bet · GI01UbU2 · 1994-11-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas tio motionsyrkanden från allmännamotionstiden . De rör skolhälsovården, skolbiblioteken,kompetenskrav för rektorer, lantbruks- ochträdgårdsutbildningen, nordisk språkexamen,punktskriftsundervisning för vuxna samt garanterad rätt förvuxna till grundutbildning motsvarande treårigt gymnasium.Samtliga yrkanden avstyrks. C och fp reserverar sig när detgäller nordisk språkexamen. 1993/94:Ub307 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av skolsköterskansverksamhetsområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolhälsovården prioriteras somförebyggande verksamhetsområde.1993/94:Ub316 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avpunktskriftsundervisning för vuxna och den grundläggandevuxenutbildningen för synskadade enligt vad i motionen anförts.1993/94:Ub320 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den framtida svenska lantbruks-och trädgårdsutbildningen.1993/94:Ub324 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt samarbete för en gemensamspråkexamen.1993/94:Ub326 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning av kompetenskrav förrektorer.1993/94:Ub350 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att och Kulturrådetfår i uppdrag att kartlägga landets skolbiblioteksverksamhet.1993/94:Kr293 av m.fl. (s) vari yrkas2. att hos regeringen begär att ochKulturrådet får i uppdrag att kartlägga landetsskolbiblioteksverksamhet.1993/94:Kr307 av m.fl. (s) vari yrkas28. att hos regeringen begär att ochKulturrådet får i uppdrag att kartlägga landetsskolbiblioteksverksamhet.1993/94:Kr411 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenstudiegaranti förgrundutbildning motsvarande treårigt gymnasium. Utskottet behandlar i det följande tio motionsyrkanden omgrundskola, gymnasieskola och den grundläggandevuxenutbildningen vilka alla har väckts vid föregående riksmöte.SkolhälsovårdenSkolhälsovården tas upp i motion 1993/94:Ub307 (kds).Motionären begär både att skolsköterskans verksamhetsområdeutökas (yrkande 1) och att skolhälsovården prioriteras somförebyggande verksamhetsområde (yrkande 2). Skolsköterskan haren mycket viktig uppgift att skapa trygghet för barnen iskolan, och framför allt för barnen från splittrade familjer.Motionären menar att skolsköterskans roll bör förstärkas ochbli än mer framträdande. De flesta läkarinsatser inomskolhälsovården skulle exempelvis kunna initieras avskolsköterskan, och hon skulle kunna få en roll som koordinatörmed upparbetade kanaler och tillgång till olika specialistersåsom psykologer, psykiatriker och andra specialistläkare samtsocialtjänstemän. Motionären framhåller vidare attskolhälsovårdens förebyggande verksamhet måste ha högprioritet. Med tanke på de stora påfrestningar somlågkonjunktur och arbetslöshet för med sig är det särskiltviktigt att inte dra ned på skolhälsovården. En neddragningskulle innebära negativa konsekvenser för folkhälsan.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Skolhälsovårdens mål, omfattning och personal regleras i 14kap. skollagen (1985:1100). Enligt 1 § skall skolhälsovårdanordnas för eleverna i , gymnasieskolan, särskolan,specialskolan och sameskolan. Av bestämmelserna i 2 § framgårbl.a. att skolhälsovården främst skall vara förebyggande ochomfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser samt attdet skall finnas skolläkare och skolsköterska för verksamheten.Huvudmannen för skolan är skyldig att anordna sådan hälsovårdkostnadsfritt enligt 6 och 7 §§. Vidare skall Statens skolverkenligt 8 § ha tillsyn över verksamheten.Rektor har som chef huvudansvaret för skolans verksamhetenligt de nya läroplanerna för det obligatoriska skolväsendetoch de frivilliga skolformerna (Lpo 94 resp. Lpf 94) somregeringen utfärdade . Läroplanerna baserar sigpå beslut under föregående om riktlinjerför resp. läroplan (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr.1993/94:82 