bet · GH01SfU11 · 1994-03-01 00:00:00 — Familjer bor i regeltillsammans i en lägenhet medan ensamstående placeras fleratillsammans i en gemensam lägenhet. Bostaden är kostnadsfri ochdagbidrag utgår för att täcka asylsökandens behov av medel försin dagliga livsföring. När inkvartering sker i rum utanmöjlighet till självhushållning ingår fri mat i vistelsen.Dagbidraget utgår då med ett lägre belopp.Gällande målsättning för utrednings- och handläggningstidernai asylärenden är att ett ärende i första instans, som inte kanavgöras redan vid utredningsslussarna, skall av inom tvåmånader från det att ärendet hamnar på myndigheternas bord. Ombeslutet överklagas skall ärendet normalt inte behöva ta mer från det att handläggningen påbörjades hos polisen(prop. 1988/89:105, SfU17, rskr. 225).FörläggningsverksamhetenPropositionenI propositionen anges att ävenfortsättningsvis skall vara huvudman för mottagandet avasylsökande. I verkets ansvar skall ingå att se till att detfinns förläggningsplatser för alla asylsökande som är i behov avinkvartering på en förläggning.Enligt regeringen skulle en ökad konkurrens mellantotalentreprenader och egen verksamhetsannolikt innebära ökad effektivitet och minskade kostnader. Omde asylsökande i större utsträckning än får möjlighetatt själva ordna sitt boende bör kostnaderna för mottagandetockså kunna minska. Eget boende ger dessutom de asylsökandemöjlighet till ett aktivare liv och till minskad socialisolering . Mångfald i förläggningsverksamhetenär av betydelse även för att utveckla kvalitet i verksamheten. Ipropositionen framhålls också vikten av att mottagandet utformasså flexibelt att det skall vara möjligt att på ett bra sätt mötavariationer i fråga om antal asylsökande, deras bakgrund ochförutsättningar.Regeringen anser att driften av alla förläggningar skall varaöppen för entreprenad, och skall aktivt arbetaför att skapa en marknad för förläggningsverksamhet i sinhelhet. Målsättningen bör vara att en väsentlig del avförläggningsverksamheten skall läggas ut på entreprenad.Regeringen anser att det är angeläget att helamottagningssystemet omfattas av ett anbuds- ochkonkurrensförfarande, inte minst den basorganisation förmottagandet av asylsökande som bedömernödvändig.Invandrarverket skall med utgångspunkt i de övergripande målenoch riktlinjerna för mottagandet fastställa vad en entreprenadskall innehålla. Verket skall formulera konkreta och mätbara målför entreprenaderna. Det bör klart framgå av avtalen vad somskall ingå i entreprenaden, såväl vad gäller innehållet iverksamheten som lämplighet och kompetens hos den anställdapersonalen. En kontinuerlig uppföljning bör ske av omverksamheten bedrivs i enlighet med mål och avtal.I propositionen anförs vidare att uppgifter som innefattarmyndighetsutövning, t.ex. beslut om dagersättning och särskiltbidrag samt registrering vid utredningssluss, inte bör ingå ientreprenaden. Regeringen anser däremot att den ekonomiskautredning som föregår beslut om bistånd inte innebärmyndighetsutövning. Enligt regeringen bör skyldighet förpersonal hos privata entreprenörer att iaktta tystnadspliktskrivas in i entreprenadavtalen.Invandrarverket har avtal med ett tiotalkommuner om förläggningar för asylsökande i regi. Ipropositionen anförs att kommuner inte skall svara för uppgiftersom är en statlig angelägenhet eller som inte har anknytningtill kommunens medlemmar. Regeringen anser därför att kommunernainte bör driva en fullständig förläggningsverksamhet påentreprenad, och avtal av den typ som redan träffats börfortsättningsvis höra till undantagen.Regeringen föreslår att asylsökande skall ha samma rätt tilldagersättning oavsett om de vistas på en förläggning eller om depå egen hand ordnat bostad. Om det egna boendet upphör skallInvandrarverket erbjuda plats på en förläggning.För att stimulera till eget boende bör en asylsökande somordnat sådant få viss hyresersättning. Regeringen anser detrimligt med en ersättning för ensamhushåll med per månadoch för medlemmar i en familj