bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — I etttillstånd som kan liknas vid ett "force majeure-läge" kan inte ens långsiktigapensionsrättigheter helt skyddas. När ingrepp görs i pensionssystemen måsteemellertid vissa krav uppställas. Effekterna för de enskilda måste redovisasklart och tydligt, vilket inte är fallet i propositionen. Vidare måsteregeringen klart ange målet med de ändrade indexeringsmetoderna vid uppräkningav pensioner m.m. Är syftet att stärka den konsoliderade statliga sektornellerönskar man tillgodoräkna sig hela utgiftsminskningen i statsbudgeten? Omregeringen önskar uppnå det senare syftet bör tillvägagångssättet redovisasförriksdagen. De synpunkter som beslutat om när principbeslutet om ettreformerat pensionssystem antogs måste därvid följas.Den metod regeringen presenterar är principiellt olycklig i den meningen attju högre inflationstakten drivs upp, desto större sägs besparingen bli. Detbörockså understrykas att det inte finns någon koppling mellan utgiftssidan ochskattesidan så att båda måste avindexeras lika mycket. Snarare förhåller detsig tvärtom. Det finns inget logiskt skäl till att en ATP-pensionär skallutsättas för både en reducerad uppräkning av pensionen och en av inflationenförhöjd skatt på den realt sett minskade inkomsten.Enligt utskottets mening får förändringar i socialförsäkringssystemen intekomma i konflikt med grundläggande principer som rättssäkerhet och enskildäganderätt. Utskottet vill peka på att det råder osäkerhet om hur deföreslagnaförändringarna påverkar från socialförsäkringssystemet friståendepensionsrättigheter och andra privaträttsliga avtal.Som framgår av socialförsäkringsutskottets yttrande, har utskottet utgåttifrån att de föreslagna förändringarna endast skall gälla . Medanledning av vad ovan anförts kan utskottet acceptera regeringens förslag förår 1995, varför propositionen i denna del tillstyrks medan motionerna Fi2 (c)yrkande 14, Fi4 (v) yrkande 13 och Fi5 (mp) yrkande 23 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande begränsad uppräkning av basbeloppetatt med avslag på motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 14, 1994/95:Fi4yrkande 13 och 1994/95:Fi5 yrkande 23 antar i proposition 1994/95:25 avsnitt 7yrkande 6 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,62. Begränsad uppräkning av basbeloppet (mom. 44)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av basbeloppet börjar med "I rådande statsfinansiella" och slutarmed "13 avstyrks därmed" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att regeringens förslag till begränsning av uppräkningav basbeloppet har fått en tekniskt komplicerad och onödigt byråkratiskutformning. Utskottet föreslår i stället en enkel och rak utformning avbegränsningen som innebär att basbeloppet fryses vid ökning avinflationen. Detta innebär en utgiftsminskning på videttinflationsantagande om . En sådan åtgärd bryter sambandet mellan statenskostnader och inflationen och ökar trycket på arbetsmarknadens parter ochandraaktörer att hålla tillbaka kostnadsökningar. Frysningen av basbeloppet fårockså genomslag för enskilda människor enbart om inflationen blir hög.Finansutskottet tillstyrker således bifall till motion Fi2 (c) yrkande 14 ochavstyrker bifall till propositionen i motsvarande del. Motionerna Fi4 (v)yrkande 13 liksom Fi5 (mp) yrkande 23 avstyrks. Utskottet har emellertid ingenerinran mot att pensionsgrundande inkomst och pensionspoäng beräknas på ettoreducerat basbelopp och att motsvarande belopp skall ligga till grund förberäkning av taket för de allmänna egenavgifterna.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande begränsad uppräkning av basbeloppetatt med avslag på i proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 6framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringoch motionerna 1994/95:Fi4 yrkande 13 samt 1994/95:Fi5 yrkande 23 bifallermotion 1994/95:Fi2 yrkande 14 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,63. Begränsad uppräkning av basbeloppet (mom. 44)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av basbeloppet börjar med "I övrigt noterar" och slutar med"yrkande 13 avstyrks därmed" bort ha följande lydelse:I övrigt noterar finansutskottet de påpekanden och invändningar som gjorts isocialförsäkringsutskottets yttrande. I likhet medsocialförsäkringsutskottet anser finansutskottet att regeringen börgöra en djupare analys av effekterna av förändringar i basbeloppsberäkningenför olika samhällsområden. I detta sammanhang bör också indexeringen av taketför sjukpenninggrundande inkomst övervägas. Regeringen bör också analysera omen bättre besparingseffekt kan uppnås genom en mer riktad indexering för olikaområden. tillstyrker med det sagda regeringens förslag, ochföreslår att godkänner den av utskottet i bilaga 2 redovisadeändringi lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.Finansutskottet konstaterar också att de med låga inkomster har särskiltsvårt att ekonomiskt skydda sig mot försämringar i tranfereringssystemen. Föratt denna kategori inte skall hamna i en ohållbar ekonomisk situation bör denvägledande principen vara att de som har en årsinkomst skallslippa försämringar. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma medförslag som tillgodoser detta krav. förutsätter att regeringenfortlöpande utvärderar effekterna av ändringen av basbeloppet särskilt vadgäller pensionärer och andra med inkomster under 150 000 kr.Finansutskottet tillstyrker med det sagda regeringens förslag och föreslåratt godkänner den av utskottet i bilaga 2 redovisade ändringen i lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vad finansutskottet härharanfört med anledning av motion Fi5 (mp) yrkande 23 bör som sinmeningge regeringen till känna. Motionerna Fi2 (c) yrkande 14 och Fi4 (v) yrkande 13avstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande begränsad uppräkning av basbeloppetatt riksdagendels med avslag på motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 14 och 1994/95:Fi4yrkande 13,dels antar det i proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 6 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med denändringen att nämnda lag erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enanalys av effekterna av förändringar i basbeloppsberäkningen för olikasamhällsområden,dels med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkande 23 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,64. Ändring av sjuk- och föräldraförsäkringen m.m. (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avsjuk- och föräldraförsäkringen m.m. börjar med "instämmeri" och slutar med "Fi6 (kds) yrkande 5" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att taket i föräldraförsäkringen, sjukförsäkringenoch arbetsskadeförsäkringen bör sänkas från 7,5 basbelopp till 5 basbelopp.Härigenom minskas utgifterna med . Vidare börsjuklöneperioden förlängas . Budgetförstärkningenavdenna åtgärd uppgår till . börytterligare förstärka intresset av att förbättra arbetsmiljön och minskasjukfrånvaron. Problem som förlängningen kan medföra för de minsta företagenkan enligt utskottets uppfattning lösas genom ett särskilt försäkringssystem.Slutligen bör arbetslinjen förstärkas genom att rehabiliteringsinsatserna ökasoch åtgärder av de slag som föreslagits i promemorian Ds 1994:91 genomförssamtregler införs om övergång från förtidspension till förtida uttag fr.o.m. 61årsålder. Detta bör finansutskottet med tillstyrkan av motion Fi2 (c) yrkandena16och 17 föreslå att ger regeringen till känna. Motion Fi6 (kds)yrkande 5 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande ändring av sjuk- och föräldraförsäkringen m.m.att med avslag på motion 1994/95:Fi6 yrkande 5 bifaller motion1994/95:Fi2 yrkandena 16 och 17 och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,65. Ändring av sjuk- och föräldraförsäkringen m.m. (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avsjuk- och föräldraförsäkringen m.m. börjar med "instämmeri" och slutar med "Fi6 (kds) yrkande 5" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att de ändringar som redan företagits för attmildra verkningarna av den till sänkta kompensationsnivån vid långasjukfall inte är tillräckliga utan att kompensationsnivån måsteåterställas till . Detta bör med bifall till motion Fi6 (kds) yrkande 5ges regeringen till känna. Motion Fi2 (c) yrkandena 16 och 17 avstyrksemellertid. Utskottet vill i anslutning till detta erinra om att i motion Fi6(kds) har motionärerna angivit att en ny beräkningsgrund för ersättning isjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarna ger en ytterligarebesparing inom försäkringarna på ca 2 miljarder kronor.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande ändring av sjuk- och föräldraförsäkringen m.m.att med avslag på motion 1994/95:Fi2 yrkandena 16 och 17 bifallermotion 1994/95:Fi6 yrkande 5 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,66. Bostadstillägg till pensionärer (mom. 46), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenBostadstillägg till pensionärer börjar med "gör från"och slutar med "Fi6 (kds) yrkande 4" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att den kompensation i form av förbättring av SBTPsom föreslagits om pensionsförmånerna reduceras resulterar i att vissapensionärer kompenseras mer än vad begränsningen av basbeloppet innebär.Samtidigt kommer merparten av pensionärer att få lägre inkomster och högreskatter genom försämrad indexering av grundavdraget och skiktgränser.ATP-pensionärerna drabbas liksom andra av stora kommunalskattehöjningar.Utskottet anser det då inte vara försvarbart att höja bostadstilläggen för dengrupp pensionärer som redan nu erhåller betydande bostadstillägg och som överhuvud taget inte berörs av de betydande skattehöjningar som ATP-pensionärernakommer att vidkännas. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att SBTPtillåter en mycket hög bostadsstandard, upp till en hyra på perår. föreslår att med bifall till motion Fi1 (m)yrkande 5 avstyrker propositionens förslag i denna del. Motionerna Fi2 (c)yrkande 12 liksom Fi6 (kds) yrkande 4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande bostadstillägg till pensionäreratt med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkande 5 och med anledningav motion 1994/95:Fi4 yrkande 14samt med avslag på proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 9 och motionerna1994/95:Fi2 yrkande 12 och 1994/95:Fi6 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om en analys av levnadsnivån förpensionärerna,67. Bostadstillägg till pensionärer (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenBostadstillägg till pensionärer börjar med "gör från"och slutar med "Fi6 (kds) yrkande 4" bort ha följande lydelse:Om den föreslagna besparingsmetoden genomförs anser finansutskottetatt en mindre del av besparingen, , skall användas till attkompensera utsatta grupper såsom studerande och äldre med låga pensioner. Vadavser pensionerna bör detta stöd utgå både i form av pensionstillskott ochsärskilt bostadstillägg till pensionärer som har en svår ekonomisk situation.Finansutskottet föreslår att med bifall till motion Fi2 (c) yrkande12 avstyrker propositionens förslag i denna del. Motionerna Fi1 (m) yrkande 5liksom Fi6 (kds) yrkande 4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande bostadstillägg till pensionäreratt med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 12 och med anledningav motion 1994/95:Fi4 yrkande 14samt med avslag på proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 9 och motionerna1994/95:Fi1 yrkande 5 och 1994/95:Fi6 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en analys avlevnadsnivån för pensionärerna,68. Bostadstillägg till pensionärer (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenBostadstillägg till pensionärer börjar med "gör från"och slutar med "detta till känna" bort ha följande lydelse:Finansutskottet erinrar om att i motion Fi6 (kds) har förts fram fleramöjligheter till besparingar inom pensionsområdet. Delpensionen bör avvecklasunder mandatperioden. Vidare bör man kunna genomföra enhöjning av den genomsnittliga pensionsåldern genom att förebygga att människorförtidspensioneras. Åtgärderna i detta syfte kan kombineras med en höjning avde allmänna egenavgifterna. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna måstedärvid kompenseras för besparingar som genomförs genom minskad uppräkning avbasbeloppet m.m. Denna kompensation bör som begärts i motion Fi6 (kds) yrkande4 utges genom ökat bostadsstöd och en eventuell höjning av pensionstillskottetmed sammantaget . föreslår att riksdagenmedbifall till motion Fi6 (kds) yrkande 4 avstyrker propositionens förslag idennadel. Motionerna Fi1 (m) yrkande 5, Fi2 (c) yrkande 12 liksom Fi4 (v) yrkande14avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande bostadstillägg till pensionäreratt med bifall till motion 1994/95:Fi6 yrkande 4 samt med avslag påproposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 9 och motionerna 1994/95:Fi1 yrkande5, 1994/95:Fi2 yrkande 12 och 1994/95:Fi4 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,69. Barnbidrag och flerbarnstillägg (mom. 47)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken flerbarnstillägg börjar med ", som inte" och slutarmed "allmänna barnbidrag" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att statsfinanserna måste saneras. Regeringensförslag till besparingar på det familjepolitiska området slår dock mycket hårtmot de familjer som har lägst disponibel inkomst. Att både göra kraftigabesparingar i flerbarnstilläggen och ta bort vårdnadsbidragetminskardrastiskt det ekonomiska utrymmet för många barnfamiljer. Borttagandet avvårdnadsbidraget innebär en kortsiktig besparing på statsbudgeten, men ökarsamtidigt kraftigt kommunernas kostnader för barnomsorgen. Församhällsekonominökar därmed kostnaderna. Minskningen av flerbarnstilläggen slår hårt mot delitet större familjernas ekonomi, vars ekonomiska standard redan är lägre änmånga andras.Med anledning av motionerna Fi2 (c) yrkande 13 och Fi3 (fp) yrkande 10 anserutskottet att regeringens förslag om ändring av flerbarnstillägget böravstyrkas. Motiven för motion Fi4 (v) yrkande 10 faller därmed, varförmotionenbör avstyrkas.