bet · GH01FiU19 · 1994-05-26 00:00:00 — Den kommunala ekonomin(prop. 1993/94:100 och 1993/94:150) tillstyrker i detta betänkande de förslag omden kommunala ekonomin som regeringen lagt fram ikompletteringspropositionen och i budgetpropositionen.Förslagen innebär att statsbidragen till kommuner ochlandsting blir nominellt oförändrade med hänsyntill det samhällsekonomiska läget. Vidare föreslås att detstatliga utjämningsbidraget till kommunerna för skallutgå med samma belopp per kommun som det preliminära bidragetför . Det sker i avvaktan på det pågåendeutredningsarbetet om hur statsbidrags- och utjämningsystemetskall utformas fr.o.m. år 1996.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till ekonomiskreglering mellan staten och kommunsektorn för andra halvåret1994 och samt förslaget till riktlinjer för den s.k.finansieringsprincipens tillämpning. När det gäller denekonomiska regleringen för föreslår dockutskottet en mindre justering.Till betänkandet har en reservation (nyd), ett särskiltyttrande (s) och en meningsyttring (v) fogats.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1993/94:100 (budgetpropositionen)bilaga 8 i vad avser littera H Bidrag och ersättningar tillkommunerna och avsnittet Övriga frågor inom Finansdepartementetsområde,dels proposition 1993/94:150 (kompletteringspropositionen)bilaga 7 i vad avser avsnitt 2, ekonomi,dels de med anledning av proposition 1993/94:150 väcktamotionerna1993/94:Fi32 av m.fl. (v) i vad avseryrkande 3,1993/94:Fi43 av m.fl. (s),dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1993/94:Fi206 av m.fl. (v) i vad avseryrkande 4,1993/94:Fi301 av Axel m.fl. (s),1993/94:Fi302 av (),1993/94:Fi303 av m.fl. (s),1993/94:Fi304 av och (),1993/94:Fi305 av m.fl. (s),1993/94:Fi306 av (),1993/94:Fi307 av och (nyd) ivad avser yrkande 1,1993/94:Fi412 av m.fl. (nyd) i vad avseryrkande 2,1993/94:A449 av m.fl. (s) i vad avseryrkande 3,1993/94:A455 av m.fl. (fp) i vad avseryrkande 13,1993/94:A456 av m.fl. (s) i vad avseryrkande 4.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) i vad avseryrkande 27,1993/94:Ub365 av m.fl. (nyd) i vad avseryrkande 9.Regeringens lagförslagRegeringens i propositionerna 100 och 150 framlagda lagförslagåterfinns i bilaga 1 till detta betänkande.Studiebesök, inkomna skrivelser m.m.Inför behandlingen av de kommunalekonomiska frågorna harutskottet besökt kommunerna ochTrelleborg.Skrivelser i ärendet har inkommit från ,kyrkliga samfällighet, kyrkonämnd och SvenskaKommunförbundet.Dessutom har företrädare för införutskottet redovisat sina synpunkter på den kommunala ekonomin. Proposition 100Regeringen har i proposition 100 bilaga 8 Finansdepartementetdels under punkt H 1 (s. 155--158) föreslagitatt till Statligt utjämningsbidrag till kommuner /95 anvisar ett förslagsanslag på37 ,dels under punkt H 2 (s. 158--159) föreslagitatt till Skatteutjämningsbidrag till landsting /95 anvisar ett förslagsanslag på7 ,dels i avsnittet Övriga frågor inom Finansdepartementetsområde (s. 174--177) föreslagitatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m.Proposition 150I proposition 150 bilaga 7 avsnitt 2Kommunal ekonomi (s. 4--39) har regeringen föreslagit1. att antar propositionens förslag till lag omändring i lagen (1993:778) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel ,2. att antar regeringens förslag till lag medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel ,3. att antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1992:670) om statligt utjämningsbidrag till kommuner,4. att bemyndigar regeringen att utge bidrag medanledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem ienlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.3.3),5. att godkänner det som regeringen förordar omtillämpningen av finansieringsprincipen (avsnitt 2.5.1),6. att till Bidrag med anledning av införandet avett nytt