bet · GH01FiU15 · 1994-04-12 00:00:00 — Statistikfrågor (prop. 1993/94:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet anslagen till Statistiskacentralbyrån. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.I likhet med regeringen ställer utskottet sig i stort bakomGenomförandekommitténs förslag till genomförande av en ny ansvarsfördelning ochfinansiering av delar av statistikproduktionen. Två motioner, som tar uppfrågor med anknytning till den nya ansvarsfördelningen, avstyrks av utskottet.I tretton motionsyrkanden behandlas frågor rörande jämställdhetsstatistik,naturresurs- och miljöräkenskaper, generationsräkenskaper, totalprisindex, enny låginkomstutredning och lokalisering av hela tillÖrebro. Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats tre reservationer (s), en reservation (nyd), tvåsärskilda yttranden (s) och en meningsyttring (v). I proposition 1993/94:100 bilaga 8 föreslår regeringen ()dels under punkt D 8 (s. 90--98)att till : Statistik, register ochprognoser för /95 anvisar ett ramanslag på ,dels under punkt D 9 (s. 98--99)att till : Uppdragsverksamhet /95 anvisar ett anslag på . Motionsyrkanden från allmänna motionstiden1993/94:Fi401 av () vari yrkas att beslutar attutveckla ett system med generationsräkenskaper som så långt möjligt innefattaralla de effekter som politiska beslut får för kommande generationer.1993/94:Fi403 av och () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utvärdera omläggningen av den offentligastatistikproduktionen och återkommer till frågan i kompletteringspropositionen.1993/94:Fi406 av och (c, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutlokalisering av SCB från till Örebro.1993/94:Fi408 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutveckling av ett totalprisindex (TPI).1993/94:Fi409 av och () vari yrkas att riksdagenvid sin behandling av budgetpropositionen beslutar att tilldela Statistiskacentralbyrån medel för att ge möjligheter till en oberoende statistikproduktioninom olika samhällsområden.1993/94:Fi410 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregeringen begär en parlamentarisk utredning för utvärdering av den politiskasektorns betydelse för människors välfärd och ett gott liv.1993/94:Fi411 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär tillsättande av en statliglåginkomstutredning,2. att uppdrar åt regeringen att redovisa ett samlat åtgärdsprogrami syfte att minska de ekonomiska och sociala klyftorna.1993/94:A449 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statistikunderlag om kvinnors villkor,1993/94:A816 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till för jämställdhetsstatistikanvisar utöver vad regeringen föreslagit. Anslagspost D 8,1993/94:Jo649 av m.fl. (v) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av ett intensifierat arbete för att utvecklanaturresursräkenskaper,13. att till utvecklandet av naturresursräkenskaper anvisar10 i enlighet med vad i motionen anförts.1993/94:Jo689 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fortsatt arbete syftande till att miljöaspekter inarbetasi nationalräkenskaper och nationalförmögenhetsmått.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grön ekonomi.Motionsyrkande med anledning av proposition 1993/94:1471993/94:A40 av m.fl. (s) vari yrkas25. att till för jämställdhetsstatistikanvisar utöver vad regeringen föreslagit.Inkommen skrivelseUnder ärendets behandling har utskottet mottagit en skrivelse från en gruppinom SCB:s vetenskapliga råd.UtfrågningUtskottet anordnade en utfrågning med anledning av ändradansvarsfördelning för den statliga statistiken. I utfrågningen deltog frånStatistiska centralbyrån generaldirektör och statistikchef . En grupp professorer inom vetenskapliga rådföreträddes av professor från . Ansvarsfördelning för den statliga statistikenI proposition 1992/93:101 om den statliga statistikens finansiering ochsamordning presenterade