resp. prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr.1993/94:93). Enligt läroplanerna bär rektor ansvaret för attden elevvårdande verksamheten utformas så att eleverna får detsärskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver.Utskottet konstaterar att har till uppgift attbl.a. bevaka att kommunerna anordnar skolhälsovård enligtbestämmelserna i skollagen och att utöva tillsyn öververksamheten. Utskottet vill betona att denna tillsynsuppgiftär av stor vikt. Utskottet tillstyrkte förslaget underriksmötet /91 (prop. 1990/91:115, bet. UbU17, rskr. 357)att tillsynsuppgiften för skolhälsovården skulle föras överfrån dåvarande till det nyinrättade . Utskottet erinrade om att skolhälsovårdeninte bara ingår i skolans elevvårdande verksamhet utan också ären del av samhällets allmänna medicinska insatser. Två årsenare föreslog regeringen en ändrad ansvarsfördelningbeträffande den medicinska delen av skolhälsovården som innebaratt denna del skulle stå under tillsyn av (prop. 1992/93:100 bil. Utskottet hade emellertid dåerfarit att olika organisatoriska modeller för skolhälsovårdenbörjat tillämpas i kommunerna, bl.a. i besparingssyfte. Vidarehade påbörjat ett utvärderingsprojekt beträffandeskolhälsovården, Skolhälsovårdsläget sett ur ettelevperspektiv. Utskottet ansåg att det fanns risk för att ettförändrat tillsynsansvar i enlighet med regeringens förslagkunde få negativa konsekvenser och avstyrkte med hänvisninghärtill och till den påbörjade utvärderingen avskolhälsovården regeringens förslag till förändrattillsynsansvar av skolhälsovården. följde utskottetsförslag (bet. UbU11, rskr. 274).Skolverket anförde redan i sin fördjupadeanslagsframställning /95--1996/97, Bilden av skolan,att verkets pågående undersökningar av skolhälsovården tydde påatt antalet personer i skolhälsovården och elevvården minskade.I maj 1994 lade fram sin utvärdering avskolhälsovårdens förutsättningar och funktion (rapporterna nr53 och 54). I rapporterna framhålls att elevers rätt tillskolhälsovård och pågående besparingar ochorganisationsförändringar i kommunerna motiverar att Skolverketföljer utvecklingen för skolhälsovården. Utvärderingen byggerpå en enkätstudie i 77 kommuner och fallstudier i fem kommuner.Skolverket menar att utvärderingen visar att elevers rätt tillskolhälsovård enligt skollagen tillgodoses. I landet som helhethar skolhälsovården inte varit utsatt för några störrenedskärningar under läsåren 1991/92 och 1992/93. Däremot drarvissa kommuner ner på sin elevvårdspersonal. Minskningen avserfrämst skolkuratorer och skolpsykologer vilket indirektpåverkar skolhälsovårdens arbete. Blandskolhälsovårdspersonalen minskar antalet skolläkare.Skolsköterskorna är den personalkategori inom vilken det skettminst neddragningar. har funnit att skolhälsovårdenhar ett starkt symbolvärde i form av trygghet och stöd för bådeelever och skolans personal. Eleverna anser att det viktigasteför dem är att det finns personal med medmänsklighet och enförstående attityd och någon som de kan lita på inomskolhälsovården. Av rapporterna framgår sammantaget attskolhälsovårdens psykosociala insatser bedöms som synnerligenväsentliga.Skolverkets rapport ger, enligt utskottets mening, stöd föruppfattningen att den nuvarande skolhälsovården i storutsträckning bärs upp av skolsköterskorna inte minst genom attde bidrar till att ge eleverna trygghet. Skolsköterskansverksamhetsområde synes inte ha minskat, snarare tvärtom.Utredningen ger inte heller belägg för att antalet verksammaskolsköterskor minskat. Utskottet vill framhålla att enligt deprinciper om mål- och resultatstyrning av skolan som riksdagenbeslutat om ankommer det på skolhuvudmännen att förverkligaskollagens intentioner. Kommunerna har ett helhetsansvar förskolverksamheten och är skyldiga att upprätta en skolplan medutgångspunkt i hur man lokalt avser att arbeta för att nå denationella mål som har satts upp för skolan. Enligt utskottetsmening bör kommunerna ges rimliga möjligheter att såvälorganisera och utveckla