statsbidragssystem m.m. för /95 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 790 000 000kr. Motioner väckta med anledning av proposition 1501993/94:Fi32 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidragen till kommunerna.1993/94:Fi43 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att måste kompenseras för deekonomiska försämringarna i samband med skatteuppgörelse ochskatteomläggning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter att tillhandahållaen likvärdig service till kommuninvånarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om övervältrandet av kostnader på kommunerna.Motioner väckta under allmänna motionstiden1993/94:Fi206 av m.fl. (v) vari yrkas4. att beslutar om kommunakuten enligt vad som sägsi motionen.1993/94:Fi301 av Axel m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring i reglerna för beskattning avfritidshus.1993/94:Fi302 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av kommuners möjlighet till någon form avkompensation för investeringar i samband medfritidshusbebyggelse.1993/94:Fi303 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att återställa Göteborgskommuns ekonomi.1993/94:Fi304 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om direktiv till Kommunalekonomiskautredningen.1993/94:Fi305 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder i storstäderna.1993/94:Fi306 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om rätt för kommunen att införa enfritidshusavgift som täcker värdkommunens genomsnittskostnad försådan service som måste ges gratis.1993/94:Fi307 av och (nyd)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskning av bidrag till kommun ochlandsting på grund av överlöner hos mottagaren.1993/94:Fi412 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att sänker av regeringen föreslaget anslag tillBidrag och ersättningar till kommunerna för /95med 1 och således anvisar36 954 000 000 kr.1993/94:A449 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidragssystemet.1993/94:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av modeller för fördelning avstatsbidrag som tar hänsyn till de höga boendekostnaderna iStockholms län.1993/94:A456 av m.fl. (s) vari yrkas4. att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att inrätta flera fristående "think tanks" förlångsiktig okonventionell samhällsanalys.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fastighetsbeskattning.1993/94:Ub365 av m.fl. (nyd) vari yrkas9. att till Statligt utjämningsbidrag för kommuner(anslag H 1. sjunde huvudtiteln) /95 anvisar954 mindre än regeringen föreslagit eller således37 , InledningI detta betänkande behandlar finansutskottet de förslag om denkommunala ekonomin som regeringen presenterat ikompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150 bil. 7) och demotioner som väckts i anslutning därtill. Utskottet behandlarockså de förslag till bidrag och ersättningar m.m. tillkommunsektorn som regeringen lagt fram i budgetpropositionen(prop. 1993/94:100 bil. 8) samt ett antal motioner i olikakommunalekonomiska frågor som väckts under den allmännamotionstiden.I samband med ställningstagande till ettnytt statsbidragssystem beslöts att vissa övergångsregler skullegälla . I anslutning till införandettillkallades en särskild utredare för att göra en översyn av denprovisoriska ordningen för utjämning av strukturkostnader i detnya utjämningsbidraget. Utredarens förslag i betänkandetKostnadsutjämning mellan kommunerna (SOU 1993:53) harremissbehandlats. Vidare har en arbetsgrupp inomFinansdepartementet redovisat rapporten -- alternativa modeller (Ds 1993:68), vilkenockså har remissbehandlats.För att åstadkomma en långsiktig och samordnad bedömning avstatsbidragen och utjämningen inom kommunsektorn har enparlamentarisk beredning därefter tillkallats (Fi 1993:24).Beredningen skall presentera ett