bet · GH01SoU25 · 1994-05-03 00:00:00 — Den socialdemokratiskafamiljepolitiken har inriktats på att stödja barnfamiljernaekonomiskt främst via barnbidrag men också via bostadsbidrag.Den har också inriktats mot att ge föräldrar möjlighet att varahemma med de minsta barnen genom en utbyggd föräldraförsäkring.En bra barnomsorg har gjort att föräldrar kunnat förvärvsarbetaoch känna trygghet i att barnen haft en god omsorg. Dengenerella välfärdspolitiken har haft avgörande betydelse förfamiljernas ekonomi och för barnens välbefinnande och positivautveckling.I propositionen hävdas att ett vårdnadsbidrag skulle ökavalfriheten för barnfamiljerna. Ett vårdnadsbidrag på 1 600 krefter skatt kan knappast ersätta förvärvsinkomsten. Förensamstående med barn finns inga möjligheter att försörja sigoch familjen utan en inkomst av förvärvsarbete även omvårdnadsbidrag införs. I många lågavlönade familjer är man ocksåberoende av att båda föräldrarna förvärvsarbetar, och för mäneller för högavlönade kvinnor medför vårdnadsbidraget knappasten ökad möjlighet att vara hemma i stället för attförvärvsarbeta. Utformningen av vårdnadsbidraget gynnar mestfamiljer med högavlönade män och hemmafruar. Införandet av ettvårdnadsbidrag är därmed ett hot mot jämställdheten.Utskottet anser att det finns bättre lösningar för attförbättra barnfamiljernas ekonomi och öka valfrihetenoch jämställdheten. Den viktigaste är att se till att en godbarnomsorg blir tillgänglig för alla så att alla föräldrar somvill arbeta får möjlighet att göra det. Förvärvsarbete är denfaktor som har störst betydelse för familjernas ekonomi ochjämställdheten.Utskottet anser att den bästa familjepolitiken består av enflexibel föräldraförsäkring, barnbidrag lika för alla barn, brabarnomsorg och skola för alla barn. Detta bör enligtutskottets mening ge regeringen till känna med anledning avmotion So607 (s) yrkande 6.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande barnfamiljernas ekonomiatt med anledning av motion 1993/94:So607yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Riktlinjer för familjepolitiken (mom. 4)(nyd) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 16 som börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "avstyrker motionen." bortha följande lydelse:Utskottet anser att nuvarande system med föräldraförsäkringoch stöd till barnomsorg är djupt orättvist. Det har spårat uroch överutnyttjas i en utsträckning långt utöver vad som ärrimliga samhällskostnader. Vi har helt enkelt inte råd med dettasystem som på ett närmast otillbörligt sätt gynnarhöginkomsttagare och karriärister på skattebetalarnas bekostnad.Utskottet anser att föräldrarna har hela ansvaret för sinabarns omsorg, och föräldrarna vet bäst hur denna omsorg skallvisas och genomföras.Utskottet föreslår inrättandet av en vårdnadsersättning föralla barn från 0 till . Beloppen bör variera med barnensålder men aldrig utgå med mer än och familj.Ersättningen bör disponeras fritt av föräldrarna, t.ex. som löntill sig själva, eller för att köpa extra barntillsyn på t.ex.daghem eller genom att anställa en barnflicka. Staten ochkommunerna bör inte gynna någon form av omsorg före någon annan.Dagens orimliga former av statligt och kommunalt stöd tilldaghem och dagmammor bör upphöra. Vidare börföräldraförsäkringen avvecklas i sin helhet. Vårdnadsersättningbör enligt utskottets mening inte utgå till familjer som intebehöver det. En nedtrappning bör ske om föräldrarnas sammanlagdainkomst överstiger . Det nya systemet börinföras successivt och innebär att statens kostnader förfamiljepolitiken minskas med när systemet ärfullt infört.Utskottet instämmer således i vad som anförts i motion So615.