regeringen principer och förslag i syfte att göra denstatliga statistikproduktionen effektivare. Förslaget innebär en nyansvarsfördelning och finansiering mellan () ochövriga myndigheter. Förändringen innebär följande.SCB skall ansvara för nedanstående verksamhet. Denna verksamhet skallfinansieras genom anslag till SCB.Förvaltningsuppgifter såsom grundläggande metodutveckling,statistiksamordning, nomenklaturarbete, internationellt statistiksamarbete,publiceringsverksamhet och informationsservice samt biblioteks- ocharkivservice.Officiell statistik som griper över flera sektorer, som saknar en entydighuvudanvändare eller där det påtagligt gagnar förtroendet för statistiken.Vissa centrala databaser.Sektorsmyndigheter och övriga användare skall ansvara för nedanståendeverksamheter.Officiell statistik för avgränsade sektorsområden. Statistiken skallfinansieras genom anslag hos berörda sektorsmyndigheter.Övrig statistik och statistiska tjänster. Verksamheten skall finansieras avbeställaren.Resurserna för statistik vid SCB och övriga berörda myndigheter anpassas tillde förändringar som genomförs.Riksdagen godkände principerna för denna nya ansvarsfördelning ochfinansiering mellan SCB och övriga myndigheter. En kommitté med uppgift attgenomföra de nya principerna tillsattes. Den s.k. Genomförandekommitténöverlämnade sitt slutbetänkande . Kommitténs förslagoch bedömningar avseende ändringar i ansvarsfördelningen för den statligastatistiken har presenterats i två delrapporter och en slutrapport för den statliga statistiken (SOU 1994:1). Kommittén hargått igenom all nuvarande anslagsfinansierad statistik vid SCB och lämnar ettdetaljerat förslag på vilken statistik som skall styras direkt avsektorsmyndigheter resp. av SCB. Kommitténs bedömningar bygger på en genomgångav vad som bör klassificeras som officiell statistik och vilka krav som skallställas på de myndigheter som får ansvar för den officiella statistiken.Särskild vikt har lagts vid önskemålet att så mycket som möjligt hålla ihopbeställaransvaret för ett samhällsområde.Kommittén föreslår att sammanlagt ca läggs ut påsektorsmyndigheter. har redan statistik motsvarande drygt 50 miljonerkronor lagts ut för jordbruks- och skolstatistik. Kommittén lämnar ocksåförslag beträffande SCB:s informationsansvar för officiell statistik,omfattning och inriktning av de anslagsfinansierade databaserna m.m.Den nya ansvarsfördelningen för statlig statistik skall ses som ett led ipågående förändringar av regeringens styrning av statsförvaltningen, men ocksåsom en följd av en förändrad informationsmiljö. Delegering av ansvar ochbefogenheter till myndigheterna, ökade krav på resultat och uppföljning samtett ökat internationellt samarbete påverkar informationsbehoven. Statistikenmåste bli mer aktuell, specificerad och verksamhetsanpassad samt mertillgänglig för fler aktörer . Användarna bör i större utsträckningän tidigare kunna påverka statistikens omfattning, inriktning och kostnader.Den del av SCB:s nuvarande statistikproduktion som enligt förslaget ipropositionen förs över till vissa myndigheter framgår av följande tabell.Tabell 1. Beräkning av anslag för statistik till sektorsmyndigheter ochdepartementHuvud- 13>Anslags- 61>Statistik- 100>Belopp00>titel 13>beteckning 61>område 98>tkr00>I 13>C 1. 21>Regeringskansliet m.m.00> 21>Kulturdepartementet 61>Massmedier 100>21000> 21>Miljö- och naturresurs-61>Samlingspublikation 100>1 33800> 21>departementet00>II13>G 5.21>Brottsförebyggande rådet61>Kriminal och rättsv.100>5 94900>IV13>F 1.21>Överstyrelsen för civil 61>Varor 100>1 05800> 21>beredskap00>V13>F 3. 21>Socialstyrelsen61>Socialtjänst, hälsa,100>15 33300> 61>sjukvård, dödsorsaker00>13>F 11. 21>Barnombudsmannen 61>Barns levnadsförh. 100>21000>VI 13>F 5. 21>Delegationen för 61>Transporter 100>9 29100> 21>prognos- och utred-00>21>ningsverksamhet00>VII 13>D 2. prognoser 100>2 94000>13>D 4. 