bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Avsteget är emellertid inte bestående utan hartidsbegränsats till utgången av 1998. Då upphör den lag som reglerar dennaåtgärd automatiskt att gälla utan något nytt riksdagsbeslut. Denna omständighetoch regeringens förslag i övrigt visar enligt finansutskottets mening attregeringen är beredd att slå vakt om skattereformen även i ett längretidsperspektiv. Något särskilt uttalande i frågan erfordras därför inte.Utskottet avstyrker motionerna Fi1 (m) yrkandena 26 och 27, Fi2 (c) yrkandena23 och 40, Fi3 (fp) yrkandena 3 och 4, Fi4 (v) yrkandena 21--24 samt Fi5 (mp)yrkande 24.Ändringen berör bl.a. förslaget till lag om beräkning av statlig inkomstskattpå förvärvsinkomster vid 1996--taxeringar samt lagen (1993:1520) omberäkning av beskattningsbar förvärvsinkomst vid taxering till statliginkomstskatt och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1995 och 1996års taxeringar. Utskottet återkommer till denna lagändring längre fram ibetänkandet.Inflationsskyddet vid inkomstbeskattningenI propositionen (s. 66--67) föreslås att skiktgränsen vid taxeringen tillstatlig inkomstskatt skall inflationsjusteras, men att prisutvecklingen inteskall beaktas fullt ut så länge statens budgetunderskott överstiger en vissnivå. Det s.k. reallöneskyddet i skatteskalan återinförs, men detta skall påmotsvarande sätt få genomslag bara med 60 %.Förslaget avvisas av Moderata samlingspartiet i motion Fi1 (yrkande 28).Centerpartiet föreslår i motion Fi2 att det statliga grundavdraget liksomreallöneskyddet vid inkomstbeskattningen avskaffas helt (yrkande 43).Skatteutskottet biträder propositionen och avvisar motionerna.Finansutskottet har i denna fråga ingen annan uppfattning änskatteutskottet och tillstyrker således propositionens förslag om inflations-och reallöneskyddet vid inkomstbeskattningen. Därmed avstyrker utskottet ocksåbifall till motionerna Fi1 (m) yrkande 28 samt Fi2 (c) yrkande 43.Ändringen berör bl.a. förslaget till lag om beräkning av statlig inkomstskattpå förvärvsinkomster vid 1996--taxeringar. Utskottet återkommer tilldenna lagändring längre fram i betänkandet.ReseavdragetI propositionen (s. 67--68) föreslås att avdragsbegränsningen avseendekostnader för resor mellan bostad och arbetsplats höjs från 4 000 till 6 000kr. Dessutom föreslås att avdrag för kostnader för resor med bil mellanbostaden och arbetsplatsen skall medges med oförändrat per mil även vid1996 års taxering.Den föreslagna ändringen av avdragsbegränsningen avvisas av imotion Fi2 yrkande 24 i denna del.Skatteutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen.Finansutskottet anser i likhet med regeringen och skatteutskottet attnivån för avdragsbegränsningen bör höjas av såväl statsfinansiella skäl somförenklingsskäl. Utskottet biträder således propositionen och avstyrker motionFi2 (c) yrkande 24 i denna del.Ändringen berör bl.a. kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1993:1519) omavdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 årstaxering. Utskottet återkommer till dessa lagändringar längre fram ibetänkandet.Justering av begränsningsregeln vid inkomst- och förmögenhetsbeskattningenI propositionen (s. 55--56) föreslås att den s.k. begränsningsregeln sombegränsar det sammanlagda uttaget av inkomstskatt och förmögenhetsskatt skallbehållas, som procentsatsen för spärrbeloppet i begränsningsregelnhöjs från som en anpassning till den tillfälligt höjdamarginalskatten för förvärvsinkomster.Moderata samlingspartiet och motsätter sig den föreslagnahöjningen av procentsatsen för spärrbeloppet i motionerna Fi1 (yrkande 22)och Fi2 (yrkande 38).Skatteutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkeravslagsyrkandena i de båda motionerna.Finansutskottet har i tidigare avsnitt tillstyrkt att förmögenhetsskattenbehålls och att uttaget av statlig skatt tillfälligt höjs. I konsekvens härmedtillstyrker utskottet regeringens förslag att höja spärrbeloppet ibegränsningsregeln från . Enligt utskottets mening bör riksdagensålunda avslå motionerna Fi1 (m) yrkande 22 samt Fi2 (c) yrkande 38.