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa:4. beträffande riktlinjer för familjepolitikenatt med anledning av motion 1993/94:So615 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Utbyggnad av föräldraförsäkringenEnligt min mening borde utskottet ha anfört att en utbyggnadav föräldraförsäkringen är ett bättre alternativ för att ökabarnfamiljernas valfrihet än ett införande av ettvårdnadsbidrag. En utbyggd föräldraförsäkring ger både en ökadvalfrihet och mer pengar till barnfamiljerna.Föräldraförsäkringen kan tas ut på hel- eller på deltid alltefter familjens behov och önskemål.Så snart ekonomin tillåter det bör föräldraförsäkringen därförbyggas ut . De tre nya månadernakan också, enligt min mening, naturligt knytas till pappan såatt han ges möjlighet att tidigt knyta an till sina barn.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.3 borde ha hemställt:3. beträffande utbyggnad av föräldraförsäkringenatt med anledning av motion 1993/94:So46 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.I propositionen framlagt lagförslag yttrande1993/94:SkU6yBilaga 2VårdnadsbidragTill socialutskottetSocialutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttrasig över proposition 1993/94:148 Vårdnadsbidrag jämte motioner.I propositionen föreslås ett vårdnadsbidrag på imånaden för barn i åldern 1--som inte har plats inom denkommunala barnomsorgen eller inom enskild barnomsorg som fårbidrag av en kommun. Om barnet har sådan plats skallvårdnadsbidrag utgå med om platsen avserhögst och med om platsenavser 16--per vecka.Enligt propositionen skall bidraget bli skattepliktigt, ochden som har fått vårdnadsbidrag skall under vissaförutsättningar få rätt till avdrag med högst motsvarande beloppför vissa kostnader för barnomsorg. Som förutsättning för avdragskall gälla att den skattskyldige har förvärvsarbetat ellerstuderat under sammanlagt minst halvtid. Avdrag skall då medgesför kostnader för annan barnomsorg än som kommunen hartillhandahållit eller gett bidrag till. Avdragsrätten begränsastill ett belopp som motsvarar vad den skattskyldige under årethar uppburit i vårdnadsbidrag.Yrkanden om avslag på propositionen framställs i motion So46av m.fl. (v) yrkande 1 och i motionerna So47 avHarriet m.fl. (nyd), So49 av m.fl.(s), So51 av och () och So53 avMargareta m.fl. (s). I detta sammanhang behandlasäven yrkande 3 i motion So601 av (-) där motionärenbegär ett riksdagsuttalande om skattelättnader och minskadesociala kostnader för privat barnomsorg i hemmet. I övrigt berörmotionerna i detta ärende inte skatteutskottets område.Avslagsyrkandena grundar sig framför allt på socialpolitiskaoch samhällsekonomiska skäl. , som har att bedömaförslaget främst från skattetekniska utgångspunkter, vill förstunderstryka att man i den ekonomiska situation som nubefinner sig i bör inrikta sig på att begränsabudgetunderskottet. Det föreslagna bidraget kommer att kosta ca3,och begränsar sig till föräldrarmed barn i en mycket liten åldersgrupp, trots att underlagsaknas för att närmare bedöma om just dessa barnfamiljer har ettsärskilt behov av utökat stöd från samhällets sida. Inom dennagrupp kommer vårdnadsbidraget framför allt att gynnafullständiga familjer med högavlönade män och hemmafruar.Bidragsreglerna har alltså utformats på ett sätt som innebär attorättvisorna kommer att öka, och de föreslagna skattereglernakommer att förstärka dessa effekter. Därtill kommer att starkainvändningar kan riktas mot förslaget frånarbetsmarknadspolitiska synpunkter.De exempel som lämnas i propositionen och motionerna visar attbidrags- och skattereglerna kommer att ge extremamarginaleffekter. För kvinnor som arbetar deltid blir detknappast lönsamt längre att förvärvsarbeta, ochmarginaleffekterna innebär också att det blir svårare förkvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden och lättare att fallaut.Om man bortser från den lilla grupp som har råd att självaanställa ett hembiträde eller en barnflicka innebärskattereglerna att den som helt saknar arbetsinkomst under åretfår störst glädje av vårdnadsbidraget. För den som hardeltidsarbete och åtnjuter reducerat vårdnadsbidrag innebär deföreslagna skattereglerna