med sammanlagt.Kostnaden blir lägre än genomsnittet vid förläggningsboende.Enligt regeringen är det inte troligt att särskilt mångaasylsökande skaffar en egen lägenhet. Regelmässigt torde det blifråga om inneboende hos släkt eller vänner.Ett eget boende kan medföra vissa arbetsuppgifter förkommunen. Regeringen bedömer att staten i någon form bör ersättade merkostnader kommunerna kan få för asylsökande i eget boende,åtminstone kostnader som inte är marginella.MotionerI motion Sf20 av m.fl. (s) delar motionärernaregeringens uppfattning att skall vara huvudmanför mottagandet av asylsökande. De motsätter sig däremot attmottagandet skall organiseras så att det främjar att asylsökandebor utanför förläggningssystemet. För att handläggningstidernaskall kunna hållas korta är det enligt motionärerna nödvändigtatt de asylsökande snabbt kan nås av utredarna. Detta innebäratt det inom måste finnas en grundorganisationmed utredningsslussar och ett antal fasta förläggningar.Motionärerna motsätter sig inte att i ökadutsträckning köper tjänster och även låter entreprenörer drivaförläggningar men ifrågasätter om det är Invandrarverketsuppgift att arbeta aktivt för att öka inslaget av entreprenad.De framhåller att det är viktigt att formulerargrundprinciperna för vad entreprenaden skall innehålla ochformulerar konkreta och mätbara mål för kostnad och kvalitet förentreprenadverksamheten. Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande om det anförda.Även i tre andra motioner hävdas att den asylsökande bör bo iförläggning . Det gäller motionerna Sf17 avSten i (m) yrkande 2, Sf14 av () yrkande 1 och Sf16 av och (nyd) yrkande 4. I yrkande 5 i motion Sf16 motsätter sigmotionärerna också att bostadsersättning skall lämnas.I motion Sf16 (yrkande 3) anser och att i stort sett all förläggningsverksamhet bör varautlagd på entreprenad . De anser också attförläggningsverksamheten bör inriktas på boende i helpensionsamt att kommunerna inte bör driva förläggningsverksamhet.I motion Sf12 av m.fl. (v) anför motionärernaatt en ordentlig utvärdering av erfarenheterna från kommunalaförläggningar bör göras innan man tar ställning till förslagetatt kommuner i fortsättningen endast undantagsvis bör drivaförläggningar. Frågan om behovet av explicit lagstöd förkommunal förläggningsverksamhet bör utredas. Motionärerna anservidare att organisationer som driver förläggningar skall varapolitiskt och religiöst obundna. Motionärerna begär i yrkandena2 och 3 att det anförda ges regeringen till känna.I motion Sf607 av () anförs attbesparingskrav kommer att riktas mot flyktingmottagandet ävenunder , och risken är därför uppenbar attförläggningsplatserna kommer att bli allt sämre. Motionärenförordar med anledning härav att merparten av förläggningarnadrivs på entreprenad i första hand av invandrarnas egnaföreningar och församlingar men även av andra ideellaorganisationer. Genom de ideella insatserna kan statens utgifterför förläggningsverksamheten reduceras med . Motionärenföreslår att detta ges regeringen till känna.I motion Sf20 yrkande 8 av m.fl. (s) ansermotionärerna att det är en klar olägenhet att anställda hos enentreprenör inte är bundna av sekretesslagen. Regeringensförslag att tystnadsplikten får regleras i avtal innebär atttystnadsplikten inte blir straffsanktionerad. Eftersom deasylsökande ofta har dåliga erfarenheter från sitt f.d. hemlandbör sekretessfrågorna tas på största allvar. Enligt motionärernabör en översyn av sekretesslagstiftningen därför ges högstaprioritet. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.