bet · GH01UbU8 · 1994-04-14 00:00:00 — Övriga utbildningsfrågorHögskoleutbildningar anpassade till invandrares särskildaförutsättningar behövs, enligt motion 1993/94:Ub906(s) yrkande 20. Motionärerna framhåller att invandrare ofta hari utlandet eller i förvärvad utbildning, yrkeskunskaperoch dubbel kulturkompetens samt behärskar flera språk.Speciella kurser, anpassade till deras förutsättningar, t.ex.med kombination teknik/ekonomi/ekologi/internationellhandel skulle ge en särskild kompetens till stor glädjeför framtiden.Utskottet delar motionärernas åsikt att invandrares särskildakompetens bör tas till vara i högskoleutbildningen och även iarbetslivet. Det är viktigt för vårt land att så skeri större utsträckning än . Den ökade lokala frihetenoch den större flexibilitet som följt av att linjesystemetersatts med examensordning med bl.a. generella examina medförenligt utskottets mening bättre förutsättningar att förverkligadet som motionärerna föreslår. Det ankommer dock inte påriksdagen och regeringen att besluta om detta, utan på varjeuniversitet eller högskola. Utskottet utgår från att de känneransvar för detta. Något tillkännagivande av är därförinte påkallat, varför utskottet föreslår att avslårmotion 1993/94:Ub906 yrkande 20.Enligt motion 1993/94:Ub634 (m, s, fp, c, kds) bör detinrättas en yrkesexamen för laboratorieassistenter. Dettahar, anför motionärerna, bl.a. uttalats av isamband med remissförfarandet inför beslut om den nyahögskoleförordningen. De tretton vårdhögskolor som i daganordnar utbildningen kommer fr.o.m. att förlänga den från90 poäng till 120 poäng och förändra studieplanen så att enstörre del är av mer generell karaktär, medan specialiseringenfår mindre utrymme.Utskottet behandlade vid föregående två motioner medmotsvarande yrkanden. De avstyrktes då av utskottet, somhänvisade till att regeringens överväganden med anledning avutredningen om vårdhögskolorna borde avvaktas (bet.1992/93:UbU14 s. 67). I proposition 1993/94:177 har regeringennu lagt fram sina förslag rörande vårdhögskolornasorganisatoriska ställning m.m. Utskottet kommer att behandladessa i ett senare betänkande. Frågan om yrkesexamen förlaboratorieassistenter berörs inte i nämnda proposition.Utskottet utgår från att regeringen kommer att pröva frågan omen sådan examen mot bakgrund bl.a. av vad ochmotionärerna anfört.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:Ub634.En utredning bör göras om möjligheterna för ämnetarbetsterapi att etableras som ämne för forskarutbildning,enligt motion 1993/94:Ub630 (s). De arbetsterapeuter som i daggår vidare till forskning måste ta sin forskarexamen inom ramenför andra ämnen. En konsekvens av bristen på svensk forskning iämnet arbetsterapi är att grundutbildningensforskningsanknytning och undervisning baseras på i huvudsakamerikansk forskning. De amerikanska modellerna förrehabilitering kan emellertid, enligt motionärerna, inteokritiskt användas i det svenska samhället. De ser en risk föratt nya eller icke etablerade ämnen kommer till korta, närprofessurer fr.o.m. innevarande budgetår inrättas genomlokala beslut av resp. universitet eller högskola.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten för vårtsamhälle av rehabilitering genom insatser av bl.a. välutbildadearbetsterapeuter. Utbildningen av denna yrkesgrupp skall,liksom all annan högskoleutbildning, vila på vetenskaplig ellerkonstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Det är därförsjälvfallet viktigt att den vetenskapliga grunden förarbetsterapeututbildningen utvecklas. Kvaliteten ochförnyelsekraften i universitetens och högskolornas verksamhetär, som regeringen framhöll i proposition 1992/93:170 (s. 164),av stor betydelse för den långsiktiga kompetens- ochkunskapsuppbyggnaden inom alla samhällssektorer. Utskottetanser dock inte att statsmakterna bör återgå till att ta ansvarför hur kunskapen organiseras i ämnen. Det bör förbli ettansvar för forskarsamhället att avgöra när den pågåendevetenskapliga