21>Riksrevisionsverket 61>Taxeringsutfall100>21000>13>D 6. 21>Statskontoret 61>Offentlig sektor 100>1 96500>13>E 1. 21>Statens arbetsgivarverk 61>Statliga löner 100>1 70000>VIII 13>C 50. 21>Verket för högskoleservice 61>Högskola 100>8 39900>13>A 1.21>Skolverket*61>Lärarprognoser,100>2 35700>61>publicering av00>61>skolstatistik00>13>F 3.21>Utbildningsdepartementet61>Utbildn.statist. årsbok100>41900>IX13>D 1.21>Fiskeriverket61>Fiske100>3 82800>13>C 2.21>Skogsstyrelsen61>Skog100>1 10400>13>H 3.21>Livsmedelsekonomiska61>Publicering100>10000>21>samarbetsnämnden*00>X13>B 1.21>Arbetarskyddsstyrelsen61>Arbetsskador och100>5 29400>61>arbetsmiljö00>XI13>B 1.21>Statens kulturråd61>Kultur m.m.100>1 45100>13>D 1.21>Statens invandrarverk61>Invandring100>57500>XII13>B 2.21>Närings- och teknikutveck-61>Internationella100>1207100>21>lingsverket ()61>företag, energi,00>61>info.teknologi00>XIV13>A 2.21>Statens naturvårdsverk**61>Miljövård100>2 46600>13>A 9.21>Kemikalieinspektionen61>Kemikalier100>1 81000>Totalt100>80 078* Utöver belopp för tidigare utlagd statistik. ** Utöver särskilt anslag för miljöstatistik på XIV ht.I motion Fi403 av och () framhålls att dennya "beställarmodellen" kan ge vissa effektivitetsvinster och att en delstatistik som få har använt nu försvunnit. Men motionärerna ser också en fara idet nya systemet. Främst hotas sådan statistik som allmänheten kan använda föratt kritiskt granska olika myndigheter. Kritik mot det nya systemet har frånsådana utgångspunkter framförts av bl.a. det till SCB knutna vetenskapligarådet samt från LO.Mot denna bakgrund föreslås i motionen att det som hitintills hänt medstatistikproduktionen utvärderas, att SCB får behålla sin anslagsnivå och sinastatistikområden tills vidare samt att återkommer till frågan omfortsättningen efter redovisning av denna utvärdering. Regeringen böråterkomma med ett sådant förslag i kompletteringspropositionen.I motion Fi409 av och () anförs att i ettmodernt samhälle blir olika samhällsföreteelser allt mer komplicerade. Då ökarbehovet av uppföljning, utvärdering och analys av samband mellan olikasamhällssektorer. Detta ställer krav på att statistikproduktionen hålls sammanså att sambandsanalyser blir möjliga. Det finns inom olika samhällssektorerbehov av statistiska uppgifter, som kortsiktigt inte alltid efterfrågas avansvariga myndigheter. Det är vidare omöjligt att bortse från risken attberörda myndigheter, medvetet eller omedvetet, undviker statistik som ärkänslig för den egna myndigheten eller verksamheten.Blotta misstanken om politisk påverkan av statistiken kan innebära att denoffentliga statistiken inte får den trovärdighet den måste ha i ett samhällemed bred och öppen debatt. En tjänsteköpsmodell kan också medföra att statistikav allmänt intresse trängs undan till förmån för statistik som resp. myndighetanser vara viktig för sin verksamhet.Risken är enligt motionärerna stor att respekten för svensk offentligstatistik minskar när statistikproduktionen görs beroende av berördaämbetsverks beslut om vilka statistiska uppgifter som skall prioriteras.Utskottet gör den tolkningen av motionerna Fi403 (v) och Fi409 (s) att detfrämst är objektiviteten i vissa delar av den statistiska produktionen somskulle gå förlorad om det är SCB som är producent. Vidare kan,menar motionärerna, möjligheten till sambandsanalyser försvåras.Utskottet delar självfallet motionärernas uppfattningar att statistikenstrovärdighet inte får försvagas med den ändrade ansvarsfördelningen. I dekriterier för utläggning av beställaransvar från SCB som utformats avGenomförandekommittén har denna fråga särskilt uppmärksammats. Om vissstatistik av allmänheten kan komma att uppfattas som inte trovärdig på grund avatt sektorsmyndigheten har stora partsintressen i utfallet av statistiken, såskall den aktuella myndigheten inte ha något beställaransvar. I ett sådant fallhar SCB kvar ansvaret för statistikproduktionen.Ett villkor vid utläggandet