Även i motion Sf12 av m.fl. (v) tas frågan omtystnadsplikt upp. Motionärerna anser att det är nödvändigt attsekretessfrågorna lagregleras innan förslaget omförläggningsverksamhet på entreprenad genomförs. Eftersomflyktingspionage förekommer måste säkerheten för de asylsökandenoga beaktas. Motionärerna anser i yrkande 12 att hosregeringen bör begära förslag om lagreglerad tystnadsplikt föranställda hos entreprenörer som driver flyktingförläggningar.Vidare begär motionärerna i yrkande 13 ett tillkännagivande omatt entreprenörer inte skall få svara för delgivning av beslut iasylfrågan med hänsyn till den betydelse som delgivningennormalt har för ett följande beslut om förvarstagande.I motionerna Sf603 yrkande 3 av () ochSf633 yrkande 1 av och () anförsatt flyktingbarnen i börjar fösas från ort till ort allteftersom olika flyktingförläggningar läggs ner. Eftersom barnenofta har ett svårt förflutet är det enligt motionärerna särskiltviktigt att de får känna trygghet. Motionärerna begärtillkännagivanden om att speciell hänsyn bör tas till familjermed barn som går i skolan då flyttningar till och från olikaflyktingförläggningar planeras.I tre motioner föreslås en annan lösning av huvudmannaskapetför förläggningsverksamheten. Såväl m.fl. (v) imotion Sf622 yrkande 32 som (-) i motion Sf608yrkande 8 begär tillkännagivanden om att kommunerna bör övertaansvaret för förläggningsverksamheten. I motion Sf621 av IanWachtmeister och (nyd) yrkande 5 anförs att man böröverväga en överföring av huvudmannaskapet till t.ex.frivilligorganisationer.UtskottetRegeringen anför i propositionen att ävenfortsättningsvis bör vara huvudman för asylmottagandet ochdärvid ansvara för att det finns tillräckligt antalförläggningsplatser. Utskottet delar denna uppfattning.Motionerna Sf608 yrkande 8, Sf621 yrkande 5 och Sf622 yrkande 32avstyrks följaktligen.Utskottet delar även regeringens uppfattning att inslaget aventreprenader i förläggningsverksamheten bör öka. Genom ökadkonkurrens blir verksamheten mer kostnadseffektiv. Ökad mångfaldi förläggningsverksamheten är också av betydelse för attutveckla kvaliteten i verksamheten. börformulera målen för verksamheten och ange vad entreprenadenskall innehålla. För att konkurrensen verkligen skall blieffektiv är det viktigt att kostnadskalkylerna även förverksamhet driven i regi är jämförbara medövriga anbudsgivares. Även om situationen nu är sådan att enavveckling av förläggningar måste ske, är det viktigt att ettanbudsförfarande kommer till stånd när nuvarandeentreprenadavtal går ut.Utskottet vill emellertid understryka vikten av att verket vidanbudsgranskningen, vilket även anges i propositionen, bedömerinte bara priset utan även om entreprenören har förutsättningaratt nå de uppsatta målen. En kontinuerlig uppföljning bör ocksåske av om verksamheten bedrivs i enlighet med mål och avtal.Av mycket stor betydelse för asylmottagandet är attförläggningsverksamheten kan fungera flexibelt och så långtmöjligt klarar de kraftiga svängningar i asylmottagandet som kanuppstå. Framför allt i slussorganisationen behöver man haberedskap för en hastigt ökad tillströmning av asylsökande.Bl.a. med hänsyn härtill delar utskottet regeringens bedömningatt det inte är lämpligt att uppställa något närmare angivet målän att entreprenadverksamhet bör utgöra en väsentlig del avförläggningsverksamheten. Motion Sf16 yrkande 3 avstyrks därföri denna del.I propositionen framhålls att de ideella organisationernaspelar en viktig roll i mottagandet av asylsökande. I motionSf12 yrkande 3 anges emellertid att förläggningarna inte bör fådrivas av politiskt och religiöst bundna organisationer.Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte bör finnasnågra hinder att driva förläggningar med särskild inriktningeller för särskilda grupper, förutsatt att verksamhetenuppfyller vissa grundläggande krav. Att mottagande i sådanaorganisationers regi kan vara mycket värdefullt har bl.a. denverksamhet visat som i bedriver.Det är dock viktigt att formulerar konkreta ochmätbara mål för entreprenadverksamheten. Detta har ocksåunderstrukits i propositionen. Som ovan nämnts har regeringenockså påpekat att verket måste göra en bedömning av omentreprenören har förutsättningar att nå de mål som finns förverksamheten. Syftet med motion Sf12 yrkande 3 får ansestillgodosett med vad utskottet sålunda anfört. Något uttalandemed anledning av motion Sf607 är inte påkallat.Med anledning av att det i