fullständigt förslag tillbidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting,vilket skall kunna träda i kraft . De tidigarenämnda förslagen om kostnads- resp. inkomstutjämning haröverlämnats till beredningen. Även det avlämnadeförslaget från den landstingsekonomiska utredningen (Fi 1993:14)kommer att vägas in i beredningens arbete. I avvaktan påberedningens översyn föreslås i propositionen attövergångslösningar skall göras även för år 1995.Den kommunala ekonomin --1999I kompletteringspropositionen understryks att statensansvar för samhällsekonomin och verksamheten i stort inomkommunsektorn måste kombineras med respekt för den kommunalasjälvstyrelsen. Statsmakten har till uppgift att ange riktlinjerför den kommunala ekonomin. I detta ingår att vid ensamhällsekonomisk bedömning anvisa utrymmet för sektornsskattefinansierade verksamhet. Utrymmet bestäms dels av detkommunala skatteunderlaget och kommunsektorns skatteuttag, delsav de statliga bidragen till sektorn.När det gäller kommunalskatten förutsätter regeringen att dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen inte höjs. Regeringenpekar också på möjligheterna att öka avgiftsfinansieringenalternativt minska eller avveckla verksamheter för att skapautrymme för reformer. Varje kommun bör därför noga pröva ochutveckla sin avgiftspolitik, sägs det i propositionen.Något utrymme för uppräkning av statsbidragen under denärmaste åren finns inte enligt regeringen. Kommunsektorn bördela ansvaret för att eliminera det strukturella underskottet ide offentliga finanserna. Regeringen noterar att del av besparingarna i den offentliga sektorn har skettinom kommunsektorn och att ett omfattande förnyelsearbetebedrivs. Det handlar inte minst om nya verksamhetsformer och nyasätt att styra och organisera verksamheten. Studier tyder vidarepå att produktiviteten har utvecklats positivt under de senasteåren.Regeringen föreslår således med hänvisning till detsamhällsekonomiska läget att statsbidragen till kommuner ochlandsting blir nominellt oförändrade. De storakraven på budgetsanering måste enligt regeringens bedömning ävenfå effekter för den kommunala sektorn. Sektorn har, som helhetoch i jämförelse med andra sektorer, enligt gjordakonsekvensanalyser acceptabla ekonomiska förhållanden. Samtidigtunderstryks att förhållandena kan variera kraftigt mellanenskilda kommuner och landsting. Tilldelningen av ekonomiskaresurser till kommuner och landsting måste enligt propositionenutvecklas mycket restriktivt även för de närmast följande åren.Nominellt oförändrade statsbidrag är den högsta nivå som börvara aktuell t.o.m. år 1999.I motion Fi32 av m.fl. (v) anges att denreala offentliga konsumtionen måste ges ett visst begränsatutrymme för att växa. Kommuner och landsting måste ges möjlighetatt ta sin del av ansvaret för att reducera arbetslösheten.Vänsterpartiet avvisar inriktningen mot att den privatakonsumtionen skall ta ständigt ökande andelar av den ekonomiskatillväxten på bekostnad av den offentliga konsumtionen.Riksdagen föreslås därför utfärda en garanti om att inga nyaindragningar av de totala statsbidragen skall ske under1990-talet.Merparten av regeringens sparprogram, sägs det i motionen,utgörs av en utebliven tillväxt. hoppasregeringen att befolkningens inkomster skall växa perår i fast penningvärde under resten av 1990-talet. Om dekommunalt anställda skall få del av denna reala tillväxt måstekommunerna minska antalet anställda om de inte får öka sin realakonsumtion. kommer inkomsttillväxten totalt att betydaatt de kommunala skatteintäkterna ökar om oförändradnivå på skatterna antas. Kommuner och landsting kommer då att fåstora finansiella överskott. Enligt motionärerna är detsannolikt att regeringen avser att dra in dessa överskott. Omdetta står dock ingenting i propositionen. Regeringen planeraruppenbarligen nya stora indragningar