bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Årsredovisningen /93 visar att betydande förbättringarinom SIDA:s redovisningssystem har skett.Regeringen föreslår att en medelsram på anvisas föranslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer.MotionernaEnligt motion U212, yrkande 27, (s) bör anslås förutvecklingssamarbete genom folkrörelser och enskilda organisationer.I motion U201, yrkande 3, (v) bör de svenska biståndsmedlen till Västsaharagå direkt till Polisario annars riskerar de sahariska flyktingarna att bli utansvenskt stöd eftersom beslutat trappa ner på sitt engagemang iområdet.Enligt motion U223, yrkande 3, (fp) bör biståndet till öka ochdelvis kanaliseras direkt till Polisario.Enligt motion U602, yrkande 3, (c) är det ett problem att det svenskabiståndet till varierar kraftigt mellan åren. Problemet är attbidragen måste kanaliseras via svenska organisationer och att dessa oftastmåste bistå med egna medel, vilket ibland upplevs som ett hinder förstödinsatsernas omfattning.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.I motion U614, yrkande 3, (s) anförs att som sin mening bör geregeringen till känna att stödet till de västsahariska flyktingarna bör ökas.I motion U202 (s) pekar motionärerna på att enskilda organisationer ochstiftelser vars verksamhet huvudsakligen är förlagd till ärutestängda från bidrag från biståndsmyndigheterna. De förespråkar att enAT-organisation och ett svenskt Innovationscentrum till förmån förbiståndsverksamheten inrättas. Idén med AT () är attutnyttja kunnandet hos personer med lång erfarenhet av teknikutveckling ochinnovation för att bistå . Praktiskt går det till så att ett s.k.Innovationscentrum inrättas som kontaktyta mellan exempelvis forskning ochbiståndsorganisationer. AT skall medverka till bl.a. metodikutveckling ocherfarenhetsuppbyggnad på biståndsområdet.I motion U633, yrkande 5, (fp, s, m, c, kds, nyd, v) krävs att regeringenspecialdestinerar biståndsresurser till humanitära insatser till organisationeri och till flyktinglägren i och i Indien.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende dispositionav och medel till anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer.Därmed avstyrks motion U212 (s) yrkande 27.SIDA har /86 bidragit med stöd till de västsahariska flyktingarnabl.a. Sahariska Röda Halvmånen är den mottagandeorganisationen och sköter distributionen av hjälpen. Enligt vad som uppges avRädda Barnen fungerar samarbetet tillfredsställande och kontinuerliga rapporteroch redovisningar lämnas. Anklagelser, från marockansk sida, om förskingring avden humanitära hjälpen har, vid undersökningar ledda av UNHCR/WFP, visat sigvara felaktiga, varför fortsatt stöd via beviljats av SIDA.Enligt vad som uppgivits för utskottet avser dock att avvecklasin medverkan i programmet med motiveringen att det inte ligger inomorganisationens normala verksamhetsområde. Med anledning härav harUtrikesdepartementet föreslagit SIDA att söka finna andra, lämpliga kanaler fördet svenska biståndet efter det att fullföljt sitt deltagande iprogrammet.Medel för verksamheten beviljas av SIDA. Några planer på att dra ner elleravbryta biståndet uppges ej finnas.Med det anförda anser utskottet motionerna U201 (v) yrkande 3, U223 (fp)yrkande 3, U602 (c) yrkande 3 och U614 (s) yrkande 3 besvarade.I motion U202 (s) anförs bl.a. att ett s.k. Innovationscentrum inrättas somkontaktyta mellan exempelvis forskning och biståndsorganisationer. mening är det, generellt sett, positivt när kunnande inom olikasektorer av det svenska samhället är möjligt att utnyttja iutvecklingssamarbetet. Utskottet anser dock att det i första hand bör ankommapå berörda biståndsorganisationer att ta ställning till uppkommande, konkretaförslag med den inriktning som nämns i motionen.Med det anförda anser utskottet motion U202 (s) besvarad.Enligt vad utskottet inhämtat har SIDA , genom , börjat stödja byggandet av en skola, vilken beräknas