propositionen anges att avtal medkommuner i fortsättningen skall tillhöra undantagen begärs imotion Sf12 en utvärdering av erfarenheterna från kommunalaförläggningar. Utskottet har ingen erinran mot regeringensbedömning i detta avseende. Någon särskild utvärdering är därförinte påkallad. Med anledning härav är inte heller frågan omsärskilt lagstöd för förläggningsverksamhet aktuell.Utskottet vill dock erinra om att enligt vad som anges ipropositionen kan kommunernas kunskap och erfarenheter utnyttjasgenom begränsade tjänsteköp eller annan medverkan frånkommunernas sida. Med det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion Sf12 yrkandena 2 och 3. Utskottet avstyrker bifallockså till motion Sf16 yrkande 3 till den del motionen gällerkommunala förläggningar.Vad gäller själva förläggningsboendet förordar regeringen atthelpensionsboende så långt möjligt ersätts med boende isjälvhushåll i vanliga lägenheter. Detta har också förordats avRiksrevisionsverket som granskat upphandling avförläggningskapacitet. Utskottet delar regeringens uppfattning idenna fråga och avstyrker bifall till motion Sf16 yrkande 3 idenna del.Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla att man vidförändringar i verksamheten så långt möjligt bör undvika attfamiljer med barn som går i skolan måste flytta mellan olikaasylförläggningar. Utskottet förutsätter att detta beaktas utannågot uttalande från sida. Motionerna Sf603 yrkande 3och Sf633 yrkande 1 får anses tillgodosedda med det anförda.I propositionen anges vidare att skyldighet för personal hosprivata entreprenörer att iaktta tystnadsplikt bör skrivas in ientreprenadavtalen. Utskottet delar de farhågor som framförs imotionerna Sf12 och Sf20. Inte minst måste riskerna förflyktingspionage tas på största allvar. Utskottet anser detdärför nödvändigt att tystnadsplikten för privat anställdaregleras i lag. Härigenom kommer ett brott mot tystnadspliktenatt kunna straffbeläggas. Utskottet anser att regeringen snarastbör återkomma till med förslag till sådanlagreglering. bör med bifall motionerna Sf12 yrkande12 och Sf20 yrkande 8 som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Något formellt hinder mot att en privat entreprenör anlitassom bud vid en delgivning föreligger inte, och utskottetavstyrker bifall till motion Sf12 yrkande 13.Som tidigare angivits är avsikten med det nuvarande systemetatt en asylsökande skall bo på förläggning i väntan på beslut omuppehållstillstånd. Något hinder för en asylsökande att bo påannat håll föreligger dock inte. Däremot utges asylbidrag,förutom till den som bor på förläggning eller anvisats plats ikommun, endast till den som vistas i en kommun som han eller honhar stark familjeanknytning till eller har andra synnerliga skälatt vistas i. Från början var tillämpningen av bestämmelsernamycket restriktiv, men den har mjukats upp.I flera motioner befaras att ett ökat inslag av eget boendebland de asylsökande skulle kunna försvåra utredningen och ledatill längre handläggningstider. Beträffande sådana farhågor hari propositionen anförts att förslaget innebär att dagersättningskall kunna reduceras för den som genom att hålla sig undanförsvårar utredning i asylärendet. Det innebär vidare att allaasylsökande skall registreras vid en förläggning och attInvandrarverket, och inte som kommunerna, skall svara förbistånd åt asylsökande som har eget boende utanför enförläggning. En asylsökande får därmed ett starkt intresse avatt själv hålla kontakt med och att underrättaverket om eventuella adressändringar. Regeringen bedömer därföratt den föreslagna ordningen inte kommer att medföra att detblir svårare än för myndigheterna att hålla kontakt med deasylsökande.Enligt utskottet torde ett eget boende vara till stor fördelför den enskilde som därigenom får ett större ansvar för sinegen situation. minskar statens utgifter och dettaäven om viss ersättning lämnas. Mot denna bakgrund tillstyrkerutskottet att sådan bostadsersättning som redovisats ipropositionen lämnas för den som