utvecklingen motiverar etablering av nya ämnenför lärartjänster inom högskolan och för forskarutbildning.Såvitt utskottet känner till har inte någon professurinrättats i arbetsterapi. Utskottet utgår från att fakulteternavid universitet och högskolor känner ansvar förforskningsanknytning av all grundläggande högskoleutbildning.I proposition 1993/94:177 har regeringen lagt framförslag om en stiftelse, vars avkastning skall gå tillforskning och forskarutbildning på vårdområdet samt tillforskning med inriktning på allergier och annan överkänslighet.Eftersom arbetsterapi tillhör vårdområdet och ingår i demedellånga vårdutbildningarna finns skäl att anta att nyaresurser till forskning också kan tillfallaarbetsterapiforskning. Utskottet kommer att behandlaproposition /94:177 under våren.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1993/94:Ub630.Socialdemokraterna menar i motion 1993/94:Ub715 (s) yrkande 2att den yrkestekniska högskoleutbildningen (YTH) om 60 poängbör vidareutvecklas. De anser också att benämningen börändras till yrkeshögskola, och att nya former för samverkan medarbetslivet bör sökas. I motion 1993/94:Ub614 (s) yrkande 1beskrivs planer inom /på attge YTH enligt en ny modell. Den innebär i korthet attutbildningen vänder sig främst till anställda i mindre företag,att studierna bedrivs på deltid och delvis med distansmetoder,samt att studenterna gör ett projektarbeteinom det egna företaget. Motionärerna vill att regeringen skallutarbeta en plan för sådana förändringar av YTH att det imotionen skisserade projektet kan genomföras vid iTrollhättan/Uddevalla.Utskottet erinrar om att den centrala styrningen av innehålloch uppläggning av grundläggande högskoleutbildning numerainskränker sig till vad som föreskrivs i examensordningen förolika examina. För yrkesteknisk högskoleexamen föreskrivs däratt examen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om minst 60poäng. Därtill ställs krav på tidigare, relevantyrkeserfarenhet. Vissa särskilda mål för denna examen anges.Studiernas organisation är däremot en helt lokal fråga. Ettgenomförande av den nya modell för YTH som planeras vidHögskolan i /fordrar inga andrastatsmaktsbeslut än att högskolan efter ansökan hos regeringenbeviljas examensrätt för yrkesteknisk högskoleexamen. Därutöverfordras att högskolan kan inrymma denna utbildning inom sinmedelsram och sitt utbildningsuppdrag. Utskottet noterar attHögskolan i /inte har ansökt omexamensrätt för yrkesteknisk högskoleexamen. I sin senaste,förenklade anslagsframställning anför högskolan att nästa årsanslagsframställning kan komma att innehålla förslag tillutökat takbelopp, om någon form av yrkesteknisk högskola ärmöjlig att starta.När det gäller förslaget om ändrad benämning av YTH noterarutskottet att det enda som beslutas centralt ärbenämningen på examina. har YTH haft en särställning istudiefinansieringshänseende, nämligen att deltagarna haft rätttill särskilt vuxenstudiestöd. I budgetpropositionen (s. 275)föreslås nu att denna rätt tas bort. Denna fråga bereds avsocialförsäkringsutskottet.Utskottet anser att något förslag från regeringen om nyastudieformer för YTH inte behövs och föreslår att riksdagenavslår motionerna 1993/94:Ub614 yrkande 1 och 1993/94:Ub715yrkande 2.En utvärdering av verksamheten med s.k. basår bör göras,anser Socialdemokraterna i motion 1993/94:Ub715 yrkande 6.Basåret har klara fördelar genom att det breddarrekryteringsunderlaget till högskoleutbildning medteknisk/naturvetenskaplig/matematisk inriktning, menorganisationen är enligt motionärerna inte problemfri.Utbildningen har stor samhörighet med den kommunalavuxenutbildningen. Systemet att den som antas till basår ocksåfår en plats reserverad i den högskoleutbildning han eller honvill påbörja efter dess slut upplevs som en genväg för vissastudenter att få tillträde till attraktiva utbildningar, anförmotionärerna. Platsreservationen är från högskolans synpunktosäker, eftersom studenter inte alltid håller fast