av pengar från kommuner ochlandsting men vågar inte säga det. Skolan, vården och omsorgenmåste få sin beskärda del av de ökande inkomsterna under andrahalvan av , hävdar motionärerna.I motion Fi43 av m.fl. (s) sägs attett systemskifte pågår i . Genom att successivt försämraden offentliga sektorns ekonomi rycks grunden för den generellavälfärdspolitiken undan. Vi är, enligt motionärerna, snabbt påväg in i två-tredjedelssamhället med en stor medelklass somlever bra men där många människor hamnar utanför det växandevälståndet. uppvisar många tecken på atttvå-tredjedelssamhället redan är etablerat. Typiska känneteckenär hög arbetslöshet, social utslagning och segregation.I motionen hävdas att de borgerliga partierna skär nerstatsbidragen till kommuner och landsting i snabb takt trotsvetskapen om att människor går direkt ut i arbetslöshet. Dettasker nu senast i kompletteringspropositionen där regeringenföreslår att statsbidragen skall bli nominellt oförändrade förår 1995 jämfört med . Ett annat inslag i den borgerligapolitiken är enligt motionen att ålägga kommunerna nyabetungande och ofinansierade arbetsuppgifter som i sin turtvingar fram neddragningar inom andra angelägna områden.Utskottet konstaterar inledningsvis att statsmakternagivetvis har det övergripande ansvaret för att den offentligasektorn i sin helhet utvecklas på ett sätt som är förenligt medsamhällsekonomisk balans. Den komunala sektorn måste bidra tillsaneringen av de offentliga finanserna. Utskottet kan därföransluta sig till det som anförs i propositionen om atttilldelningen av de ekonomiska resurserna till kommuner ochlandsting måste utvecklas mycket restriktivt under överblickbarframtid. Utskottet avstyrker således förslag attkommunsektorn i reala termer skall få öka sin konsumtion.Utskottet återkommer senare till de konkreta förslagen tillanslag till kommuner och landsting resp. förändrad lagreglering,men vill redan nu uttala sitt stöd för att statsbidragen blirnominellt oförändrade för jämfört med . Samma sakgäller förslaget att i avvaktan på den pågående översynen avbidrags- och utjämningssystemet även låsa bidragen till deenskilda kommunerna. Utskottet vill i sammanhanget betona attden ordning för övergången till övergripande och samordnatsystem från som regeringen föreslår hartillkommit efter framställningar från Svenska Kommunförbundetoch Landstingsförbundet.Utskottet vill också peka på det omfattande förnyelse- ochbesparingsarbete som pågår i kommuner ochlandsting. Icke oväsentliga kostnadsreduceringar har kunnatgenomföras som verksamhetens volym i allt väsentligthar kunnat upprätthållas. Det har också gett utslag i deproduktivitetsförbättringar som Expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi () har noterat i ett antal studier.Enligt utskottets mening torde det nya statsbidragssystemet habidragit till de uppnådda resultaten. Utskottet ser vidarepositivt på de studier om produktivitetsutvecklingen somgenomförts och det metodutvecklingsarbete som pågår.När det gäller kommunernas rätt att finansiera sin verksamhetmed skatter eller avgifter vill utskottet erinra om vad som sägsi kompletteringspropositionen (bil. 7 s. 5) om att statensansvar för samhällsekonomin måste kombineras med respekt för denkommunala självstyrelsen. Normgivning gentemot kommuner ochlandsting skall ske genom lag. Det är således kommuner ochlandsting som inom de ramar som anges i lagstiftningen har attavgöra hur instrumenten för finansiering av den kommunalaverksamheten skall användas. Utskottet utgår från att man frånkommunalt håll vid utformningen av skatte- och avgiftspolitikentar såväl samhällsekonomiska som fördelningspolitiska hänsyn.Med det anförda ställer sig utskottet bakom det som regeringeni propositionen anför om de samhällsekonomiska förutsättningarnaoch om kommunsektorns utrymme för åren 1994--1999 och avstyrkermotionerna