Ändringarna berör lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall. Utskottet återkommer till lagändringenlängre fram i betänkandet.Miljörelaterade skatter m.m.Centerpartiet begär i motion Fi2 ett riksdagsuttalande om vikten av attutredningen om ett mer miljörelaterat skattesystem fullföljs enligt givnadirektiv (yrkande 2). Vidare begärs ett riksdagsuttalande om att nödvändigkonsumtion som mat, boende och persontransporter beskattas lägre än annankonsumtion (yrkande 3). Motionärerna föreslår också att mervärdesskatt på 25 %skall utgå på spel och dobbel, att skatteindrivningen effektiviseras, attfordonsskatten höjs för alla bilar utan katalysator samt att miljöavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel fördubblas (yrkande 46). Vänsterpartietföreslår i motion Fi4 att koldioxidskatten för industrin fördubblas(yrkande 25). kritiserar i motion Fi5 regeringens förslag atthöja egenavgifterna och föreslår i stället att koldioxidskatten skall höjastill /kg fr.o.m. (yrkandena 6 och 13).Skatteutskottet avstyrker motionerna med hänvisning till att regeringenenligt vad som framgår av propositionen senare kommer att pröva frågan om ettökat inslag av skatter och avgifter som har gynnsamma effekter på miljön, t.ex.genom en höjning av koldioxidskatten. utgår från att regeringensnarast kommer att tillsätta den kommitté som enligt tidigare beslut skall få iuppdrag att analysera förutsättningarna för en ökad miljörelatering avskattesystemet (dir. 1994:11) och att regeringen redovisar de åtgärder som kananses aktuella i den kommande budgetpropositionen. bör därför inte nuta närmare ställning till dessa frågor, anser skatteutskottet.Skatteutskottet finner inte heller skäl att nu föreslå en omprövning av nivånpå mervärdesskatten på mat, boende och persontransporter, enligt vad somföreslås i motion Fi2 (c).Finansutskottet delar skatteutskottets bedömning att det för närvarandeinte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av de i detta sammanhangredovisade motionerna. Bred enighet föreligger om att ökad tyngd bör läggas påolika typer av miljörelaterade skatter och avgifter. Detta är frågor som kommeratt prövas av en särskild kommitté som -- enligt vad finansministern uttaladevid en offentlig utfrågning inför skatteutskottet -- haftsina direktiv klara och som väntas komma i gångmed sitt uppdrag. En skatteväxling kan dock inte drivas för långt. Ommiljöavgifter i alltför stor utsträckning får ersätta ordinarie skatter kommerskattebasen att krympa, vilket är en naturlig följd av att miljöavgifterna harsom syfte att begränsa miljöstörande verksamhet. Skatteväxlingen måste därförgöras i sådana former att statsfinanserna inte urholkas. Ett ökat inslag avmiljöavgifter måste också anpassas till de svenska företagens internationellakonkurrenskraft.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi2 (c) yrkandena 2, 3 och 46,Fi4 (v) yrkande 25 samt Fi5 (mp) yrkandena 6 och 13.Vissa skattelagarFinansutskottet har i de närmast föregående avsnitten behandlat olika förslagtill ändrade skatteregler. Utskottet har därvid genomgående biträtt de ipropositionen framlagda förslagen. I några fall har olika förslag berört en ochsamma lag och lagregleringen av dessa lagar bör därför behandlas i ettsammanhang. De lagförslag som bör behandlas på detta sätt är:lag om skattelättnader för sparande i allemansfond,lag om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996--1999års taxeringar,lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver,lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel,lag om ändring i lagen (1990:663) om ersättningsfonder,lag om ändring i lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor tilloch från arbetsplatsen vid