vid detutbildningsval de gjort från början.Utskottet erinrar om att basår -- tekniskt basår -- harfunnits länge och har varit ett sätt att säkra rekryteringen avbåde män och kvinnor till tekniska utbildningar. I nuvarandeform startades basår så sent som /93 (prop.1991/92:150 bil. I:6, bet. FiU30, rskr. 350) efter beslut ijuni . Endast den första kullen studenter har hittillsavslutat basåret och gått över till de egentligahögskolestudierna. I det ovan nämnda femåriga uppdraget tillSkolverket och VHS ingår bl.a. att kontinuerligt följa upp hurkommande verksamhet inom ramen för basåret utvecklas. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att arrangemangen kringbasåret har visat sig innebära så stora problem, att riksdagenhar anledning att begära en utvärdering. bör därförenligt utskottets mening avslå motionsyrkandet.5. Anslag till universitet och högskolor m.m.Vissa universitet och högskolor har genom beslut avregeringen fått nya namn. Universiteten i , ochLinköping heter numera , resp. Linköpingsuniversitet. Högskolan för lärarutbildning i heterLärarhögskolan i . heter Kungl.Konsthögskolan.5.1 Vissa övergripande frågorRegeringen föreslår att universitet och högskolor skall få taut en avgift för forskningsetisk prövning, somforskningsetiska kommittéer inom de medicinska fakulteternagenomför för läkemedelsföretag. För att uppfyllaläkemedelslagens (1992:859) krav på att kliniskläkemedelsprövning på människor skall vara etiskt försvarlig(13 §) är nämligen läkemedelsföretagen i praktiken hänvisadetill att få en granskning och bedömning från någon av de etiskakommittéerna vid de medicinska fakulteterna. Regeringen anserdet då rimligt att läkemedelsföretagen betalar för prövningen.Utskottet har inget att invända mot förslaget och föreslåratt godkänner det.I forskningspropositionen 1993 (prop. 1992/93:170 avsnitt 8,s. 209--213) behandlades frågan om formerna förfinansiering av nationella forskningsanläggningar samtvissa s.k. nationella forskningsresurser. Med detsistnämnda avsågs vissa mindre, ofta tvärvetenskapligaanläggningar av stort nationellt intresse. Som exempel nämndesarkeologiska laboratorier som utför naturvetenskapligaanalyser, nämligen laboratoriet för vedanatomi ochdendrokronologi och det keramiska laboratoriet vid Lundsuniversitet och det miljöarkeologiska laboratoriet vid Umeåuniversitet. Enligt propositionen skulle dessa anläggningar,där så erfordras, utses och hanteras i samråd mellan berördaforskningsråd. Regeringen anmälde sin avsikt att /95 återkomma till med en bedömning avresursbehovet hos anläggningarna.Till de nationella forskningsanläggningarna återkommerutskottet i det följande (avsnitt 5.2, 5.3 samt 6.5).I budgetpropositionen anför regeringen nu om de nationellaforskningsresurserna (s. 244) att frågan bör ytterligareövervägas. Det sägs vidare att det ankommer på respektivevärduniversitet att tillföra laboratorierna de resurser somerfordras för att en verksamhet med god kvalitet skall kunnaupprätthållas. Något förslag om överföring avfinansieringsansvaret från resp. universitet till något ellernågra forskningsråd framläggs således inte. Medelsberäkningenunder resp. universitets anslag har inte påverkats avregeringens ställningstagande i fråga om de nu aktuellanationella forskningsresurserna.I fyra motioner framförs invändningar mot vad regeringenanfört.Motion 1993/94:Ub706 (fp) yrkande 2 anknyter till ett förslagfrån () attde tre laboratorierna skall finansieras över statsbudgeten pånationell nivå med sammanlagt drygt 1,7 miljoner kronor.Motionärerna anser att laboratorierna skall bekostas inom ramenför anslaget till NFR. Även i motion 1993/94:Ub716 (nyd)föreslås att det skall ankomma på NFR att tillföralaboratorierna de resurser som erfordras för att en verksamhetmed god kvalitet skall kunna upprätthållas både på kort och pålång sikt. Motionären föreslår att till NFR anvisar1 mer än vad regeringen föreslagit. Den föreslagnaanslagsökningen anser motionären lämpligen kan