av beställaransvar har varit att statistiken inomett sammanhängande område inte skall splittras på många olikabeställarmyndigheter. En sådan uppdelning skulle kunna försvåra möjligheten attgenomföra sambandsanalyser. Gränsfall kan givetvis uppträda. En utläggning avbeställaransvaret skulle i vissa fall kunna innebära att administrationen blirmer tungrodd. Denna nackdel måste dock ställas i relation till de fördelar somen utläggning av beställaransvaret kan ge.Riksdagen har tidigare (1992/93:FiU7, rskr. 122) ställt sig bakomprinciperna för en ny ansvarsfördelning av statistikproduktionen. Avsikten äratt åstadkomma en mer effektiv och ändamålsenlig statistikproduktion. ser det är det ofrånkomligt att denna förändring under enövergångsperiod kommer att skapa vissa problem. Det finns emellertid i dettasammanhang anledning att understryka att SCB även fortsättningsvis kommer attvara den utan jämförelse största statistikproducenten. Den utläggning avbeställaransvaret som beskrivs i tabell 1 motsvarar av den i daganslagsfinansierade statistiken hos SCB.Med anledning av den oro för en försämring av statistikens kvalitet, somframförs i motionerna Fi403 (v) och Fi409 (s), bör även tilläggas att SCB:suppgift att bevaka statistikens innehåll, tillgänglighet och kvalitet stärks.SCB skall sålunda löpande bevaka att den officiella statistiken uppfylleranvändarnas grundläggande krav. I enlighet med förslagskall verket, i den mån SCB uppmärksammar eller blir uppmärksammad på sådanabrister i den officiella statistiken att dess användbarhet eller faktiskaanvändning försämras, i första hand påtala situationen för denbeställaransvariga myndigheten. Om ändring inte kommer till stånd har SCBmöjlighet att föra upp frågan till regeringen.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionernaFi403 (v) och Fi409 (s).Utskottet anser i likhet med regeringen att förslagtill ansvarsfördelning mellan SCB och sektorsmyndigheterna i stort är välavvägt. I propositionen görs för några statistikområden en ansvarsfördelningsom avviker från förslag (se prop. 1993/94:100 bil. Förslaget bör leda till en bättre anpassning av statistikens innehåll,ett ökat kostnadsmedvetande och bättre utnyttjande av offentliga medel.Eftersom effektiviteten i statistikproduktionen i sista hand avgörs avstatistikens användning är det viktigt att användarna har den statistiskakompetens som krävs för uppgiften. Förslaget bör resultera i att myndigheternastärker sitt statistiska kunnande. Utskottet delar regeringens uppfattning attdet finns stora fördelar med att genomföra förändringarna skyndsamt. Frågan harutretts , och berörda parter är väl förtrogna med förslagen. Ettsnabbt genomförande kommer dessutom att underlätta en anpassning avmyndigheternas organisationer till de nya förutsättningarna.Krav i motioner på en ny eller utbyggd statistik inom vissa områdenJämställdhetsstatistikI motionerna A40 yrkande 25 av m.fl. (s) och A816yrkande 1 av m.fl. (s) understryks att resurserna tilljämställdhetsstatistiken måste förstärkas.SCB har en avdelning för jämställdhetsstatistik. Dess uppgifter ärklassade som offentlig statistik. De resurser som finns avsatta förjämställdhetsstatistiken motsvarar två tjänster. Övrigt arbete på enheten förjämställdhetsstatistik måste därför finansieras av statistikkunder, dvs. påuppdrag av olika avnämare. Det medför, menar motionärerna, att andrasprioriteringar styr arbetets inriktning. Motionärerna anser att det avbeställare oberoende arbetet bör förstärkas och föreslår att resurserna tilljämställdhetsstatistiken räknas upp med 1 miljon kronor.I motion A449 yrkande 1 av m.fl. (s) framhålls att denarbetsmarknadsstatistik som finns är otillräcklig för att belysa kvinnorssituation på arbetsmarknaden och i ekonomin. Det krävs en konsekventkönsuppdelad arbetsmarknadsstatistik. Motionärerna kräver dessutom att ettsystem för regionala räkenskaper utvecklas, som visar vad män och kvinnortillför samhället.Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande.SCB har tagit fram jämställdhetsstatistik dels för att gehelhetsbilder av jämställdheten på nationell, regional och lokal nivå, dels föratt belysa vissa problemområden som inte behandlats på andra håll.I motion A816 (s) hävdas att på SCB:s enhet för jämställdhetsstatistik ärresurserna begränsade och endast två tjänster finns avdelade för arbete inomdetta område. Utskottet vill emellertid peka på att denna bild avresurstilldelningen till jämställdhetsstatistiken inte är rättvisande.Jämställdhetsstatistiken är tvärsektoriell till sin karaktär, vilket innebäratt flera statistikområden utanför enheten för jämställdhetsstatistiktilldelats resurser för detta ändamål.Eftersom jämställdhetsstatistiken har hög prioritet och täcker mångastatistikområden kommer denna statistik, i och med att det nyaansvarsfördelningssystemet genomförs, att ingå i den officiella statistiken.Det innebär bl.a. att basverksamheten även fortsättningsvis skallanslagsfinansieras. Vidare åligger det SCB att inom sitt förvaltningsansvarbevaka att alla statistikansvariga myndigheter tillgodoser olikaanvändarintressen. Detta inkluderar en bevakning av att statistiken iförekommande fall uppdelas på kön. De totala kostnaderna för könsuppdeladstatistik omfattar således dels arbetet vid jämställdhetsenheten ochförvaltningsfunktionerna, dels arbetet inom de olika statistikområdena.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte nu finnsanledning att ytterligare förstärka resurserna till detta statistikområde.Utskottet avstyrker sålunda motionerna A40 (s) yrkande 25, A449 (s)yrkande 1 och A816 (s) yrkande 1.Naturresurs- och miljöräkenskaper m.m.Det känns angeläget, sägs det i motion Jo694 av m.fl.(s), att utveckla redovisningen av landets miljösituation i samband medbudgetpropositionen och finansplanen. (), () arbetar för att ta fram olika beräkningsgrunder.Socialdemokraterna anser att miljöindex bör kunna ligga tillgrund för jämförande redovisningar av landets miljötillstånd. Men det är ocksåviktigt att på ett pedagogiskt sätt visa hur de olika miljömålen uppfylls.En metod för hur måluppfyllelsen skall redovisas i samband med finansplanenbör enligt motionärerna utarbetas. Det kan komma att bli ett intressantkomplement till redovisningen av den svenska miljöskulden och till enkommande grön BNP.I motion Jo649 av m.fl. (v) beklagar attarbetet med att utveckla naturresursräkenskaper inte getts högre prioritet avregeringen. Naturresursräkenskaper innebär i sig inte lösningen på någotmiljöproblem, men framtagandet av sådana räkenskaper som komplement tillnationalräkenskaperna är avgörande för att miljöarbetet effektivt skall kunnadrivas vidare, sägs det i motionen. Eftersom utvecklandet avnaturresursräkenskaper är ett så långsiktigt men angeläget arbete är detviktigt att det påskyndas och att berörda myndigheter (SNV, SCB och KI) geserforderliga resurser för detta arbete.Också på det regionala planet kan den här typen av räkenskaper bli ettviktigt komplement till annat beslutsunderlag. I motionen föreslås därför attprojektverksamhet med sådana lokala och regionala räkenskaper genomförs medstatliga medel.Genom att utveckla ett svenskt system för naturresursräkenskaper kan Sverigege viktiga bidrag till det internationella arbete som pågår på detta område.Så länge naturresursräkenskaper förblir en teoretisk konstruktion utanåterverkan i den ekonomiska verkligheten kommer deras betydelse att varabegränsad. Utvecklingen av naturresursräkenskaper måste därför gå hand i handmed ett faktiskt användande av effektiva ekonomiska styrmedel.Sammantaget beräknar motionärerna kostnaderna för ett resurstillskott tillcentrala myndigheter, lokala projekt och utökat internationellt samarbete inomdetta område till för /95.I motion Jo689 av och () anförs att visionenmåste vara att marknadsekonomin skall