Fi32 (v) yrkande 3 och Fi43 (s) yrkande 4.Uppföljning, utvärdering och revisionUtskottet konstaterar med tillfredsställelse att enuppföljning av den kommunala ekonomin redovisas för iårets kompletteringsproposition. Den sker inte minst motbakgrund av de uttalanden som utskottet gjorde i anslutning tillbeslutet om ett nytt bidrags- och utjämningssystem(1991/92:FiU29, s. 24). Enligt vad som anges i propositionen äravsikten att fortsättningsvis redovisa en övergripande ekonomiskanalys i samband med budgetpropositionen. Inom regeringskanslietpågår dessutom ett arbete med en samlad redovisning tillriksdagen av olika frågor som berör kommunernas och landstingensverksamhet. Ett första underlag för en sådan årligåterrapportering har presenterats i rapporten(Ds 1994:61) redovisning av utvecklingen i kommuneroch landsting.Från statsmakterna sida är enligt utskottet en väl fungerandeuppföljning, utvärdering och revision av stor vikt i ett systemmed statlig ram- och målstyrning av den kommunala sektorn. Detär därför angeläget att det nu igångsatta utvecklingsarbetetfortsätter och fortlöpande avrapporteras till riksdagen.I samband med riksdagsbeslutet betonade utskottetatt en förutsättning för att kommunerna skall kunna utnyttja deökade möjligheterna som ett nytt generellt statsbidragssystemger är att statsmakterna är återhållsamma med reglering i delagar och andra författningar som styr den kommunalaverksamheten. Det stämmer också väl överens med det somregeringen nu anför i kompletteringspropositionen om att statensstyrning bör ske dels genom statlig ram- och/ellerrättighetslagstiftning, dels genom att staten anger detskattefinansierade utrymmet. Regeringen bör enligt utskottet isin årliga rapport till även redovisa hurregelstyrningen av kommunsektorn utvecklats.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om vad utskottetuttalade (1991/92:FiU29 s. 42) om den statligarevisionens roll gentemot kommuner och landsting. Utskottetutgick från att regeringen skulle följa utvecklingen. betänkande Reformera riksdagsarbetet! frånjuni 1993 förutsattes att regeringen skulle återkommamed en närmare analys av den statliga revisionens roll rörandeden kommunala sektorn. Utredningens förslag bereds förnärvarande inom . Utskottet förutsätter att regeringenredovisar sina överväganden i hithörande frågor i 1995 årsbudgetproposition tillsammans med de analyser som aviseras ipropositionen.Översyn av nuvarande bidragssystemStorstädernas ekonomiI motion A455 av m.fl. (fp) omarbetsmarknad och infrastruktur i ställs krav påatt modeller för fördelning av statsbidrag som tar hänsyn tillde höga boendekostnaderna i länet tas fram. Enligt motionärernavisar studier att Stockholmsfamiljen har mindre pengar kvar änfamiljer med motsvarande inkomster och boendestandard i andradelar av landet när alla basutgifter är betalda. Detta trotslägre kommunalskatt i . Främsta orsaken är dehögre boendekostnaderna. När det gäller levnadsvillkoren iövrigt påpekas att den sociala utslagningen är större iStockholms län än någon annanstans i landet.I motion Fi303 av m.fl. (s) -- väcktunder den allmänna motionstiden -- tas kommuns ekonomiupp. Enligt motionärerna är ett nytt skatteutjämningssystemnödvändigt. Till skillnad mot nuvarande system måste ett sådantbeakta olika merkostnader som drabbar och andra störrestäder, t.ex kostnader för äldreomsorg, socialbidrag, gator ochvägar samt kollektivtrafik.Andra frågor som berörs av motionärerna är skattereformenskonsekvenser, de ändrade räntevillkoren för det statliga lånetpå som beviljades av år1990 samt behovet av en fastighetsskatt för att skapautrymme för finansiering av nödvändig infrastruktur.I motion Fi43 av m.fl. (s) -- väcktmed anledning av kompletteringspropositionen -- återkommer sammamotionärer som i motion Fi303 till frågan om Göteborgsekonomiska situation. Bl.a. framhålls