finansierasgenom motsvarande anslagsminskning vid resp. värduniversitet.I motion 1993/94:Ub701 (s) anknyter motionärerna också tillNFR:s förslag. De noterar att detta förslag innebär att deberörda fakulteterna skall bidra med , varför dennytillkommande kostnaden för statsbudgeten skulle bli 861 000kr. Enligt motionärerna är både Lunds och universitetberedda att ta ett fortsatt ekonomiskt ansvar för dessainternationellt kända laboratorier, i så stor utsträckning somdet är möjligt i förhållande till resp. universitets samladeresurser. Motionärerna anser att statsmakterna, genom att pekaut laboratoriernas nationella betydelse, också har ett ansvaratt tillskjuta vissa ekonomiska medel till de berördaverksamheterna. Regeringen bör enligt motionärerna snaraståterkomma med förslag till i detta avseende.Vänsterpartiet anser i motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 21att () bör få det nationella ansvaretför dessa tre laboratorier. Därför föreslås i motionen attriksdagen skall anvisa utöver regeringens förslagtill FRN, vilket tillsammans med viss överföring avfakultetsmedel för två av laboratorierna ()motsvarar av NFR föreslagna medel.Utskottet delar uppfattningen att medel för dessa nationellaforskningsresurser bör tillskjutas på nationell nivå. Utskottetutgår från att regeringen i kompletteringspropositionen kommeratt tillskjuta de resurser som erfordras för att verksamhetenvid de tre berörda forskningslaboratorierna skall kunnafortsätta i oförminskad omfattning även efter den 1 juli 1994.Med hänsyn härtill anser utskottet att något särskilt uttalandei frågan nu inte är påkallat, varför bör avslåmotionerna 1993/94:Ub701, 1993/94:Ub706 yrkande 2,1993/94:Ub714 yrkande 21 i denna del och 1993/94:Ub716 idenna del.Vänsterpartiet föreslår i motion 1993/94:Ub714 (v) yrkande 25att ytterligare medel () skall anslåstill forskarutbildningen under ett nytt anslag. Denförstärkning av medlen för forskarutbildning som riksdagenbeslutade om förra året (prop. 1992/93:170, bet. UbU15, rskr.388) räcker enligt motionärerna inte till att omvandla allaexisterande utbildningsbidrag till doktorandtjänster, än mindretill att öka antalet doktorander. Det föreslagna nya anslaget,som enligt motionärerna beräknas räcka till omkring 1 000tjänster, bör fördelas över högskolorna av regeringen.Utskottet anser att den treårsbudget för universitet ochhögskolor som antog vid föregående bör liggafast. Vidare vill utskottet framhålla att de stiftelser sombildats för strategisk resp. miljöstrategisk forskning samtRiksbankens jubileumsfond som mottagare av donation förkulturvetenskaplig forskning har som ett av sina klart uttaladeuppdrag att befordra forskarutbildning och forskarrekrytering(prop. 1992/93:171, bet. UbU16, rskr. I den nyligenframlagda propositionen om utbildning och forskning (prop.1993/94:177) finns ytterligare förslag med syftet att geutrymme för en utbyggnad av forskarutbildningen.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdagenbör avslå motionsyrkandet.De föreslagna anslagsbeloppen till universitet och högskolor,forskningsråd m.m. utgår från de beslut som fattades vidföregående för treårsperioden /94--1995/96.I avsnitt 1 av detta betänkande anges vilka förändringar somhar påverkat regeringens beräkning av beloppen för studentpengoch ersättning för helårsprestationer. Dessa förändringar hardärmed också påverkat beräkningen av anslagsbeloppen underanslagen till grundutbildning.Vid beräkningen av anslagen till forskning ochforskarutbildning har regeringen gjort en omfördelning av 20miljoner kronor från anslagen till universitet och högskolorsamt forskningsråd till anslaget Europeisk forskningssamverkan.Verksamheter inom dessa områden kommer att hamöjligheter till finansiering via EG:s forskningsbudget,framhåller regeringen. Vidare har forskningsrådens anslag ökatsmed , varvid det belopp från det tidigarelokalkostnadsanslaget som har tillförts anslagen till forskningoch forskarutbildning vid läroanstalterna