varainvigningsklar . Kostnaden för detta projekt uppgår till drygt2 . Generellt, uppges det, föreligger problem att finna lämpligasvenska kanaler för humanitära insatser i . Mot bakgrund härav undersöksför närvarande möjligheterna att inleda samarbete med internationellaNGO-sammanslutningar som är verksamma i . Från kinesisk sida är manpositiv till utökade svenska biståndsinsatser i Tibet.Svenska biståndsinsatser till tibetanska exilgrupper har genomförts undermånga år genom svenska, enskilda organisationer såsom IndividuellMänniskohjälp, , m.fl. Huvudsakligen harinsatserna koncentrerats till norra och . Det har för utskottetuppgivits att har planer på att kraftigt utvidga sitt program fördessa flyktinggrupper.Med det anförda anser utskottet motion U633 (fp, s, m, c, kds, nyd, v)yrkande 5 besvarad.Katastrofer och stöd till återuppbyggnad m.m.Propositionen (s. 163--164)Katastrofhjälpen går främst till människor på flykt undan krigeller sådana som drabbats av torka. Naturkatastrofer har successivt fått enminskad andel av medlen för katastrofhjälp. Den svenska hjälpen avser främstinsatser för överlevnad.De vanligaste kanalerna för svenskt katastrofbistånd genom FN är UNHCR, WFPoch . Vid sidan av används framför allt Röda Korset och en radsvenska enskilda organisationer.Det svenska biståndet i f.d. har efter hand blivit alltmeromfattande. Det gäller att skapa förutsättningar för flyktingarna att stannakvar i närområdet.Svenska enskilda organisationer samt spelar en allt störreroll. En beredskap måste finnas för omfattande insatser vad gälleråteruppbyggnad och repatriering av flyktingar om ett fredsavtal träffas.De diplomatiska insatserna blir allt viktigare. Det kan gälla att mäkla fred,men även att säkerställa att t.ex. mattransporter inte plundras. I dessasammanhang har FN kommit att spela en allt viktigare roll. Regeringen avser attverka för ett intensifierat stöd till den organisation inom FN för samordningav katastrofhjälp, (DHA), som har tilluppgift att koordinera biståndet när stora och komplexa katastrofer harinträffat. I DHA:s mandat ingår också diplomatiska uppgifter.Med tanke på fortsatt stora behov av katastrofhjälp, föreslår regeringen enmedelsram på för anslagsposten katastrofer, stöd tillåteruppbyggnad m.m. Inom denna ram förutses ett behov av betydande humanitärainsatser i f.d. , i första hand för flyktingar frånBosnien-Hercegovina.MotionernaI motion U210, yrkande 44, (v) krävs att till Katastrofer ochåteruppbyggnad m.m. för /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 1 370 000 000 kr.Enligt motion U212, yrkande 26, (s) bör anslå 1 250 000 000 krför katastrofbistånd.I motion U210 (v) konstateras att någon minskning av behoven avkatastrofbistånd till u-världen inte föreligger. I yrkande 33 krävs mot dennabakgrund en höjning av biståndet till inom ramen förkatastrofbiståndet.I motion Sf627, yrkande 3, (s) anförs att regeringen i budgetpropositionenföreslagit att anslaget till UNHCR höjs med . Med hänsyn tillde mycket stora behov som föreligger bör detta stöd ytterligare utökas viakatastrofbiståndet.I motion U216, yrkande 2, (nyd) föreslås att frågan om att skapa en nykatastrof- och biståndsbataljon med utgångspunkt från Räddningsverketsverksamhet närmare utreds.Enligt motion U219, yrkande 1, (kds) bör regeringen agera både i ochinternationellt för att underlätta sanering av minor i de värst drabbadeländerna.I samma motion, yrkande 2, krävs att regeringen bör agera både i ochinternationellt för att få till stånd ett stopp för användandet och spridningenav landminor.Motionärerna föreslår också, i yrkande 3, att som sin mening gerregeringen till känna att det finns behov av att inleda försök medminhundar i samarbete med . Dessa försök bör, enligt yrkande4, bekostas med medel inom biståndsramen.I motion U401, yrkande 4, (s) anförs att har bidragit med ekonomisktstöd för minröjning och rehabilitering av minoffer i bl.a. , Moçambiqueoch . Detta stöd