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande barnbidrag och flerbarnstilläggatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 13 och1994/95:Fi3 yrkande 10 avslår det i proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 1framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag och motion 1994/95:Fi4 yrkande 10 samt som sin mening gerregeringentill känna vad utskottet anfört,70. Barnbidrag och flerbarnstillägg (mom. 47)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken flerbarnstillägg börjar med ", som inte" och slutarmed "allmänna barnbidrag" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att statsfinanserna måste saneras. Denfördelningspolitiska profilen i de av regeringen i denna del föreslagnaåtgärderna uppfyller dock inte krav på rättvisa. Barnfamiljernadrabbas alltför hårt av regeringens förslag, särskilt familjer med många barnoch ensamstående föräldrar. Med anledning av motionerna Fi3 (fp) yrkande 10ochFi2 (c) yrkande 13 bör regeringens förslag till ändring i lagen om allmännabarnbidrag avstyrkas. Motiven för motion Fi4 (v) yrkande 10 faller därmed,varför motionen bör avstyrkas.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande barnbidrag och flerbarnstilläggatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi3 yrkande 10 och1994/95:Fi2 yrkande 13 avslår det i proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 1framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag och motion 1994/95:Fi4 yrkande 10 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,71. Bidragsförskott (mom. 48), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenBidragsförskott börjar med "har ingen" och slutar med"till vissa adoptivbarn" bort ha följande lydelse:Finansutskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag i frågaom bidragsförskottet och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn.Utskottet anser emellertid att förslagen i (1992:53) bör genomföras. Det finns ingen anledning att avvaktaytterligare utredningar i frågan. Utgångspunkten för förändring bör varaföljande: Föräldraansvaret bör tydliggöras oavsett om barnet lever tillsammansmed sina föräldrar eller i splittrad familj. Kostnaderna för bidragsförskottenskall minskas. Försäkringskassorna bör överta fastställandet avbidragsförskotten för att därigenom bl.a. ha full kontroll överbidragsgivningen. Försäkringskassorna bör fungera som "statens ombud" viddomstolar i vårdnadstvister. Den automatiska kopplingen mellanunderhållsbidragoch bidragsförskott bör upphöra. Utskottet anser att med anledningavmotion Fi1 (m) yrkande 7 som sin mening bör ge regeringen till känna vad somnuanförts. Vidare avstyrks med det anförda motion Fi4 (v) yrkande 12.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande bidragsförskottatt med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkande 7 avslår iproposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkandena 4 och 5 framlagda lagförslag samtmotion 1994/95:Fi4 yrkande 12 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,72. Bidragsförskott (mom. 48)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenBidragsförskott börjar med "har ingen" och slutar med"till vissa adoptivbarn" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att bidragsförskottet är en av de viktigastereformerna som genomförts för att främja kvinnors oberoende av enskilda män.Genom bidragsförskottet kan kvinnor bryta upp från ohållbara förhållanden. Igengäld har kvinnor blivit beroende av staten, vilket gör statens ansvarstort.De besparingar som måste göras i bidragsförskottssystemet bör, enligtutskottet, inriktas på indrivningen av skulder. Genom den höga arbetslöshetenhar betalningsförmågan visserligen sjunkit, men det finns redan i dagmöjligheter till anstånd med betalning eller att ansöka om avskrivning avskulden. Det enda som krävs är att den betalningskyldige tar kontakt med sittlokala försäkringskassekontor. Att så inte sker visar på attbetalningsmoralen vad gäller bidragsförskott är låg. Vad gäller indrivning avt.ex. hyror skickas en betalningsanmodan och därefter meddelas kronofogden.Finansutskottet anser således att de besparingar som måste göras ibidragsförskottssystemet skall inriktas på indrivningen av skulder. Utskottetanser vidare att det är nödvändigt med en översyn av rutinerna föråterbetalning av underhållsskulder. Målet med eventuella förändringar bör varaatt bibehålla kvinnors möjlighet till ekonomiskt oberoende.Finansutskottet tillstyrker med det anförda propositionens förslag i dennadel samt motion Fi4 (v) yrkande 12. Motion Fi1 (m) yrkande 7 avstyrksemellertid.