sina uppgifter som ägna sig åtegenkontroll av verksamheten. Det ankommer på attfölja upp, utvärdera och utöva tillsyn över skolverksamheten.Utskottet är ense med motionären i att skolhälsovårdensförebyggande verksamhet skall prioriteras. Motionärens yrkandefår i detta hänseende anses tillgodosett, eftersom det, somovan angetts, redan framgår av skolans regelverk attverksamheten främst skall vara förebyggande.Utskottet vill i sammanhanget peka på att Riksdagensrevisorer avslutat sitt granskningsärende omtillsynen av skolan. Enligt revisorers förslagangående tillsyn av skolan (förs. 1993/94:RR11) bör Skolverketstillsyn breddas och inriktas bl.a. på skolhälsovård m.m.Utskottet behandlar revisorernas skrivelse i ett annatbetänkande (bet. 1994/95:UbU1).Utskottet anser med det anförda att inte bör göranågot särskilt uttalande med anledning av motion 1993/94:Ub307,varför den avstyrks.Kompetenskrav för rektorerI motion 1993/94:326 (m) begärs en utredning av kompetenskravför rektorerna. Motionären hävdar att har alltfler skolledare utan pedagogisk kompetens för det aktuellautbildningsstadiet tillsatts och menar därför att det ärangeläget att kompetenskraven för skolväsendets rektorer blirfastlagda på samma sätt som för lärarna.Utskottet vill inledningsvis erinra om attbehörighetsvillkoren för rektorer och lärare är reglerade i 2kap. skollagen (1985:1100). Enligt 2 § får bara den som genomutbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogisk insiktanställas som rektor. För att anställas som lärare krävs enligt4 § att den sökande dels behärskar svenska språket, om det intefinns synnerliga skäl att medge annat, dels har nödvändigainsikter i de föreskrifter som gäller beträffande detoffentliga skolväsendet, dels genomgått svensk lärarutbildningeller i huvudsak motsvarande utbildning.Hösten 1990 behandlade regeringens proposition omansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) somtog upp frågan om behörighetsvillkor för skolledare. Bakgrundenvar att tidigare beslut om en förändrad styrning avskolan innebar dels en förändrad ansvarsfördelning mellan statoch kommun, dels en förändrad ledningsfunktion i skolan.Beträffande rektors kompetens framhölls i propositionen att medden mycket viktiga roll som rektor kommer att få är detangeläget att till rektor utse personer som har godaförutsättningar att klara dessa uppgifter. Det ansvar somsålunda läggs på rektor förutsätter att denne har allsidigpedagogisk insikt. En sådan kan säkerligen förvärvas på olikasätt, men torde, anfördes det vidare i propositionen, inrymmasåväl utbildning som praktisk erfarenhet. var emellertid inte beredd att kategoriskt säga attdet nödvändigtvis måste röra sig om grundläggandelärarutbildning eller praktik som lärare, även om dettasjälvfallet i de flesta fall kommer att vara det aktuella. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen avslog enmotion vari yrkades att krav på lärarutbildning eller annanlikvärdig utbildning normalt skulle ställas vid tillsättning avtjänst som rektor. Utskottet hänvisade därvid till attmotionärens förslag fick anses tillgodosett genom de avregeringen uppställda behörighetskraven (s. 23).Skolledarens och övrig personals kompetensutveckling är encentral fråga i skolutvecklingen. Utskottet vill därför korterinra om följande kompetenshöjande åtgärder som på senare tidaktualiserats för denna personalkategori.Under /92 beslöt att en ny statligrektorsutbildning skulle inrättas (prop. 1991/92:75, bet.UbU20, rskr. Utskottet ansåg att det var principielltviktigt med en grundläggande rektorsutbildning mot bakgrund avskolledarnas förändrade roll. hade i januari 1992redovisat förslag om en ny statlig rektorsutbildning. Den nyastatliga rektorsutbildningen startade . fördjupade anslagsframställan för treårsperioden1994/95--1996/97, Verksamhet och inriktning, framgår attansvaret för utbildningen lagts över på sex högskolor och atten uppföljning av verksamheten visat att efterfrågan påutbildningen