regelmässigt att avdrag inte kommeratt medges för de nödvändiga kostnaderna för barntillsynen underarbetstiden. innebär reglerna att man blir berättigadtill avdrag "från första kronan" upp till vissa belopp för alltannat som kan betecknas som "barnomsorgskostnad", och vad somkan inbegripas i detta begrepp har inte berörts närmare ipropositionen. De som av olika skäl arbetar mer än halvtid ochalltså anlitar barnomsorgen får däremot ingetvårdnadsbidrag och inget avdrag alls.Enligt utskottets uppfattning måste regler som får dennainnebörd bestämt avvisas. Reglerna kommer att slå mycket olikafrån fall till fall. De negativa effekterna förstärks av attbidragen ofta skulle komma att utgå endast under en del av åretsamtidigt som avdragsreglerna avser förhållandena under helabeskattningsåret. Därtill kommer att de skattetekniskadetaljerna inte heller i övrigt är genomtänkta utan kommer attmedföra en mängd tillämpningsproblem som försvårar eller gör detomöjligt att upprätthålla en meningsfull kontroll.Enligt utskottets uppfattning fyller den föreslagnabeskattningen med en motsvarande avdragsrätt inte någotmeningsfullt syfte, utan reglerna förvärrar tvärt omolägenheterna med vårdnadsbidraget. Därtill kommer attskattereglerna i onödan innebär en väsentligt utökad byråkratihos skattemyndigheterna och ett ökat krångel för deskattskyldiga.Med det anförda avstyrker utskottet propositionen ochtillstyrker alltså avslagsyrkandena i motionerna.Beträffande motion So601 nöjer sig utskottet med att hänvisatill vad som har anförts om hushållsarbete i utskottets nyligenavgivna betänkande 1993/94:SkU20.Stockholm den 12 april 1994Knut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (),(), (), (nyd),(), (), (), KarlHagström (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningKnut (), (), (), (), (), () och () anför:Skatteutskottet har i sitt yttrande riktat häftig ochöverdriven kritik mot det av regeringen föreslagna vårdbidraget.De synpunkter som majoriteten anlägger är bland annat avfinanspolitisk, familjepolitisk, fördelningspolitisk ocharbetsmarknadspolitisk art och grundar sig inte på någonallsidig analys av de aktuella frågorna. Som exempel kan nämnasatt de kostnader på som utskottet anger ärett bruttobelopp. Om man vill ge en realistisk bild av desamhällsekonomiska konsekvenserna bör man givetvis inteunderlåta att minska detta belopp med de ca 900 miljoner kronorsom följer av skatteeffekterna och förutväxlingen mot garantidagar. Regeringen har också lagt framandra förslag som direkt kommer att begränsa kostnaderna förreformen. Därtill kommer indirekta effekter som kan ledatill att det i själva verket totalt sett blir besparingar. Enutveckling i denna riktning kan förutses eftersom föräldrar medbarn i åldern 1--får ökade ekonomiska möjligheter att avståfrån förvärvsarbete eller att välja andra lösningar sombegränsar kostnaderna för den offentligt finansieradebarnomsorgen. Man kan alltså konstatera att skatteutskottetsinvändningar inte vilar på saklig grund.Enligt vår uppfattning ankommer det på socialutskottet ochinte på skatteutskottet att göra en allsidig bedömning avförslaget från olika utgångspunkter. Enligt vår uppfattning börman nu från skatteutskottets sida begränsa sig till en rentskatteteknisk bedömning.Regeringens förslag i skattefrågorna innebär attvårdnadsbidraget skall beskattas och att den som förvärvsarbetareller studerar skall få avdrag med högst motsvarande belopp försina kostnader för sådan barnomsorg som inte subventioneras avkommunerna. Enligt vår uppfattning finns det inte skäl attbehandla vårdnadsbidraget på annat sätt än andra likartadeskattepliktiga inkomster. En beskattning av vårdnadsbidragetmedför att en avdragsrätt för motsvarande kostnader blirnaturlig för den som förvärvsarbetar. En avdragsrätt innebärockså fördelen att de marginaleffekter som uppstår i samband medförvärvsarbete begränsas och att man i större utsträckning fårin