har minskats imotsvarande mån. En omfördelning av anslagen till forskning ochforskarutbildning med mindre än en halv procent har ocksågjorts för att finansiera insatser inom den vetenskapligainfrastrukturen och vissa nya uppgifter inom utbildning ochforskning.5.2 universitetMed utgångspunkt i det utbildningsuppdrag som gäller föruniversitetet föreslår regeringen under anslaget Uppsalauniversitet: Grundutbildning ett belopp på 705 191 000 krför /95.Utskottet tillstyrker att anvisar ettreservationsanslag på det föreslagna beloppet.Anslagsbeloppet under : Forskning ochforskarutbildning har i propositionen beräknats medutgångspunkt i de riktlinjer för resurserna under anslaget somriksdagen godkände vid förra och därutöver med hänsyntill följande förändringar.Sammanlagt 15 professurer föreslås bli överförda till Uppsalauniversitet från forskningsråden. Dessutom föreslås att enprofessur överförs från Styrelsen för u-landsforskning (SAREC).Riksdagen godkände riktlinjer för en nyorganisation för samhällsvetenskaplig bostads- ochbyggforskning (prop. 1993/94:82, bet. BoU7, rskr. Enligtdessa skall en ny bostads-och byggforskning inrättas vid ochlokaliseras till . För den nya institutionen harregeringen i budgetpropositionen beräknat 14 miljoner kronorunder förevarande anslag.I enlighet med vad regeringen anförde i förra åretsforskningsproposition (prop. 1992/93:170 s. 211 f.) föreslås nuatt finansieringen av vissa s.k. nationellaforskningsanläggningar flyttas från resp. värduniversitet tillNaturvetenskapliga forskningsrådet. En av dessa anläggningar ärThe Svedberglaboratoriet i . Tandemacceleratorn vid TheSvedberglaboratoriet bör dock enligt NFR:s förslag, somregeringen anslutit sig till, även fortsättningsvis tillhöraUppsala universitet. Det totala belopp som universitetålagts att avsätta för The Svedberglaboratoriet innevarandebudgetår är . Därav avser 1 100 000 krtandemacceleratorn. Från förevarande anslag bör därför18 överföras till anslaget : Forskning.För ett centrum för biologisk mångfald (prop. 1993/94:30,bet. JoU9, rskr. 87) beräknas under dettaanslag.Regeringen föreslår till : Forskning ochforskarutbildning för /95 ett reservationsanslagpå 868 152 000 kr.Utskottet har erfarit att medelsberäkningen i propositionengjorts med förbiseende av att tandemacceleratorn vid TheSvedberglaboratoriet även fortsättningsvis skall tillhöraUppsala universitet. Anslagsbeloppet bör därför ökas med1 , medan anslaget till : Forskning bör minskas med samma belopp.I övrigt har utskottet inget att erinra mot medelsberäkningenoch föreslår därför att med anledning av regeringensförslag till : Forskning ochforskarutbildning för /95 anvisar ettreservationsanslag på 869 252 000 kr.5.3 Lunds universitetMed utgångspunkt i det utbildningsuppdrag som gäller föruniversitetet föreslår regeringen under anslaget Lundsuniversitet: Grundutbildning ett belopp på 1 165 472 000kr för /95.Utskottet, som inte har några invändningar motmedelsberäkningen, tillstyrker att för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på det föreslagnabeloppet.I motion 1993/94:Ub706 (fp) yrkande 3 framhålls det somviktigt att vissa statliga läroanstalter i samverkar.Lunds universitet bör samarbeta med som fått grundutbildning vid den sistnämnda högskolanbör aktivt rekryteras till forskarutbildning vid universitetet.Vidare anför motionärerna att lämpliga grundutbildningar börlokaliseras från /till , något somuniversitetet självt kan fatta beslut om.Utskottet anser inte att något tillkännagivande av riksdagenär påkallat med anledning av motionsyrkandet och föreslår attriksdagen avslår det.Ett transporttekniskt centrum bör enligt motion1993/94:A469 (s) yrkande 1 utvecklas vid Lunds tekniskahögskola, som ligger mitt i ett kommunikationsområde -- Skåne.I samma motion anförs att miljöproblemen i är stora ochutgör ett hot, men också en möjlighet. Ett miljövetenskapligttvärfackligt forskningscentrum bör enligt motionärerna skapasvid (yrkande 10). Detta centrum