beräknades vara stor under de närmaste åren.I regeringens skrivelse 1993/94:183 Utvecklingsplan förskolväsendet, som behandlade under föregåenderiksmöte (bet. 1993/94:UbU11, rskr. 417), framhöllsledarskapets betydelse bl.a. med anledning av rektors vidgadeansvarsområde. Rektors ansvar för att leda och stimulera detpedagogiska utvecklingsarbetet var uppenbart. Mot bakgrund avde stora krav som ställs på ledningsfunktionen inomskolväsendet menade den dåvarande regeringen att det vorenaturligt att anlägga ett helhetsperspektiv påledarskapsutvecklingen. En ny ledarskapsutbildning, baserad pågenomgången såväl statlig rektorsutbildning som kommunalledarutbildning, borde därför inrättas. Frågor om utformning avsådan utbildning och ansvaret för genomförandet av denna beredsför närvarande inom regeringskansliet.Utskottet vill påminna om att ett enigt utskott under våren1994 tillstyrkte att fortbildningsanslaget ökades med 15miljoner kronor för att förstärka ledarskapsutveckling ochkompetensförsörjning (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. UbU7,rskr. Medlen skall bl.a. användas för rektorsutbildning.Utskottet markerade därvid att man såg positivt på det pågåendearbetet med frågor kring lärares och ledareskompetensutveckling i skolan. Utskottet anser alltjämt att detkrävs kraftfulla fortbildningsinsatser för att höja kompetensenhos redan verksamma rektorer.I detta sammanhang vill utskottet fästa uppmärksamheten på ensammanställning över rektorers utbildningsbakgrund som gjortsav . Av denna framgår att av samtliga skolledare(rektor, studierektor och biträdande skolledare) var andelenmed "övrig lärarutbildning" /92 , /93 3,1 %och /94 . Till sådan övrig utbildning räknas bl.a.yrkesvalslärar-, förskollärar-, fritidspedagog- ochfritidsledarutbildning. Andelen skolledare med annanutbildningsbakgrund än lärarutbildning var /92 , år1992/93 och /94 8,8 %.Utskottet konstaterar att kompetenskraven är högt ställda fören tjänst som rektor. Eftersom verksamheten som skolledarefordrar en stabil pedagogisk grund har, som utskottet uppfattardet, sökande med lärarutbildning eller motsvarande utbildningnormalt ett försteg vid urvalet av sökande till enrektorstjänst. Emellertid kan det självklart vara så att enperson med en annan bakgrund än den traditionella i detenskilda fallet visar sig bäst lämpad som pedagogisk ledare ochchef för en viss skola. Möjligheten till kompletteranderektorsutbildning kan vara av stort värde inte minst förnyanställda rektorer som saknar lärarbakgrund. Utskottet utgårfrån att uppställda behörighetskrav tillgodoses vidtillsättningen i varje särskilt fall och att tillsättningensker med saklighet och oväld. Att närmare reglerabehörighetskraven är, enligt utskottets mening, inteändamålsenligt. Någon särskild utredning om kompetenskrav förrektorer som motionären föreslår synes därmed inte motiverad.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion /94:Ub326.SkolbibliotekenFlera socialdemokratiska motioner tar upp skolbibliotekensverksamhet.I motionerna 1993/94:Ub350, 1993/94:Kr293 yrkande 2 och1993/94:Kr307 yrkande 28 begärs att och Kulturrådetfår i uppdrag att kartlägga landets skolbiblioteksverksamhet.Skolbiblioteken spelar enligt motionärerna en mycket viktigroll i de svenska skolorna och i ett demokratiskt samhälle. två förstnämnda motionerna framför motionärerna en oro överatt den registrerade utlåningen vid landets skolbiblioteksjunkit . Kartläggningen bör leda till att åtgärder kanvidtas för att garantera barn och ungdomar tillgång tilllitteratur och information.