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande bidragsförskottatt dels med bifall till proposition 1994/95:25 avsnitt 7yrkandena 4 och 5 antar de framlagda förslagen tilldels lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott,dels lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissaadoptivbarn dels med bifall till motion 1994/95:Fi4 yrkande 12 och medavslag på motion 1994/95:Fi1 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkännavad utskottet har anfört,73. Preskriptionstiden för underhållsbidrag (mom. 49)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenPreskriptionstiden för underhållsbidrag börjar med "I förhållande till" ochslutar med "lag om ändring i utsökningsbalken" bort ha följande lydelse:I förhållande till den allmänna preskriptionstiden som är ärpreskriptionstiden för just underhållsbidrag osedvanligt kort. Den nuvarandekorta preskriptionstiden gör att den betalningsskyldige kan utnyttjasystemet genom att fördröja handläggningen. avskrivs underhållsskuldergenom att indrivning inte kunnat ske innan preskriptionstiden utgått.Försäkringskassans ansträngningar att få in pengar kan med den kortapreskriptionstiden leda till att skulden avskrivs i stället för att den gårtill kronofogden. I studielånssystemet, där svenska staten också ärfordringsägare, skrivs skulden inte av förrän låntagaren går i pension.Finansutskottet anser att det är bra att preskriptionstiden förunderhållsbidrag förlängs men att förlängningen borde återställas till tio år.Därigenom underlättas för staten att få tillbaka det den lagt ut för attsäkerställa barnens standard. avstyrker således propositionensförslag i denna del. Vad utskottet med anledning av motion Fi4 (v) yrkande 11har anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande preskriptionstiden för underhållsbidragatt med bifall till motion 1994/95:Fi4 yrkande 11 antar de iproposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkandena 2 och 3 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i ,dels lag om ändring i utsökningsbalken med de ändringarna att orden "femår" byts mot "" samt att i tillämpningsbestämmelserna till nämnda lagarden ursprungliga förfallodagen bestäms till ,74. Familjestödet (mom. 50)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFamiljestödet börjar med "delar socialutskottets" ochslutar med "Fi2 (c) yrkande 9" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser det angeläget att en ordentlig analys görs av detekonomiska familjestödet och förutsätter att den av regeringen aviseradeutredningen blir parlamentariskt sammansatt. Enligt utskottets mening börfamiljestödet reformeras. Den modell som presenterats av om s.k.barnkonton bör härvid belysas. Förslaget innebär att föräldraförsäkringen,barnbidraget för åldersgruppen 0--och vårdnadsbidraget läggs samman tillett familjestöd, ett beskattat barnkonto. Föräldrarnas uttag på barnkontotskall enligt förslaget ske med ett lägsta belopp under de sexförsta åren. Den del av barnkontot som överstiger lägsta månadsuttag skalldisponeras fritt . Förslaget innebär lika stöd till varjebarn. Detta möjliggör ett förstärkt stöd till familjer som lever under knappaekonomiska omständigheter som åtgärden medför en utgiftsminskningförstaten. Stödet ökar också familjernas valfrihet och ger dem möjlighet attefteregna önskemål planera sin situation.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi2 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande familjestödetatt bifaller motion 1994/95:Fi2 yrkande 9 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,75. Avgiftsväxling mellan egenavgifter och arbetsgivaravgifter (mom. 51)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenAvgiftsväxling mellan egenavgifter och arbetsgivaravgifter börjar med"delar" och slutar med "lagen (1981:691) om socialavgifter"bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening bör kontantförmåner vid arbetslöshet ävenfortsättningsvis till en del finansieras genom en egenavgift. Utskottetmotsätter sig därför såväl att den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringenhöjs som att arbetsgivaravgifterna i form av arbetsmarknadsavgift höjs resp.sjukförsäkringsavgift sänks. Avsikten med växlingen är att dölja attytterligare en obligatorisk avgift används för att finansiera denicke-obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet föreslår därför attriksdagen med bifall till motionerna Fi1 (m) yrkandena 4 och 11 samt medanledning av motionerna Sf4 av () och Sf6 av ()avstyrker propositionen i denna del.