att den verklighetsbildsom regeringen beskriver i sin kompletteringspropositionavsevärt skiljer sig från den verklighet som befinnersig i. T.ex. anges i motionen att konsumtionen för Göteborgförutses sjunka och och inte med igenomsnitt för de två åren enligt propositionensantaganden.Påståendet att levt över sina tillgångar är, hävdarmotionärerna, direkt missvisande. I stället har Göteborgskommunala konsumtion och 1990-talen legatbetydligt under riksgenomsnittet. Förklaringen till kommunenssvåra ekonomiska problem går att finna i den konsekvent negativasärbehandlingen från statens sida. En negativ särbehandling somaccelererat under den nuvarande borgerliga regeringen. För attnå ekonomisk balans har drastiska nedskärningar gjorts inomskola, barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg. harGöteborg strukturella problem att handskas med. I motionenställs därför krav på ett nytt utjämningssystem som tar hänsyntill de merkostnader som drabbar och andra störrestäder.Storstädernas ekonomi behandlas också i motion Fi305 avLars-Erik m.fl. (s) och därvid med särskild betoning påsituationen i . Nödvändiga infrastrukturella investeringarinnebär ekonomiska påfrestningar för dessa som behovenav insatser inom det sociala området är betydande.Arbetslösheten slår särskilt hårt mot , sägs det imotionen.Den sociala och befolkningsmässiga strukturen i storstädernainnebär också extra kommunala utgifter för bostäder, barnomsorg,äldrevård, trafik m.m. Storstäderna fyller dessutom regionalafunktioner som medför extra utgifter. Skatteunderlagsökningenhar varit vikande , vilket blivit än merpåtagligt genom slopandet av beskattningen av juridiskapersoner.Motionärerna anser att en rad åtgärder måste övervägas för attge storstäderna ekonomiska förutsättningar att möta angelägnabehov . T.ex bör skatteutjämningssystemet ändrasså att det tar hänsyn till storstädernas speciella situation.Vidare bör den kommunala beskattningen av juridiska personeråterinföras liksom den kommunala fastighetsskatten. De kommunalainvesteringarna medverkar enligt motionärerna tillvärdestegringar på fastigheterna. Ett särskilt statligt stöd föråtgärder i 1960-talsområdena är också motiverat, sägs det.Utskottet vill i sammanhanget peka på den parlamentariskaberedning (Fi 1993:24) som har till uppgift att föreslå hurstatens bidrag till kommuner och landsting och utjämning mellandem skall utformas . En av kommitténsgrundläggande uppgifter är att utifrån tidigare utredningar ochremissyttranden över dessa lämna förslag till inkomst- ochstrukturkostnadsutjämning (dir. 1993:137).Flertalet av de aspekter på storstädernas ekonomiskaförhållanden som tas upp i de här aktuella motionerna är välkända i diskussionen om utjämningssystemet och har bl.a. belystsi strukturkostnadsutredningens betänkande Kostnadsutjämningmellan kommunerna (SOU 1993:53). Utskottet konstaterar att detingår i beredningens uppgift att beakta dessa förhållanden.Samtidigt bör noteras att beredningen också skall föreslå ivilken utsträckning och på vilket sätt de regionalpolitiskakostnaderna skall beaktas samt bedöma hur detta påverkarsystemet som helhet. Något särskilt uttalande från utskottet medanledning av motionerna är mot denna bakgrund inte befogat.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A455 (fp)yrkande 13, Fi303 (s), Fi43 (s) yrkandena 1 och 3 samtFi305 (s).Övriga krav på översynEtt antal specifika frågor angående statsbidragssystemetsutformning tas upp i några motioner.I motion A449 av m.fl. (s) anförs såledesatt statsbidrag och annat statligt stöd bör möjliggöra attbehoven av vård och omsorg tillgodoses och att kvinnorna harkvar sina jobb. Arbetslinjen bör gälla och det är enligt vad somsägs i motionen samhällsekonomiskt lönsamt att satsa pengar påatt låta människor arbeta i stället för att uppbäraarbetslöshetsunderstöd eller socialbidrag.