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Enligt 1 kap. 4 § grundskoleförordningen (SFS 1994:1194)skall ha lämpligt fördelade bibliotek. Ipropositionen om ny läroplan för framhöllregeringen att föreskrifterna i grundskoleförordningen börgälla också och garantera att det i varje kommunfinns minst ett bibliotek knutet till skolan där (prop.1992/93:220 s. 14).Utskottet vill, precis som vid behandlingen avläroplanspropositionen (bet. 1993/94:UbU1 s. 34), framhållaskolbibliotekets centrala roll i modern undervisning. Iläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet och defrivilliga skolformerna, som riksdag och regering beslutade omvid föregående (Lpo 94 resp. Lpf 94), sägs atteleverna skall kunna orientera sig i en komplex verklighet medett stort informationsflöde och en snabb förändringstakt.Därför understryks att studiefärdigheter och metoder atttillägna sig och använda ny kunskap är viktiga. Eleverna skallfå möjlighet att ta initiativ och ansvar, och de skall ocksåges förutsättningar att utveckla sin förmåga att arbetasjälvständigt och lösa problem.Utskottet finner anledning att poängtera skolbibliotekensroll för att kunna tillgodose dessa syften. Kommunerna har detfulla ansvaret för skolans verksamhet och bestämmer därmed måloch ambitionsnivå för skolbiblioteksverksamheten. Det kan dåenligt utskottet vara ändamålsenligt att även denna ingår ikommunens samlade biblioteksorganisation.Utskottet vill i sammanhanget erinra om rektors övergripandeansvar för verksamheten. I läroplanerna har det slagits fastatt rektor har ansvaret för utformningen av skolans arbetsmiljöså att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av godkvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utvecklakunskaper. Sådant stöd kan t.ex. vara bibliotek, datorer ochandra hjälpmedel.Utskottet har inhämtat statistiska uppgifter omskolbiblioteken från (). I Folk-och skolbiblioteken 1992 redovisar SCB sin senaste statistiköver skolbiblioteken. Redovisningen bygger på insamladeuppgifter om bl.a. hemlån, bokbestånd samt bibliotekensöppethållande. Enligt SCB:s statistik gjordes ca 15,5 miljonerhemlån från skolbiblioteken under /92. Motsvarandetal för /91 var 20,0 miljoner. Hemlån av böckerfrån skolbibliotek minskade sålunda med mellan debåda åren. På grund av felmarginaler i dessa skattningarframhåller SCB dock att det inte helt säkert kan fastslås attnågon minskning av hemlån skett under den aktuellatidsperioden.Statens kulturråd har regeringens uppdrag att genomföra etthandlingsprogram för vidgat deltagande i kulturlivet. har medverkat i uppdraget. En viktig del avuppdraget avser hur barn- och ungdomskultur kan främjas i olikasammanhang. Av förenklade anslagsframställning för1995/96 framgår bl.a. följande. I underlag tillSocialstyrelsens rapport om barn och ungdomars villkor harrådet särskilt uppmärksammat skolbiblioteken. Av rådets analysframgår bl.a. att antalet skolbibliotekscentraler minskade medca . På vissa håll får folkbiblioteken ta överansvaret för skolbiblioteken. I det program för kultur för barnoch ungdom som presenterade beskrivsskolbibliotekens förändrade villkor mot bakgrund av kommunernasekonomiska situation. Lärarbibliotekarie- ochskolbibliotekarietjänster har dragits in och medieanslagminskat. Denna tendens fortsatte . I rapportenkonstateras vidare att skolbibliotekets roll i undervisningenvarierar mellan olika skolformer och stadier. Programmetbehandlar utförligt hur samverkan mellan kulturliv och skolaskall förstärkas, t.ex. hur skall samverka medSkolverket för att ta fram undervisningsmaterial och ge stödtill utvecklingsprojekt. Enligt bedömning saknasbåde en tydlig målsättning för skolbiblioteken och en samladkunskap om deras aktuella situation. är berett attgenomföra en kartläggning av skolbiblioteksverksamheten samtatt medverka i ett arbete med att upprätta ett långsiktigthandlingsprogram. För att förstärka rådets möjligheter att görasystematiska utvecklingsinsatser framför allt inomskolbiblioteksområdet föreslår rådet en ökning av anslaget tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet med /96.Utskottet har ovan betonat skolbibliotekens betydelse iundervisningen. Det är av stor vikt att arbetsformerna i skolanutformas så att biblioteken används flitigt. Enligt utskottetsmening bör informationssökning och bibliotekskunskap inte sesisolerade utan integreras i den ordinarie undervisningen.Därför