taxering,lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning,lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel,lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder,lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott avnäringsverksamhet,lag om ändring i lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv,lag om ändring i lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vidbeskattning av ägare i fåmansföretag,lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt,lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall,lag om upphävande av lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier,lag om upphävande av lagen (1992:575) om ändring i lagen (1991:1483) om skattpå vinstsparande m.m.,lag om upphävande av lagen (1993:1520) om beräkning av beskattningsbarförvärvsinkomst vid taxering till statlig inkomstskatt och statlig inkomstskattpå förvärvsinkomster vid 1995 och taxeringar,lag om upphävande av lagen (1994:776) om beskattning av viss vidareutdelning.I propositionens förslag till kommunalskattelag (1928:370) har en anpassninggjorts i 33 § 2 mom. till en i samma lagrum gjord ändring med anledning avpropositionen om avskaffande av vårdnadsbidraget (prop. 1994/95:61, SfU8).Vidare har de i proposition 25 framförda lagförslagen beträffande lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt och uppbördslagen (1953:272) samordnats medlagförslagen i propositionerna 1994/95:50, 1994/95:70 och 1994/95:92 rörandemotsvarande lagrum. Såsom tidigare nämnts har på förslag av skatteutskottetövergångsbestämmelser till ändringarna i lagen (1993:1540) om återföring avskatteutjämningsreserv samt lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlagetvid beskattning av ägare i fåmansföretag kompletterats för att undanröja riskför retroaktivitet.Som en följd av utskottets ställningstagande i de föregående avsnitten börriksdagen sålunda anta de angivna lagförslagen.Kommunalekonomiska frågorEkonomiska regleringar mellan staten och kommunsektornRiksdagen ställde sig bakom att en s.k. finansieringsprincipfortsättningsvis skulle tillämpas i förhållandet mellan staten ochkommunsektorn. Den innebär att staten skall ge kommunerna mer bidrag om denlägger på nya skyldigheter på kommunerna och mindre bidrag om kommunernaslipper olika skyldigheter.Ekonomiska regleringar bör i princip ske i form av ändringar istatsbidragsramen. har med nuvarande bidragskonstruktion dennaregleringsmetod endast använts för ändringar som påverkar den kommunalaverksamheten. Regleringar till följd av åtgärder som t.ex. påverkar detkommunala skatteunderlaget har övergångsvis gjorts genom att skattemedlenjusterats med ett tillägg eller avdrag per invånare (den s.k.neutraliseringsavgiften). godtog (bet. 1993/94:FiU19,rskr. 442) att såväl verksamhetsförändringar som skatteunderlagsförändringar iavvaktan på ett nytt utjämningssystem regleras genom avdrag/tillägg avkommunalskattemedel samt fastställde regleringsbelopp för år 1995.I propositionen föreslår regeringen förändringar i de ekonomiskaregleringarna till följd av ändrade förutsättningar sedan beloppenfastställdes av . Det gäller skatteunderlagsförändringar somsammanhänger med förslag som regeringen lagt fram angåendearbetslöshetsförsäkringen, vårdnadsbidraget och rätten till kvittning avunderskott i aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Genom förslagenåterregleras sammanlagt från staten till kommunsektorn.I motion Fi2 (c) yrkas avslag på förslaget till ändrad reglering mellanstaten och kommunsektorn. Med ett bifall till förslag när det gällerfamiljepolitiken kommer det kommunala skatteunderlaget inte att minska på detsätt som propositionen förutser. skulle statsbudgeten förstärkas med0,i förhållande till propositionen. På motsvarande sättföreslås i motion Fi6 (mp) att propositionens förslag om ekonomiskreglering bör ändras med hänsyn till att de gröna motsätter sigförslaget att den generella rätten att