måste emellertid ökas och också omfatta biståndtill minröjning i Kurdistan.Detta bör ges regeringen till känna.I motion U222 (fp) redovisas en sexpunktsplan för katastrofhjälp medlivsmedel till . har ansökt om medel till dettaprojekt från SIDA, som, enligt motionärerna, bör kunna finansiera det genomanslaget för katastrof- och livsmedelsbistånd.Enligt motion U606, yrkande 1, (v) bör inom FN agera för ökadkatastrofhjälp till flyktingarna i södra , på gränsen till . Enligtyrkande 5 i samma motion bör från biståndsanslagen för demokrati ochmänskliga rättigheter samt katastrofhjälp satsa medel för att stödja demokratinoch för återuppbyggnad av infrastruktur, bostäder och jordbruk i den skyddadezonen i norra motion U629, yrkande 3, (s) betonas att bör utöka sitt humanitärastöd till /att även omfatta de befriade områdena som kontrollerasav etniska minoriteter. Särskilt framhålls vikten av insatser på utbildningensområde och för att utveckla alternativ till opiumodling.Sten (-) anför i motion U207 att regeringen bör pröva hurfördelningen av biståndet till skall göras. Somalialand, den s.k.utbrytarrepubliken i norra , bör få en större del av biståndet tillSomalia än vad som är fallet.UtskottetI budgetpropositionen föreslås en ökning av anslaget Katastrofer ochåteruppbyggnad m.m. från för innevarande budgetår till1 för /95. Enligt utskottets uppfattning bördock en något mindre höjning än den föreslagna komma ifråga.Utskottet föreslår därför att anslaget sätts till 1 290 miljoner kronor.Utskottet har i övrigt ingen invändning mot regeringens förslag tilldispositioner.Med anledning av yrkanden i några motioner finner utskottet anledning påpekaatt fördelningen av medel på denna anslagspost ej görs av riksdagen.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkandena 33 och 44, U212 (s) yrkande 26,U222 (fp) och Sf627 (s) yrkande 3.Sveriges roll vid katastrofinsatser har främst varit att delta ifinansieringen av multilaterala program, vanligen i FN:s regi. I vissa fall haräven insatser skett genom svenska enskilda organisationer och genomRäddningsverket eller Swedrelief (en särskild enhet under försvaret). uppfattning har dessa resurser varit flexibla, kostnadseffektiva ochvisat sig fungera väl. Utskottet ser därför inget behov av att genom enutredning granska förslaget om en ny katastrof- och biståndsbataljon.Med det anförda anser utskottet motion U216 (nyd) yrkande 2 besvarat.I motion U219 (kds) föreslås bl.a. att biståndsmedel skall användas för attbekosta försök med minhundar. Motionärerna menar också att bör ageraför att underlätta sanering av minor i de värst drabbade länderna.Som utskottet har framhållit i tidigare betänkanden har under en följd av årmedel avsatts för minröjningsprogram i olika delar av världen. Bl.a. harSverige givit omfattande stöd till minröjning i . har underde också deltagit i minröjningsprogram i flera andra av de värstdrabbade länderna, däribland . Det finns dock begränsade möjligheter,såväl vad gäller teknologisk kompetens som personell kapacitet, att från svensksida bistå med minröjning under de speciella förhållanden som råder i den typav länder det oftast är fråga om. Det finns, enligt utskottets uppfattning,därför anledning att på detta område sträva efter ett internationellt samarbetegenom FN.Det är naturligen så att den som lagt ut minor utan erforderliga utmärkningarborde ansvara för minröjningen. Den civilbefolkning som drabbas av effekternaav de utlagda minorna är emellertid främst betjänt av att minröjning sker ochatt arbetet inte förhalas. Om de som lagt ut minorna inte tar sitt ansvar,löses problemet med minröjning bäst med gemensamma, av FN samordnade insatser.Under hösten 1993 antog en resolution om åtgärder föratt hjälpa de länder som är drabbade av minor. var medförslagsställaretill denna resolution.Enligt utskottets uppfattning är det ett starkt svenskt intresse att 1980 årsFN-konvention om särskilt inhumana vapen, i vilken