdas att det stöd regeringarna i västutlovat i krediter till inte utnyttjasfullt ut därför att bara en bråkdel av stödet i praktiken varittillgänglig. Orsaken skulle vara att krav ofta ställs på attkrediterna skall ges på kommersiella grunder. Motionärernahänvisar också till det förhållandet att högst av (Europeiska ) utlåning och investeringar enligtstadgarna får gå till den statliga sektorn. I motionens yrkande8 begärs att skall verka för en förändring av EBRD:skreditvillkor.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas uppfattning, att EBRD:s40-procentsregel potentiellt skulle kunna hämma bankensverksamhet i vissa låntagarländer. Enligt vad utskottet inhämtathar detta dock inte varit fallet. Det beror bl.a. påatt begreppet privat sektor har getts en förhållandevis vidtolkning i . Projekt i företag som formellt är statsägda mendär det finns en konkret plan för privatisering och där dendagliga verksamheten är frikopplad från den statliga ägarenklassificeras i kategorin privat sektor. Utskottet noterar attSverige i banken aktivt stött denna flexibla tolkning avbegreppet.Enligt stadgan har att tillämpa sunda bankmässigaprinciper i hela sin verksamhet. Subventionerad långivning, somförordas i motion U809 (v), är inte förenligt med detta. Ensådan skulle dessutom kräva omfattande tillskott av gåvomedelfrån ägarländerna. Utskottet noterar att insatser, närdet är lämpligt, kan kompletteras med t.ex. bilateralfinansiering på gåvovillkor.Därmed betraktar utskottet yrkande 8 i motion U809 (v) sombesvarat.4. Förlustgarantier samt avsättningar förförlustrisker (anslagen G 2 och G 3)Propositionen (s. 253--256)Länderna i har behov av finansielltstöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bl.a. avsebetalningsbalansstöd eller ett mer strukturellt inriktat stödkopplat till utlåning från internationella organisationer. Eftersärskilt regeringsbeslut kan finansiellt stöd lämnas i form avstatliga garantier för krediter till länderna i Central- ochÖsteuropa.Riksdagen beslutade medge att staten ikläder sigbetalningsansvar för kreditgivning till länder i Central- ochÖsteuropa till ett belopp av högst . Avbeloppet intecknades ca för finansiellt stödtill , , och samtgarantiutfästelse för fond för bosättning ochregional utveckling. För /93 beslutade riksdagenom en ram om högst . Av beloppet togs ca 550miljoner kronor i anspråk för finansiellt stöd till ,, och samt Nordiska investeringsbanken(det baltiska investeringsprogrammet). Även för budgetåret1993/94 har beslutat om en ram om 800 miljoner kronor.Av denna har regeringen utfäst finansiellt stöd tillAlbanien och Kazachstan.Det kommer enligt regeringen även under /95inom ramen för bl.a. G 24-samarbetet att finnas ett fortsattbehov av kompletterande betalningsbalansstöd till länder iCentral- och . Det kan framöver också bli aktuellt attlämna kompletterande betalningsbalansstöd till de OSS-stater somgenomför ett av stöttstrukturanpassningsprogram. Inom ramen för det statligagarantiåtagandet bör det enligt propositionen även finnasutrymme för ett mera strukturellt inriktat stöd kopplat tillutlåning från multilaterala organ. För /95föreslår regeringen att ramen för de statliga garantiåtagandenauppgår till 650 miljoner kronor.För att täcka eventuella förluster som kan uppstå medanledning av statliga garantier för finansiellt stöd måsteriskavsättningar göras. För /95 anser regeringenatt bör avsättas för statsgarantier förfinansiellt stöd. har inga förluster uppkommit avseendegarantiutfästelser för sådant stöd.Utvidgad handel med länderna i ärviktig för att underlätta omställningen av ekonomin och skapaunderlag för tillväxt. Investeringsbehoven i de aktuellaländerna är mycket omfattande. Statliga exportkreditgarantier äri många fall en förutsättning för att företag skall våga ta påsig de risker som kreditaffärer med dessa länder är förenademed.På regeringens förslag beslutade (prop.1992/93:100 bil. 4, bet. 1992/93:UU16, rskr. 1992/93:263) attinrätta en särskild exportkreditgarantiram om 1 miljard kronorför de baltiska länderna och . Regeringen uppdrogdärefter åt () att administreraverksamheten i enlighet med riktlinjer grundade påriksdagsbeslutet.EKN har meddelat regeringen att nämnden t.o.m. november 1993gjort 13 utfästelser till ett belopp om drygt 300 miljonerkronor. Fram till hade EKN mottagit preliminäraoch fullständiga ansökningar för garantier under ramen till ettsammanlagt belopp om . EKN har motdenna bakgrund gjort