den privata barnomsorgen i skattesystemet. I den månvårdnadsbidraget kommer att medgivas retroaktivt för tid somavser ett avslutat beskattningsår förutsätter vi attvårdnadshavaren också beviljas avdragsrätt för de kostnader somkan ha uppstått.De administrativa problem som beskattningsfrågorna kan medförabör inte överdrivas. I och för sig kan man konstatera attbeskattningen och avdragsrätten givetvis måste hanteras avskattemyndigheterna och andra berörda, men de hanteringstekniskafrågorna skiljer sig inte från vad som gäller i övrigt påskatteområdet. Från sida har man inte hellermotsatt sig det förslag som regeringen nu lägger fram, och inomverket har man också godtagit de tekniska lösningarna.Med det anförda tillstyrker vi propositionen i vad avserskattefrågorna och avstyrker motionerna i motsvarande delar.Särskilt yttrandePeter Kling (nyd) anför:Som utskottet konstaterar är regeringens förslag förenat medsådana nackdelar att det inte bör genomföras.Ny demokrati har i sin motion föreslagit en vårdnadsersättningpå maximalt . Tillsammans med våra andrariktlinjer för familjepolitiken innebär Ny demokratis förslagsamhällsekonomiska besparingar på . Vårtförslag syftar till att avskaffa det nuvarandebarnomsorgsmonopolet för kommunerna och skapa förutsättningarför en helt fri konkurrens på detta område. vill viskapa större valfrihet för föräldrarna. De åtgärder som viföreslår ger föräldrar med barn bättre möjligheteratt själva ta ställning till om de skall förvärvsarbeta ochsjälva besluta om den omsorg som de anser vara bäst för sinabarn och sin familj. Ny demokratis vårdnadsersättning är ocksåbättre för mellan- och låginkomsttagarna än regeringens förslag.Vi står fast vid vårt förslag om en skattefrivårdnadsersättning.Socialförsäkringsutskottets yttrande1993/94:SfU5yBilaga 3VårdnadsbidragTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat bereda bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1993/94:148 Vårdnadsbidrag jämte motioner.Socialförsäkringsutskottet begränsar sitt yttrande till attavse regeringens förslag till ändringar i föräldraförsäkringen(avsnitt 8 och lagförslag 2.2) samt förslag till medelsanvisningsom rör försäkringskassorna och (avsnitt12 och punkterna 13--17 i regeringens hemställan). Utskottetyttrar sig också över motionerna So46 yrkandena 1 och 2, So47,So49, So51, So52 och So53.Utskottet överlämnar med eget yttrande yrkande 9 imotion 1993/94:Sf271, som är väckt under den allmännamotionstiden.PropositionenI propositionen föreslås att vårdnadsbidrag införs fr.o.m. den1 . Vårdnadsbidrag skall utges för barn som har fylltett men inte . Fullt bidrag utgör . Förbarn som har plats inom barnomsorg eller barnomsorg medkommunbidrag utges reduceratvårdnadsbidrag. Om platsen avser per veckautges inget vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidrag skall beslutas ochutges av försäkringskassa.Föräldrapenning utges enligt nuvarande regler i princip med360 dagar på sjukpenningnivå (av den sjukpenninggrundandeinkomsten delad med 365, dock lägst enligt garantinivå) och 90dagar på garantinivå. Vid flerbarnsfödsel utges för varje barnutöver det första på sjukpenningnivå och pågarantinivå. I propositionen föreslås att, i och medvårdnadsbidragets införande, de som berättigar tillersättning enbart enligt garantinivån tas bort. Detta skall ävengälla de dagar som ersätts enligt garantinivån vidflerbarnsfödsel. Regeringen föreslår vidare att garantinivån iföräldraförsäkringen höjs från till per dag.