bl.a. minor behandlas,förstärks och bringas i överensstämmelse med den tekniska utveckling som skettsedan konventionen tillkom. Konventionen bör utsträckas till att täcka äveninterna konflikter.Under senare år har det blivit allt tydligare att konventionen ärotillräcklig, vilket inte minst framgår av det ökande problemet medantipersonella landminor. Utvecklingen av moderna landminor har, som nämntsovan, gjort minröjning allt svårare. Problemet, som utgör en stor fara förcivilbefolkningen, måste angripas på ett sammanhållet sätt. Ett av flera sättär att stärka konvention. Det är även av stor vikt att utveckla nyaoch ekonomiskt användbara metoder för minröjning i drabbade länder.Att utbilda minhundar är mycket resurskrävande, och har, enligt vadutskottet erfarit, begränsade möjligheter att utbilda minhundar för externtbruk. Nationellt har () inlett ett arbete medatt utveckla nya metoder för minröjning. Utskottet anser det angeläget attdessa ansträngningar fullföljs.Med det anförda anser utskottet motionerna U219 (kds) yrkandena 1--4 och U401(s) yrkande 4 besvarade.Enligt vad utskottet erfarit är en av de största bidragsgivarna tilldet humanitära programmet för . /94 har 65 miljonerkronor utgått till FN:s katastrofprogram för området. avdessa medel går till . Av insatser går till södra ,där projekt avseende vatten och sanitet prioriteras.Av de svenska insatserna via FN går en stor del till norra provinser.Svenskt bistånd kanaliseras också genom enskilda organisationer. för kurdernas mänskliga rättigheter lämnas stöd till (hälsovård och återuppbyggnad av ett tjugotal byar), som är ett hjälpprogramför kurder i norra det anförda anser utskottet motion U606 (v) yrkandena 1 och 5 besvarade.MR-situationen i /är fortsatt bekymmersam. Situationen förstadsbefolkningen i har i materiellt hänseende blivit bättre på senaretid. Däremot är situationen på landsbygden, framför allt för de etniskaminoriteterna, mycket dålig såväl ekonomiskt som i MR-hänseende.Sverige är mycket aktivt när det gäller att bilda opinion motden odemokratiska regimen och MR-kränkningarna i . Den viktigaste insatsenär otvivelaktigt att under en följd av år varit huvudföslagsställaretill en konsensusresolution om situationen i /i FN:sgeneralförsamling, vilket är av stor betydelse för att åstadkomma tryck påmilitärregimen.Svenskt bistånd utgår, enligt vad utskottet erfarit, redan till de s.k.befriade områdena i /. Sålunda bedrivs via utvecklings-och humanitärt bistånd i regi av Burmesiska kyrkorådet. Detta ägnas specifiktKaren-folket i de östra delarna av landet och är bl.a. inriktat påjordbruksutveckling, fiskodling och hälsovård. För insatser förinternflyktingar i har för innevarande budgetår utbetalats 500 000 krtill . Såväl som bedriver verksamhet för burmesiska flyktingar i ochutanför . Bl.a. inriktas verksamheten på flyktinggrupper i Thailand.Med det anförda anser utskottet motion U629 (s) yrkande 3 besvarad.Utskottet konstaterar att eftersom inte erkänt den självutnämndarepubliken kan bilaterala bidrag inte utgå. Däremot finns detingenting som hindrar att katastrof- och återuppbyggnadsstöd kanaliseras viaenskilda organisationer eller FN:s program i området. Ett begränsat stöd viaenskilda organisationer har redan utgått.Med det anförda anser utskottet motion U207 (-) besvarad.Särskilda miljöinsatserPropositionen (s. 165--166)Fattigdomsproblemet är den enskilt viktigaste orsaken till miljöförstöring iu-länderna. i , 1992, underströk att insatser påmiljöområdet måste utgå från en helhetssyn och klarhet om samspelet mellan enrad olika sektorer och aktörer. Det internationella utvecklingssamarbetet måsteutformas på ett sådant sätt att det bidrar till en uthållig utveckling. Därförsträvar man efter att integrera miljöaspekterna och miljökomponenter i samtligaprogram och projekt.Det särskilda miljöbiståndet bör även fortsättningsvis användas strategisktoch koncentreras till lämpliga problemområden för att kunna