kvitta underskott av nystartadnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst avskaffas. Utbetalningen av skattemedelbör enligt motionärerna ändras i enlighet därmed.Svenska kommunförbundet har i skrivelse och isamband med en uppvaktning hos utskottet lämnat vissa synpunkter påregeringens förslag. Förbundet anser att det minskade skatteunderlag som följerav de avdragsgilla egenavgifterna till de statliga socialförsäkringssystemen ärav sådan art att de skall regleras enligt finansieringsprincipen. Skälet är attavgifterna finansierar statlig verksamhet. Avgiftskonstruktionen får då intemedföra att det kommunalekonomiska utrymmet krymps.Finansutskottet har inget att erinra mot propositionens förslag tillekonomisk reglering för . Som framgår av propositionen omfattar denföreslagna ekonomiska regleringen ett antal av regeringen under höstenframlagda förslag som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Utskottet sitt ställningstagande utgått från att kommer att besluta ienlighet med regeringens förslag. Det blir därför inte heller aktuellt attföreta några förändringar i den ekonomiska regleringen till följd av vad somanförs i motionerna Fi2 (c) och Fi5 (mp). När det gäller de avdragsgillaegenavgifterna för ålderspensioner som tar upp i sin skrivelsekonstaterar utskottet att avsikten är att dessa skall beaktas vid bedömningenav det skattefinansierade utrymmet för år 1996.Utskottet tillstyrker med det anförda det framlagda lagförslaget i häraktuell del och avstyrker motionerna Fi2 (c) yrkande 42 och Fi5 (mp) yrkande36.Reducering av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordranI propositionen gör regeringen bedömningen att den ekonomiska situationenför de kyrkliga kommunerna i allmänhet kommer att vara fortsatt god, även omrörelsekapitalet kommer att minska till följd av de ändradereglerna för utbetalning av skattemedel avseende dem som inte tillhör kyrkanoch i övrigt vikande skatteinkomster. Enligt propositionen bör de kyrkligakommunerna bidra till finansieringen av statens kostnader förskatteadministration. Kyrkokommunerna föreslås därför betala enskatteadministrationsersättning till staten på . Förslagetskall ses mot bakgrund av att staten utan ersättning svarar för deadministrativa kostnader som föranleds av uppbörd, taxering, indrivning ochutbetalning av kommunalskatt.De kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran vid ingången av skalldärför minskas i stället för tidigare beslutade . Enligtregeringens mening kommer den ekonomiska situationen för de kyrkliga kommunernai allmänhet att vara fortsatt god även efter det att förslaget genomförts ochbör i huvudsak kunna genomföras utan att skatteuttaget ökar.Svenska kyrkans centralstyrelse och församlings- ochpastoratsförbund har i skrivelser och i samband med en uppvaktning hosutskottet lämnat synpunkter på förslaget i propositionen.Enligt centralstyrelsen och förbundet är propositionens beskrivning avkyrkokommunernas ekonomiska läge ofullständig och ej helt rättvisande. Bl.a.pekar man på den tvååriga eftersläpningen i utbetalningen av kommunalskatt samtpå de åtaganden som finns beträffande pensioner och gravskötsel vilkauppskattas till ca 3 miljarder kronor.Från kyrkligt håll understryks också att förslaget kommer att påverkaskattesatsen för många kyrkokommuner och att det inte ärrimligt att regering och riksdag ingriper i ett så sent skede i pågåendebudgetprocesser. Man har också synpunkter på den beredningsprocess som föregåttregeringens förslag samt har invändningar mot storleken på den föreslagnaersättningen för skatteadministrationen.I motion Fi12 av () förs en liknande argumentering som frånSvenska kyrkans centralstyrelse och församlings- och pastoratsförbundet.Motionären pekar särskilt på risken för att många kyrkokommuner som en följd avden föreslagna åtgärden antingen tvingas höja församlingsskatten eller görabesparingar. I det senare fallet kan