Övergångsbestämmelser föreslås som på olika sätt reglerarförhållandena för barn födda . Bl.a. föreslås attför barn födda skall föräldrapenning förgarantidagar enligt äldre bestämmelser som inte tagits ut föreden vara förverkad.Genom förändringarna i föräldraförsäkringen räknar regeringenmed att göra en besparing på 500 miljoner kronor.För att genomföra införandet av vårdnadsbidraget ochförändringarna i föräldraförsäkringen föreslås, såvitt gällersocialförsäkringsutskottets beredningsområde, att för olikaändamål anvisas på tilläggsbudget förinnevarande budgetår och anvisas /95 utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen.MotionerI fem motioner begärs avslag på propositionen i sin helhet.Det gäller motionerna So49 av m.fl. (s), So53 avMargareta m.fl. (s), So51 av och (), So47 av m.fl. (nyd) och So46yrkande 1 av m.fl. (v). I motion So46 begärs iyrkande 2 ett tillkännagivande om att en utbyggnad avföräldraförsäkringen är en bättre valfrihetsreform.I motion Sf271 yrkande 9 av och (nyd) begärs ett tillkännagivande om att garantidagarna iföräldraförsäkringen bör tas bort.Slutligen begär () i motion So52 att uttagav garantidagar enligt äldre bestämmelser för barn födda föreseptember 1991 skall kunna ske fram till den 30 juni 1999.UtskottetUtskottet motsätter sig att regeringens förslag genomförs.Socialutskottet bör därför hemställa att med bifalltill motionerna So46 yrkande 1, So47, So49, So51 och So53 avslårpropositionen i de delar utskottet nu behandlat och därvid ävenavslår motion Sf271 yrkande 9. Vid en sådan utgång kan motionSo52 lämnas utan åtgärd. Vidare bör vid en sådan utgång motionSo46 yrkande 2 inte föranleda något uttalande.Stockholm den 31 mars 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), BirgittaDahl (s), (), (), (), (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (nyd), MaudBjörnemalm (s), (), (), IngelaMårtensson (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningGullan (), (), (), PontusWiklund (kds), (), () ochRune () anser att utskottets yttrande i avsnittetUtskottet bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker att garantidagarna iföräldraförsäkringen tas bort på föreslaget sätt underförutsättning att beslutar införa vårdnadsbidrag ienlighet med regeringens förslag. Utskottet delar därvidregeringens uppfattning att det av administrativa skäl ärnödvändigt att tidsmässigt begränsa föräldrapenning förgarantidagar enligt äldre bestämmelser till utgången av juni1996.Socialutskottet bör därför tillstyrka bifall till lagförslag2.2 och till medelsanvisningarna punkterna 13--17 och i enlighethärmed avstyrka bifall till motionerna So46 yrkandena 1 och 2,So47, So49, So51 och So53. Härigenom tillgodoses motion Sf271yrkande 9. Av de skäl som ovan anförts bör socialutskottetavstyrka bifall även till motion yttrande1993/94:AU5yBilaga 4Ledighet för vård av barnTill socialutskottetSocialutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1993/94:148 Vårdnadsbidrag jämtemotioner.Utskottet yttrar sig i det följande över den del avpropositionen och aktuella motioner som berör förslaget omförlängd föräldraledighet.PropositionenI propositionen föreslås att det fr.o.m. den 1 juli 1994införs ett skattepliktigt vårdnadsbidrag för barn i åldrarna etttill tre år.Som en följd av vårdnadsbidraget föreslås ändringar i en radförfattningar. Av intresse för arbetsmarknadsutskottet är därvidden lagändring som berör lagen (1978:410) om rätt till ledighetför vård av barn, m.m.Rätten till hel ledighet för vård av barn förlängs från ettoch ett halvt till från barnets födelse. Rätten tillförkortning av arbetstiden påverkas inte. Den rätt till ledighetnär arbetstagaren bl.a. uppbär föräldrapenningförmån somregleras i 4 § den nämnda lagen påverkas heller inte avlagändringen.Vårdnadsbidraget utges bara till dess barnet fyllt ,också när det är fråga om adoptivbarn. Adoptivföräldrarssärskilda rätt till ledighet föreslås även fortsättningsvisgälla under från den tidpunkt dåföräldrarna fick barnet i sin vård.MotionerSammanlagt nio motioner har väckts med anledning avpropositionen.I tre partimotioner So49 (s), So47 (nyd) och So46 (v) yrkasatt avslår propositionen.Följande fyra motioner berör i varierande grad förslaget omutsträckt föräldraledighet i propositionen.I den socialdemokratiska motionen (so49) varnar motionärernasåvitt nu är i fråga för att löne- och anställningsvillkoren förde kvinnor som stannar hemma kommer att försämras. Tre årstjänstledighet är och risken är stor att mångakommer att utestängas från arbetsmarknaden. Däri ligger detstörsta hotet mot jämställdheten.