ordnar eget boende. MotionernaSf16 yrkandena 4 och 5 och Sf17 yrkande 2 avstyrks.I detta sammanhang vill utskottet tillägga att en asylsökandeenligt nuvarande lagstiftning har rätt till kostnadsfri bostad.För den som av särskilda skäl bor i en kommun kan det därförförekomma att kommunen svarar för den faktiska bostadskostnaden,en kostnad som kommunen får ersatt av somasylbistånd. I det föreslagna systemet kommer sådana kostnaderinte att ersättas. Däremot kommer , ellerentreprenören inom ramen för entreprenadavtalet, att på egetinitiativ kunna välja att förhyra en bostad i kommunen för attdär placera en asylsökande i stället för på självaförläggningen. Utskottet anser det dock rimligt att inte allaasylsökande som har en bostad genom kommunens försorgskall behöva flytta till en förläggning när den nya lagen träderi kraft. En möjlighet bör därför öppnas för regeringen, ellerden myndighet regeringen föreslår, att övergångsvis föreskrivaom rätt till kostnadsfri bostad för en asylsökande. Därmedföljer också en rätt för kommunen att få ersättning för sinautlägg. Utskottet föreslår att beslutar om ett tilläggtill övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen ommottagande av asylsökande m.fl. i enlighet härmed.Ett eget boende torde i normalfallet inte medföra någraproblem. I undantagsfall kan dock möjligheterna till eget boendekomma att missbrukas. Regeringen har som framgått ocksåföreslagit att dagersättningen skall kunna sättas ned i sådanafall. Utskottet anser att det är av sådan vikt att handläggningav asylärenden inte försenas att hela dagersättningen men ävenbostadsersättningen under vissa förutsättningar skall kunna drasin i de fall en asylsökande fördröjerutredningen. Utskottet återkommer till denna fråga underavsnittet Ekonomiskt bistånd åt asylsökande.Enligt utskottets mening är det svårt att bedöma vilkenomfattning det egna boendet kan komma att få. Oavsettomfattningen torde det inte ställa till med några större problemför planering av antalet platser iförläggningsverksamheten. Det är dock viktigt att regeringennoga följer utvecklingen och de effekter det egna boendet får iolika avseenden, inte minst vad gäller handläggningstiderna. Omett utökat eget boende visar sig få negativa konsekvenser börregeringen föreslå åtgärder. Utskottet anser att somsin mening bör ge regeringen detta till känna. Härigenomtillgodoses delvis motion Sf14 yrkande 1 och i denna del ävenmotion Sf20 yrkande 1.Motion Sf20 yrkande 1 får i övriga delar anses tillgodoseddmed vad utskottet ovan anfört.Arbete på öppna arbetsmarknadenNuvarande ordningSedan juli 1992 kan asylsökande undantas från skyldigheten attha arbetstillstånd om bedömer att verkets besluti ärendet inte kommer att kunna fattas frånansökan. skall utfärda bevis härom. Denasylsökande kan därefter ta arbete på den öppna arbetsmarknaden.Bestämmelserna är intagna i 4 kap. 3 a § utlänningsförordningen(1989:547).PropositionenRegeringen anser att nuvarande bestämmelser om rätten förasylsökande att arbeta på öppna arbetsmarknaden bör gälla ävenfortsättningsvis.MotionerI motion Sf20 av m.fl. (s) anför motionärernaatt den nuvarande ordningen leder till byråkrati och onödigakostnader. De begär i yrkande 6 ett tillkännagivande om attförutsättningarna för utfärdande av bevis i stället bör vara attden asylsökande har vistats på en förläggning ochhar ett erbjudande om arbete. En sådan ordning skulle leda kostnadsbesparing.Berith m.fl. (v) begär i motion Sf12 yrkande 4 attasylsökande automatiskt skall få temporärt arbetstillstånd, ombeslut om uppehållstillstånd inte fattats frånansökningen. Arbetstillståndet bör endast gällakollektivavtalsreglerat arbete. Ett tillkännagivande om attasylsökande bör få rätt att arbeta efter tre månaders väntetidbegärs vidare i motion Sf622 yrkande 33 av m.fl.