t.ex. senareläggning av investeringarsamt nedskärningar av den kyrkliga kärnverksamheten bli aktuella. I motionenhävdas också att förslaget leder till en principiellt felaktig särbehandling avdem som tillhör . Slutligen kräver motionären att man vid eneventull reducering av skatteintäkterna bör kompensera de kyrkokommuner somsedan år 1990 sänkt skatten till följd av överföringen av folkbokföringen tillskatteförvaltningen.Också i motion Fi6 (kds) riktas kritik mot införandet av enskatteadministrativ avgift, dock utan att något särskilt yrkande framställs.Motionärerna anför att förslaget tagits fram utan föregående utredning och istrid mot en väl etablerad praxis för budgetarbete.Finansutskottet anser i likhet med regeringen att de kyrkliga kommunernaallmänt sett har en bättre ekonomisk situation än kommuner och landsting. Motdenna bakgrund är det därför enligt utskottets mening rimligt att de kyrkligakommunerna lämnar sitt bidrag till att förbättra de statliga finanserna i formav en ersättning för att staten svarar för de administrativa kostnader somföranleds av uppbörd, taxering, indrivning och utbetalning av kommunalskatt.Utskottet anser således att det bör ske en årlig reducering av de kyrkligakommunernas skattemedelsfordran, utöver de ekonomiska regleringar mellan statenoch kommunsektorn som kan föranledas av andra omständigheter. Utskottettillstyrker därför att de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran vid ingångenav skall minskas i stället för av tidigarebeslutade . Denna ytterligare reducering motsvarar 300 miljoner kronor.Utskottet vill understryka att förslaget inte innebär en särbehandling av demsom tillhör såsom hävdas i motion Fi12 (c). I anslutning tillnämnda motion vill utskottet också understryka att den föreslagna åtgärden intehar någon direkt koppling till folkbokföringsreformen.Utskottet är medvetet om att en reducering av de kyrkliga kommunernasskattemedelsfordran kan innebära en ansträngande ekonomisk situation för ettantal kyrkokommuner. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen beaktat dettai samband med att Kyrkofondens budget nu har fastställts. Utskottet villsåledes peka på möjligheten för de aktuella kommunerna att erhålla extrautjämningsbidrag hos fonden.Med det anförda tillstyrker utskottet det framlagda lagförslaget i häraktuell del och avstyrker motion Fi12 (c).Riktlinjer för den kommunala ekonominI propositionen anförs att regeringen inte omprövat nivån på de statligabidragen för . Det skall ses mot bakgrund av den avgörande roll somkommuner och landsting har för välfärden. Vård, omsorg och utbildning är enligtpropositionen välfärdens kärna. Kvaliteten inom dessa verksamheter måste, sägsdet, hävdas även i ekonomiskt kärva tider. Regeringen återkommer i vårenskompletteringsproposition om det skattefinansierade utrymmet för kommunsektorn.I samband därmed avses förslag också att läggas till ett nytt utjämningssystemför kommuner och landsting som skall gälla . Det nyligenpresenterade betänkandet (SOU 1994:144) Utjämning av kostnader och intäkter ikommuner och landsting kommer att vara en av utgångspunkterna för regeringensöverväganden.Även i motion Fi2 (c) betonas kommunernas centrala roll för människornasvälfärd. Krav måste dock ställas på att verksamheten skall vararationell och effektiv. Kommunerna har enligt motionärerna under senare årvisat att de med en lägre kostnad kan få en bra kvalitet på verksamheten. OcksåCentern anser att bidraget till den kommunala skatteutjämningen skall varanominellt oförändrat.Vänsterpartiet noterar i motion Fi4 att regeringens konkreta förslag omden kommunala ekonomin fått anstå till nästa års kompletteringsproposition.Partiet understryker att man delar det som anförs i propositionen omden kommunala verksamhetens betydelse för välfärden. I anslutning därtillformulerar motionärerna vissa riktlinjer för den kommunala ekonomin.Enligt motionärerna bör således