Även (so46) menar att vårdnadsbidraget bl.a.missgynnar kvinnors deltagande i arbetslivet.I ett till arbetsmarknadsutskottet remitterat motionsyrkande 11 i motion 1993/94:Sf271av och (nyd) avstyrks enförlängd föräldraledighet till . En sådan lång ledighet ären kvinnofälla, framhåller motionärerna. Arbetsmarknadsutskottetöverlämnar detta motionsyrkande till socialutskottet i sambandmed detta yttrande.Märtha () begär i motion So48 (yrkande 2) etttillkännagivande om att adoptivföräldrar får rätt till lika långtjänstledighet som andra föräldrar.Arbetsmarknadsutskottets övervägandenUtskottet tar inte ställning till frågan om lämpligheten attinföra ett vårdnadsbidrag utan begränsar sitt yttrande till attbehandla frågan om utsträckt rätt till ledighet för vård avbarn.Enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn, m.m. (föräldraledighetslagen) har en arbetstagare iegenskap av förälder rätt till ledighet från sin anställning förvård av barn dels i form av hel ledighet till dess barnetuppnått ett och , dels i form av förkortningav arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid tilldess barnet uppnått ålder.För arbetstagare som adopterar ett barn räknas rätten till helledighet från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sinvård.Rätten till ledighet är fristående från föräldraförsäkringensförmånsregler. Arbetstagaren har dock alltid rätt att få ledigtunder den tid föräldrapenning utgår.Regeringen föreslår nu som en konsekvens av införandet avvårdnadsbidraget att rätten till hel ledighet för vård av barnförlängs från till från barnetsfödelse. Rätten till förkortning av arbetstiden påverkas inte.Beträffande adoptivföräldrar föreslås ingen ändring i gällanderegler.I några av de ovan redovisade motionerna framförs farhågor föratt en sådan utsträckt ledighet som föreslås kan komma attinnebära svårigheter på arbetsmarknaden för de kvinnor somväljer att stanna hemma. Härigenom motverkasjämställdhetssträvandena i samhället.För egen del får utskottet anföra följande.I dagarna har Utredningen om ledighetslagstiftningen lagt framett betänkande (SOU 1994:41) Ledighetslagstiftningen -- enöversyn. Det bör framhållas att utredningen i det närmasteavslutat sitt arbete innan den nu föreslagna utvidgningen avföräldraledigheten lades fram. Utredningsförslaget har därföringa direkta beröringspunkter med det föreligganderegeringsförslaget. Dessutom är det vad gällerföräldraförsäkringen en i huvudsak teknisk översyn.Utredningen för vissa resonemang om samhällsnyttan av devanligaste ledighetslagarna: studieledighetslagen ochföräldraledighetslagen. Beträffande föräldraledighetslagenunderstryker utredningen att det är en självklar utgångspunktför samhällets fortbestånd att det föds barn och att det finnsförutsättningar för att på bästa sätt vårda barnen. Utredningenframhåller vidare att föräldraledigheten leder till flerapositiva effekter bl.a. för jämställdhet och ekonomisk tillväxt.Föräldraledighetslagen kan emellertid också ge upphov tillnegativa effekter. Sådana är i huvudsak av företagsekonomisknatur och kan framför allt uppstå i form av ökad administrationsamt störningar i produktionen. Dessa produktionsstörningar, somtrots åtgärder inte går att förhindra, får vägas mot de positivaeffekter som nämnts men som "svårligen låter sigkvantifieras", anser utredningen.En enkätundersökning som utredningen låtit göra visar att deproblem som förknippas med föräldraledighetslagen uppges varastörre i stora företag än i mindre företag. Problemen anses varastörre i den offentliga sektorn och i kvinnodominerade företagän i den privata sektorn och i mansdominerade företag. Flerföretag menar att problemen är större för produktionen än föradministrationen.