skullesamarbeta med och Sverigeslantbruksuniversitet och även kunna bli ett kompetenscentrumför energi- och miljöteknik.Utskottet erinrar om att det står universiteten fritt attsjälva besluta om inrättande av centrum, institutioner ochandra inrättningar. Något tillkännagivande av är intepåkallat, varför motionsyrkandena bör avslås.Anslagsbeloppet under : Forskning ochforskarutbildning har i propositionen beräknats medutgångspunkt i de riktlinjer för resurserna under anslaget somriksdagen godkände vid förra och därutöver med hänsyntill följande förändringar.Sammanlagt nio professurer föreslås bli överförda till Lundsuniversitet från forskningsråden.MAX-laboratoriet i , som är en nationellforskningsanläggning, föreslås bli överförd till NFR, vilketinnebär en minskning av förevarande anslag med 8 016 000 kr.Kostnader för lokaler, el, vatten och värme skall dockbestridas av . Regeringen avser att återkommatill sistnämnda fråga.Regeringen föreslår ett reservationsanslag på 895 383 000kr för /95. I beloppet ingår även medel förkonstnärligt utvecklingsarbete.Utskottet, som inte har något att erinra motmedelsberäkningen, tillstyrker att anvisar detföreslagna beloppet.5.4 universitetMed utgångspunkt i det utbildningsuppdrag som gäller föruniversitetet föreslår regeringen under anslaget Göteborgsuniversitet: Grundutbildning ett belopp på 864 062 000 krför /95.Utskottet, som inte har några invändningar motmedelsberäkningen, tillstyrker att för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på det föreslagnabeloppet.Statens engagemang i finansieringen av Botaniska trädgårdeni är enligt motion 1993/94:Kr291 (fp) yrkande 3orättvist litet. Medan övriga universitetsträdgårdar bekostashelt av staten, får i endaststatliga anslag som motsvarar en fjärdedel av driftbudgeten.Innan det nu löpande avtalet mellan staten och kommunom trädgården går ut , bör enligt motionärernaförhandlingar om en mer rättvis fördelning komma till stånd.Bildandet av en stiftelse, där kommun och stat delar påansvaret, bör utredas. Vidare anser motionärerna att det harvarit till förfång för båda parter att utbetalningen av statensbidrag numera sker via . I samma motion yrkande 4föreslås att de medel för miljöforskningsinformation, somfr.o.m. /92 anvisas till bl.a. Göteborgsuniversitet, skall vara öronmärkta för Botaniska trädgårdenliksom fallet var från början. Enligt motionärerna har förinnevarande budgetår inga pengar ställts till förfogande förmiljöforskningsinformation vid i har behandlat frågan om finansieringen av Botaniskaträdgården i vid ett flertal tillfällen under senareår, senast vid föregående (bet. 1992/93:UbU15 s. 99).Utskottet konstaterade då att de viduniversiteten skiljer sig från varandra i vissa avseenden,bl.a. däri att i huvudsakligen ären anläggning för allmänheten. Det avtal som gäller mellanstaten och innebär att statens bidrag höjtskraftigt jämfört med tiden . Om ,som är huvudman för , anser att statensbidrag till finansieringen bör ökas ytterligare, kan detta tasupp i förhandlingar inför en ev. ny avtalsperiod. De medel somuniversitetet tilldelats för miljöforskningsinformation harenligt vad utskottet inhämtat använts för att inrätta en tjänstför sådan information. Tjänsten är placerad vid botaniskainstitutionen, som är belägen i Botaniska trädgården.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1993/94:Kr291 yrkandena 3 och 4.I motion 1993/94:Ub669 (fp) anförs att regeringen börundersöka möjligheterna att inrätta ett institut förvätskekristallforskning vid . Detta börenligt motionärerna kunna göras i samband med införandet avteknikbrostiftelsen i . Forskning som bedrivits pådetta område vid har bl.a. lett ny bildskärmsteknik som väckt stor uppmärksamhet. Såväl försvensk teknisk forskning som för de industriella möjligheternasskull är det viktigt, anför motionärerna, att den påbörjadevätskekristallforskningen utvecklas inom landet som en svenskspecialitet och att den tillåts växa i den utsträckning somförväntas.