ge kommuner och landstingbesked om att de kommer att ha en framtida ekonomi som möjliggör ett omedelbartstopp för avskedanden och drastiska sparpaket. Med hänsyn till hela denoffentliga sektorns ekonomi är det bättre att hålla de anställda kvar ikommunalt arbete, speciellt som det finns många eftersatta behov inom skola,vård och omsorg. vill vidare att skall utfärda engaranti för att inga nya indragningar av de totala statsbidragen skall skeunder 90-talet. Inom den totala bidragsramen bör det också enligt motionärernaske en omfördelning från rika till fattiga kommuner som kommuner iakut kris måste kunna få hjälp av staten att sanera sina finanser.Finansutskottet noterar att regeringen i propositionen har angivit vissautgångspunkter för den fortsatta behandlingen av de kommunalekonomiska frågornaoch återkommer med konkreta förslag. I det sammanhanget kommerriksdagen att ta ställning till bl.a. nivån på de statliga bidragen samt ettnytt utjämningssystem fr.o.m. år 1996.Med hänvisning därtill avstyrker utskottet motionerna Fi2 (c) yrkande 20 ochFi4 (v) yrkande 9.Vidgad beskattningsrättEnligt motion Fi4 (mp) bör kommunerna ges en vidgad beskattningsrätt. Debör kunna beskatta bensin och andra fossila bränslen, utsläpp av förorenatvatten från hushåll och företag, produktion av vattenkraft och uttag av vissaråvaror. Därigenom ges betydligt bättre möjligheter till sänkt skatt på arbeteäven i den kommunala sektorn. de gröna föreslår att regeringentillsätter en utredning för att lägga fram förslag till ökad kommunalbeskattningsrätt, ett förslag som bör föreläggas senast vidhalvårsskiftet 1996.Finansutskottet vill peka på vad skatteutskottet anför i sitt yttrandeSkU3y. hänvisar till den kommitté (dir. 1994:11) som skallanalysera förutsättningarna för en ökad miljörelatering av skattesystemet.Enligt utskottet bör med hänsyn därtill inte nu ta närmare ställningtill frågor av den art som tas upp i motionen.Finansutskottet delar denna uppfattning och föreslår att avslårmotion Fi5 (mp) yrkande 14.Effekter av kommunalskattehöjningarI propositionen markeras från regeringens sida att kommuner, landstingoch kyrkliga kommuner bör vara ytterst återhållsamma med skattehöjningar.Regeringen kommer att följa utvecklingen av kommunalskattemedlen och väga indenna fråga i överläggningarna med företrädarna för kommunsektorn införbedömningen av det skattefinansierade utrymmet.I motion Fi1 (m) sägs att en förutsättning för att saneringen av deoffentliga finanserna skall kunna lyckas är att kostnaderna för den offentligakonsumtionen inte ökar. Ett fortsatt moderniserings- och rationaliseringsarbeteger goda möjligheter för kommunerna att klara detta mål. Skulle kommunerna inteklara av att hålla kostnaderna för sin konsumtion realt oförändrade måstestatsmakterna enligt motionärernas mening tvinga fram en bättre hushållning medde kommunala offentliga medlen. Detta kan ske genom att statsbidragen minskasoch/eller genom lagstiftningsåtgärder. Det tidigare riksdagsbeslutet om attstatsbidragen skall ligga kvar på nominellt oförändrad nivå bör medhänvisning till planerade kommunala skattehöjningar kompletteras. I motionenföreslås därför att för de kommuner och landsting som höjer skatten för år 1995skall den s.k. neutraliseringsavgiften ökas med ett belopp som motsvarar 55 %av de genom skattehöjningen ökade skatteintäkterna.Finansutskottet vill hänvisa till det som regeringen anför ipropositionen om att den kommunala sektorns omfattning och betydelse gör attstaten måste kunna påverka den kommunala konsumtionsutvecklingen ochfinansieringen av verksamheten. Det sker bl.a. genom lagstiftning inom denkommunala verksamheten och genom att staten anger det skattefinansieradeutrymmet.Utskottet delar denna syn och avstyrker således motion Fi1 (m) yrkande 3.Besparingar inom ansvarsområdeI regeringens proposition (avsnitt 7) anges att grunddragen i dengenerella välfärdspolitiken skall stå fast.