(v).I motion Sf17 yrkande 1 av i (m) begärmotionären ett tillkännagivande om att asylsökande inte börtillåtas arbeta inom den reguljära arbetsmarknaden underutredningstiden.UtskottetInvandrarverket har i sin anslagsframställning för budgetåret1994/95 angivit att det för hanteringen av undantagen frånarbetstillstånd går åt ca 6 årsarbetskrafter. Eftersom endast ca50 asylsökande bedöms ha legalt arbete anser verket att dennuvarande hanteringen inte fyller någon egentlig funktion.Verket föreslår att endast de som fått arbetserbjudande skallerhålla beslut om undantag från kravet på arbetstillstånd. Detskulle ge en besparing på ca vid samma antalasylsökande som under /93.Enligt utskottets mening innebär den nuvarande ordningenonödigt höga kostnader för hanteringen av de asylsökandes rättatt under vissa förutsättningar arbeta. har isin anslagsframställning föreslagit en administrativt enklarelösning. Utskottet anser att regeringen med utgångspunkt i dettaförslag bör finna en bättre lösning av arbetstillståndsfrågan,och bör med anledning av motionerna Sf12 yrkande 4,Sf20 yrkande 6 och Sf622 yrkande 33 som sin mening ge regeringendetta till känna. Utskottet avstyrker däremot bifall till motionSf17 yrkande 1.Annan sysselsättning för asylsökandePropositionenInvandrarverket har tagit fram riktlinjer för meningsfullvistelse för asylsökande på förläggning. Utgångspunkten är attden asylsökande, förutom att ta ansvar för sin dagligalivsföring, också skall ha en aktiv roll i den dagliga skötselnav förläggningen och därutöver erbjudas andra former avorganiserad sysselsättning som så långt som möjligt är tillnytta för honom/henne oavsett utgången i asylärendet.Verksamheten skall stimulera till att utveckla kunskaper isvenska språket och om det svenska samhället. Invandrarverkethar också i ett särskilt projekt utvecklat formerna förkvalitativa förbättringar inom verkets barnverksamhet genomaktiv medverkan från föräldrar och andra vuxna.I propositionen anförs att det är angeläget attInvandrarverket utvecklar sitt program för organiseradverksamhet för asylsökande och att detta inte begränsas till attgälla asylsökande på förläggning. Den organiserade verksamhetenkommer enligt regeringen att ha följande former: deltagande i svenskundervisning och orientering om detsvenska samhället, studiecirklar o.dyl. deltagande i det gemensamma arbetet på förläggningen deltagande i verksamhet utanför förläggningen.I propositionen anges att målsättningen bör vara att allaasylsökande skall arbeta eller delta i någon form av organiseradverksamhet . Särskilt angeläget är atten meningsfull sysselsättning kan beredas ungdomar mellan 16 och18 år.Den sysselsättning som kan komma i fråga vidförläggningsboende är i första hand sådan som erbjuds inomförläggningsområdet. För att kunna erbjuda asylsökandesysselsättning enligt den målsättning som angivits är detemellertid nödvändigt att de kan erbjudas sysselsättning ävenutanför förläggningarna.För att underlätta möjligheterna att sysselsätta dem föreslåsatt de asylsökande med avseende på den organiseradesysselsättningen inte skall betraktas som arbetstagare iarbetsrättslig mening. Arbetsmiljölagen bör dock delvistillämpas även på de arbetsuppgifter som de asylsökande utför.Försäkringsskyddet för arbetsskador bör byggas ut.Försäkringsskyddet bör även kompletteras så att det omfattarskada som asylsökande kan vålla på uppdragsgivarens egendom.Någon särskild ersättning för utfört arbete skall inte lämnastill de asylsökande. Det normala måste i stället vara att densom sysselsätter asylsökande betalar ett belopp tillInvandrarverket för att få arbetet utfört.Det bör i första hand ankomma på att sökaordna sysselsättning för asylsökande och teckna avtal meduppdragsgivaren. Har driften av en förläggning lagts ut påentreprenad kan verket uppdra åt entreprenören att träffa avtalom sysselsättning.Samma rättigheter och skyldigheter i fråga om organiseradverksamhet bör gälla för alla asylsökande oavsett om de bor påförläggning eller hos anhöriga eller vänner. I praktiken tordedock möjligheter att ordna sysselsättning fördem som inte bor på förläggning vara ganska små.I princip bör det vara fråga om verksamhet som annars inteskulle bli utförd.