utnyttjas effektivare imiljöns tjänst. Det redan påbörjade arbetet med att inarbeta miljöaspekter inationalräkenskaper och nationalförmögenhetsberäkningar måste därför fortsätta.I likhet med motionärerna anser utskottet att det är angeläget att detstatistiska underlaget för miljöpolitiken förbättras.SCB, och har tilldelats särskilda medelför att utarbeta miljöräkenskaper och utveckla ett system av miljöindex.SCB har därvid givits huvudansvaret för att utveckla fysiska naturresurs- ochmiljöräkenskaper. Verket disponerar för arbetet meddessa räkenskaper. Ett system för energiräkenskaper kommer att redovisas underhösten. Totalt har SCB för hela miljöstatistikområdet drygt12 till sitt förfogande.Konjunkturinstitutet har tillförts för att undersökamöjligheterna att ta fram monetära miljöräkenskaper. Det vid KI pågåendearbetet innefattar också en utveckling av modeller och metoder för att beräknaen miljöjusterad nationalprodukt. I KI:s majrapport redovisades enlägesrapport för projektet. Projektet kommer även fortsättningsvis att löpanderedovisas. Enligt planerna skall en slutrapport av projektet föreligga år 1997.Naturvårdsverkets arbete med att utveckla ett system av miljöindex innebärett försök att ge en samlad bild av tillståndet i de svenska ekosystemen.Avsikten är att skapa tre index. Ett index skall ge information om situationeni våra sötvattensområden. Det andra indexet skall ge en bild av tillståndet ivåra skogsmarker och ett tredje index skall beskriva luftkvaliteten itätorterna.Enligt SCB:s uppfattning ligger internationellt sett väl framme inomhär beskrivna områden.I motion Jo689 (fp) återfinns ett allmänt yrkande om vikten av att fortsättaarbetet med miljöräkenskaper. Av den redovisning som utskottet här gjort av detpågående arbetet med dessa frågor framgår att yrkandet är tillgodosett.Utskottet avstyrker därför yrkande 1 i motion Jo689 (fp).I motion Jo694 (s) föreslås att måluppfyllelsen för miljöpolitikenavrapporteras i finansplanen. I motionen anförs att instrument för en sådanredovisning bör vara miljöindex. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det skulle vara värdefullt att regeringen, t.ex.i finansplanen, löpande redovisar miljösituationen i landet. Arbetet med attfärdigställa miljöindex är emellertid ännu inte avslutat. Utskottet vill motden bakgrunden avvakta med ett slutligt ställningstagande till hurmåluppfyllelsen för miljöpolitiken löpande skall redovisas.Det bör i detta sammanhang nämnas att till 1992 och finansplanerbehandlades de miljöpolitiska frågorna i särskilda bilagor.Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo694 (s) yrkande 15.Med anledning av kravet i motion Jo649 (v) att till SCB:s projekt omnaturresursräkenskaper anvisa ytterligare vill utskottetanföra följande.Motiveringarna för den mycket kraftiga resursförstärkningen tillmiljöräkenskapsprojekten i motionen är mycket allmänt hållna. Ej hellerredovisas om den föreslagna förstärkningen av resurserna skall ske genom attanslagen till övrig statistik minskar eller om det skall ske genom enofinansierad ökning av anslaget till SCB utöver vad regeringen föreslagit /95.Som utskottet ser det bör resultatet av det metod- och utvecklingsarbete sompågår inom och avslutas innanöverväganden om ytterligare medel för miljöräkenskapssystemen av denstorleksordning som föreslås i motion Jo649 (v) kan bli aktuella.Med det anförda avstyrks motion Jo649 (v) yrkandena 12 och 13.System med s.k. generationsräkenskaperI motion Fi401 av () framhålls att de riksdagsbeslutsom fattats fram till har medfört högreutgifter än vad vi haft råd med. De negativa effekterna av den omfattandeskuldsättningen för kommande generationer är /95 beräknas räntan på statsskulden uppgå till ca 85 miljarderkronor, vilket motsvarar ca och svensk, barn och pensionärerinräknade. Till följd av tidigare överkonsumtion tvingas varje svensk enligtmotionären avstå från en konsumtion på .