hanteras inom ramenför begränsade administrativa resurser. Miljöinsatserna bör koncentreras tillsamarbesländer med basprogram. Då miljöfrågorna ofta berör fler än ett land börsamarbete upprättas med andra biståndsgivare för att möjliggöra regionalainsatser och andra selektiva insatser utanför landramskretsen. Regeringen villi detta sammanhang betona vikten av nära samarbete mellan SIDA, BITS, SwedeCorpoch SAREC.Det sammanlagda biståndet på miljöområdet genom uppgick under budgetåret1992/93 till , varav 408 miljoner kronorfinansierades via landramar och ytterligare via detmultilaterala anslaget. Den utgående reservationen uppgick till 72,7 miljonerkronor främst beroende på att flera av insatserna byggs upp successivt.Det är angeläget att anslaget för Särskilda miljöinsatser bibehålls på enfortsatt hög nivå. Regeringen föreslår en medelsram /94 på 230 miljonerkronor. Dispositionen av anslaget bör ungefärligen motsvara 1993/94 årsfördelning med tonvikt på uthålligt utnyttjande av naturresurserna, kopplingentill de sociala dimensionerna och behovet av kapacitetsutveckling.MotionernaI motion T215, yrkande 12, (s) föreslås att som en del i en samladbistånds- och miljömobilisering upprättar en civil biståndskår för bredanationella och internationella miljöskyddsinsatser. Utbildningen av denna kårbör ske i med utnyttjande av de resurser som finns på SandöU-centrum, Hundskolan i och Räddningsskolan på Sandö.I motion U210, yrkande 45, krävs att till särskildamiljöinsatser för /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 390 000 000 kr.Socialdemokraternas partimotion, U212, yrkande 29, innebär att börbesluta anslå för särskilda bilaterala miljöinsatser.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillanslagsposten Särskilda miljöinsatser.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkande 45 och U212 (s) yrkande 29.Utskottet anser inte att det föreligger behov av att upprätta en särskildcivil biståndskår för breda nationella och internationellamiljöskyddsinsatser, vilken föreslås bli utbildad i Sollefteå.Därmed avstyrks motion T215 (s) yrkande 12.SIDAPropositionen (s. 168--170)I sin anslagsframställning föreslår SIDA en total biståndsram på , vilket är en ökning med . Beräkningenbygger på ett antagande om en successiv återgång till enprocentsmålet.För anslaget C 2 föreslår SIDA en ökning med till . En ny anslagspost bör inrättas inom C 2 förbetalningsbalansstöd och skuldlättnader föreslår SIDA vidare.SIDA redovisar sina förslag dels i form av basprogram, som är de tidigarelandramarna minus eventuellt importstöd, dels i form av indikativaplaneringsramar, som består av basprogrammet plus annat ändamålsbestämt bistånd(demokrati/mänskliga rättigheter, särskilda miljöinsatser, särskilda program,regionala insatser samt landramsanknutet direktstöd via enskildaorganisationer).Antalet programländer för utvecklingssamarbete genom SIDA är nu nitton, och ivarje land arbetar SIDA genomsnittligen i drygt sex sektorer. I båda fallenförespråkar SIDA en koncentration.För 1994/95 föreslår regeringen att anvisas förutvecklingssamarbete genom SIDA.Regeringen biträder inte SIDA:s förslag om att under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete med SIDA inrätta en ny anslagspost förbetalningsbalansstöd och skuldlättnader. Övervägande skäl talar för att biståndav denna speciella karaktär bör ges ett särskilt anslag, C 4. Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättnad.Regeringen delar SIDA:s syn på behovet av ökad flexibilitet ianslagsstrukturen och planeringsmetodiken. Den biträder därför de förslag somgäller rätten till överskridanden med högst av enskildaanslagsposter (men begränsad till anslagsposter för landsamarbeten) samtförslaget om att medel som inte utnyttjats i de indikativa planeringsramarnaskall kunna reserveras till nästkommande budgetår.Nuvarande regler för SIDA:s egen beslutsrätt rörande samarbetet med enskildaländer gäller till dess att regeringen fastställt sammansättning och inriktningav biståndet. Regeringen är därför inte beredd att generellt biträda förslagetom att ge SIDA beslutsrätt om insatser oavsett belopp om de ligger inom ramenför regeringens riktlinjer och det finansiella utrymmet. Regeringen vill ocksåerinra om den möjlighet som finns att öka långsiktigheten i biståndet genom attutöka utfästelserna från tre till fem gånger den aktuella planeringsramen. I defall regeringen anser att denna möjlighet bör utnyttjas kommer detta att angesi landstrategin för varje enskilt land.Regeringen delar, vad avser den allmänna inriktningen, SIDA:s förslag tillökad koncentration inom biståndet.Det ligger i intresse att i olika former bedrivautvecklingssamarbete med ett stort antal länder. Det behöver dock inte betydabistånd genom SIDA eller ens att SIDA behöver tillämpa samma krävandeplaneringsmetodik på alla länder, oavsett insatsens storlek eller karaktär.Utveckling av nya planeringsformer inom SIDA kan vara ett sätt att höjakostnadseffektiviteten.Redan nu lämnas bistånd i betydande omfattning till insatser som ärbefolkningsrelaterade. Regeringen vill särskilt framhålla vikten av att främjakvinnans ekonomiska och sociala ställning. Utbildningsinsatser och hälsovård ärsärskilt viktiga medel.Övrigt (prop. s. 171--173)Särskilda program (prop. s. 171)Särskilda program är en samlande rubrik för verksamhet och stöd till insatsersom av olika skäl är särskilt prioriterade eller är av utpräglad försöks- ochmetodutvecklingskaraktär.Den ämnesinriktade verksamheten (ÄIV) består huvudsakligen av insatser sombefinner sig i ett uppbyggnadsskede och där de enskilda insatserna ännu ärrelativt små och ännu inte färdiga att infogas i det långsiktiga bilateralasamarbetet.Försöks- och metodutvecklingsverksamheten (FOM) ger möjligheter attidentifiera, utvärdera, dokumentera och sprida erfarenheter av nya metoder ochtekniker.Den tredje kategorin inom Särskilda program utgörs av insatsförberedelser ochresultatvärdering (). Här genomförs analyser och utvärderingar av uppnåddaeffekter av utförda prestationer.Insatserna inom Särskilda program är i flera avseenden av strategiskbetydelse för svenskt utvecklingssamarbete.Regeringen föreslår att anvisas för anslagspostenSärskilda program /95.MotionenI motion U210, yrkande 46, (v) krävs att till Särskilda program /95 anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 350 000 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medel föranslagsposten Särskilda program.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 46.Rekrytering och utbildning av fältpersonalPropositionen (s. 171--172)Från anslagsposten bekostas utbildning av fältpersonal, det bilateralaexpertprogrammet, s.k. (MFS) och stöd till fältpersonalensåterinträde på den svenska arbetsmarknaden. Insatserna är således viktigainslag i utvecklingen av den svenska resursbasen.Personalbistånd är och kommer framåt att förbli enviktig del i det svenska utvecklingssamarbetet.Det är särskilt angeläget att SIDA verkar för att flerkvinnor engageras.Regeringen föreslår att anvisas anslagsposten /95.MotionenEnligt motion U210, yrkande 47, (v) bör till SIDA:s rekrytering ochutbildning av fältpersonal för /95 anvisa 10 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 50 000 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medel föranslagsposten Rekrytering och utbildning av fältpersonal.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 47.Vissa landprogramkostnaderPropositionen (s. 172)Medel från denna anslagspost används främst för skatter och sociala avgifterför fältpersonal och vissa övriga gemensamma kostnader för fältpersonalen samtkostnader för handläggning av säkerhetsfrågor.Regeringen föreslår att anvisas anslagsposten Vissalandprogramkostnader /95.Information genom SIDAPropositionen (s. 173)Det av angivna målet för u-landsinformationen är att utvecklamänniskors kunskaper om och intresse för utveckling.