bedömningen att det ännu är för tidigt attdra några slutsatser i fråga om tillämpningen av de riktlinjerstatsmakterna har fastställt för verksamheten.I propositionen anges att EKN:s riktlinjer kan komma attjusteras om det skulle visa sig nödvändigt. En förutsättninghärför är dock att förlusterna inte bedöms bli större än desammantagna avsättningar för förluster som har gjorts underdetta anslag. Skulle det visa sig att ramen är otillräcklig föratt nämnden skall kunna utfärda garantier för affärer somöverensstämmer med de nu gällande riktlinjerna anser regeringenatt det kan finnas skäl att återkomma till med begäranom en utökad ram. En utökad ram skulle i sin tur kräva attytterligare avsättningar gjordes.Vad beträffar garantigivning för har regeringen isina riktlinjer till EKN konstaterat att nämnden borde kunnautfärda garantier under förutsättning att landet träffade enöverenskommelse om stöd från ()under den nya faciliteten för länder i omvandling frånplanekonomi. ingick ett sådant avtal med IMF den 30juni 1993 och EKN öppnade för garantigivning dagen därpå. IMFhar senare tillfälligt avbrutit utbetalningar under facilitetenpå grund av att inte uppfyllt de uppställda kraven. EKNär dock fortsatt öppet för garantigivning, under iakttagande avviss försiktighet, i syfte att undvika förluster.Riskavsättningar måste göras även för att täcka eventuellaförluster som kan uppstå med anledning avexportkreditgarantiramen. Då förlustrisken bedöms vara störreför exportkreditgarantier än för finansiellt stöd föreslårregeringen att ytterligare avsätts för dettaändamål. Behovet av medel under detta anslag -- förlustriskeravseende garantier för finansiellt stöd samtexportkreditgarantier -- beräknas därför till sammanlagt 240miljoner kronor för /95.Om kostnaden för förluster överstiger det belopp som finnsfonderat under anslaget bör överskjutande belopp belastaanslaget G 2. Täckande av eventuella förluster i anledning avstatliga garantier i Central- och Östeuropa.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen (U808) görs bedömningenatt alltför stora belopp avsätts -- i förhållande till vad somutnyttjas -- för förlustrisker avseende garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier. I yrkande 18 begärsdärför att skall avsättas; en minskning med40 jämfört med regeringens förslag.I motion U216 (nyd), yrkande 36, samt i motion N304 (nyd),yrkande 6, föreslås att exportkreditgarantiramen utökas fråntidigare beslutade (bet. 1992/93:UU16, rskr. 263) 1 miljardkronor till . Garantier till föreslåsockså kunna utfärdas inom ramen. Ny demokratis förslag om utökadexportkreditgarantiram föreslås av motionärerna få somkonsekvens att även ett större belopp avsätts för förlustriskeravseende garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier (anslaget G 3). För detta ändamål föreslåsdärför att 450 miljoner anvisas utöver vad regeringen föreslår,dvs. (motion U216, yrkande 37).I motion U814 (s) föreslås att svenska företag skall fåtillgång till någon form av riskkapital/mjuka lån för attanvända under ett inlednings- och utredningsskede av enaffärskontakt med (yrkande 1). Enligt motionären börlånen kunna förmedlas av länsstyrelserna (yrkande 2).I motion U313 (nyd), yrkande 13, begärs att s.k. u-krediter,dvs. lån på förmånliga villkor i syfte att finansiera export avvaror och tjänster till vissa kreditvärdiga , skallgöras tillgängliga för affärer med , de baltiska staternaoch länderna i Oberoende staters samvälde (OSS).I motion U805 (c), yrkande 2 (berörd del), föreslås attgällande regler för exportkreditgivning vidgas till att ocksåmöjliggöra kreditgivning för export av komponenter tilljordbruksmaskiner inom ramen för den typ av samarbetsprojekt sombeskrivs i motionen.Utskottets övervägandenUtskottet välkomnade i sitt betänkande 1992/93:UU16regeringens förslag inför innevarande budgetår att inrätta ensärskild exportkreditgarantiram på förexportaffärer med och . Utskottet gjordebedömningen att den nya exportkreditgarantiramen skulle bidratill att väsentligt förbättra förutsättningarna för en ökadexport till en tidigare i huvudsak stängd marknad.I motionerna U216 (nyd) och N304 (nyd) förordas enförstärkning av exportkreditgarantiramen för de central- ochösteuropeiska länder som inte kan beviljas garantier inom EKN:sreguljära verksamhet.Utskottet konstaterar att den inrättade särskildaexportkreditgarantiramen för de baltiska staterna och Rysslandhar varit operativ under ett drygt halvår.