måste både lärare och elever ges kunskaper ochfärdigheter i att använda bibliotek och andrainformationskällor. Självklart försvåras detta om bokbeståndenskärs ned och skolbibliotekscentraler stängs. Utskottet serdärför positivt på den uppmärksamhet som Statens kulturrådriktar mot landets skolbibliotek. Utskottet utgår från attSkolverket inom ramen för sin uppföljande verksamhet och somtillsynsmyndighet bevakar och ger akt på skolbibliotekenssituation.Utskottet erinrar om att kulturens roll i skolan betonades iregeringsförklaringen . I anslutning därtillberördes även frågan om en bibliotekslag.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1993/94:Ub350, 1993/94:Kr293 yrkande 2 och1993/94:Kr307 yrkande 28.Lantbruks- och trädgårdsutbildningenEnligt motion 1993/94:Ub320 (m) är det högst osäkert om denutbildning som svenska ungdomar får på lantbruks- ochträdgårdsområdet motsvarar de ökade krav som verklighetenställer. Motionärerna redovisar i korthet utbildningsvägarna iTyskland, från treårig grundutbildning till lantbrukare framtill universitetsexamen som agronom med mellanformerna statligtgodkänd driftledare, "Landwirtschaftsmeister", statligtutexaminerad lantbrukare och diplomingenjör (fackhögskola). Demenar att nivån på den svenska utbildningen måste höjas, ivarje fall vad gäller de lägre och mest förekommandeutbildningarna. En läroplan behövs med klart uttalade krav ifråga om utbildningens kvalitet och utformning. För attåstadkomma detta behöver en jämförande studie göras mellansvensk lantbruks- och trädgårdsutbildning och de utbildningarpå området som ges i EU-länderna.Utskottet vill peka på att bland de nationella programmeninom den reformerade gymnasieskolan finns naturbruksprogrammetsom är treårigt och yrkesförberedande. Detta ersätter medbörjan /93 de tidigare tvååriga jordbruks-,skogsbruks- och trädgårdslinjerna, inkl. försöksverksamhetenmed treårig naturbrukslinje, samt vissa specialkurser.Särskilda programmål för gymnasieskolans nationella program,vari anges krav på utbildningen inom bl.a.naturbruksprogrammet, har fastställts av regeringen att gällafr.o.m. (,, 1994:8). Regeringen har vidare fastställt kursplaner ikärnämnen och kursplaner i de olika karaktärsämnena(SKOLFS 1994:9 och 10).Skolverket arbetar med revidering avkursplaner för påbyggnadsutbildningar och utveckling av nyasådana utifrån gymnasieskolans program. Enligt uppgift beräknasdessa kursplaner kunna fastställas . har utskottet inhämtat att yrkesnämnderna förlantbruket och trädgårdsnäringen fört fram behov av insatserför kompetensutveckling inom naturbrukssektorn. De åberopar attproduktionen och verksamheten blir alltmer kunskapsintensiv,som näringen får ökad internationell konkurrens.Nämnderna har också anmärkt att nuvarande ordning i fråga ominterkommunal ersättning innebär att för branschen viktigautbildningar inte kommer till stånd.Genom regeringsbeslut tillkallades Utredningenom kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (jfr prop.1993/94:177 s. 44 f., bet. UbU12 s. 50 f.). Enligt direktiven(dir. 1994:36) bör den särskilde utredaren pröva vilka olikainsatser som kan behövas för att stimulera tillväxten av denkvalificerade yrkesutbildningen. I uppdraget ingår att bedömavilka avgränsningar som kan vara ändamålsenliga mellan denakademiska högre utbildningen, gymnasieskolan och komvux å enasidan och den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen åden andra. Det står därvid utredaren fritt att föreslåförändringar i tillhörigheten för befintliga utbildningar.Tillträdesfrågorna till de nuvarande påbyggnadsutbildningarnainom komvux är enligt direktiven ett särskilt problem, eftersomantagning till en utbildning i en annan kommun än hemkommunenofta beror på om hemkommunen vill betala. Utredaren skallbehandla dessa tillträdesfrågor. Enligt uppgift skall utredarenredovisa sina förslag senast /95.Utskottet har inte kunnat finna att någon jämförelse gjorts iSverige mellan olika europeiskalantbruksutbildningar.