bet · GI01AU4 · 1994-12-06 00:00:00 — Enligt denna lag skall bestämmelser i lageller annan författning med anknytning till äktenskap och makarenligt huvudregeln tillämpas på motsvarande sätt på registreratpartnerskap och registrerad partner. Den nya lagen skulle alltsåinnebära att homosexuella sambor som låter registrera sittpartnerskap kommer att betraktas som makar enligt de avmotionärerna nämnda förordningarna. De kommer därmed att varaförmånsberättigade på samma sätt som gifta. Den avtalsregleradegrupplivförsäkringen ändras dock inte med automatik till följdav partnerskapslagen; detta är en fråga för avtalsparterna.Utskottet har under hand inhämtat att frågan är väckt inomArbetsgivarverket om anpassning av avtalet till de principer sompartnerskapslagen bygger på.Utskottet finner visst fog i vad som framförs i om att diskrimineringen av homosexuella sambor kvarståräven med ett lagreglerat partnerskap, eftersom förmånsrättenförutsätter att personerna låter registrera sitt partnerskap,medan heterosexuella sambors rätt enbart förutsätter faktisksammanlevnad.I samband med att antog det inomlagutskottet utarbetade förslaget till lag om registreratpartnerskap godkändes också ett förslag om en utredning om vilkaåtgärder om skall vidtas för att öka tryggheten för grupper somlever i hushållsgemenskap. Uppdraget, som enligt lagutskottetbör omfatta alla typer av gemenskaper, vilka inte har möjlighetatt ingå äktenskap, skall syfta till att belysa vilka gruppersom kan ha behov av ökad rättslig trygghet samt närmare klargöravilka dessa behov är. Enligt vad arbetsmarknadsutskottet erfaritär direktiv för den nämnda utredningen underutarbetande i . Utskottet utgår från att den nuberörda frågan övervägs i den kommande utredningen. Någon åtgärdkan därför inte anses vara påkallad med anledning av motionerna,som således avstyrks.S.k. fallskärmsavtalUnder senare år har det förts en allmän diskussion om deförmåner som förekommer i näringslivet, i organisationer och ioffentlig verksamhet i form av pensionsersättningar, avtal omavgångsvederlag och liknande förmåner till personer i ledandeställning.Debatten tog fart i samband med offentliggörande av uppgifterkring de s.k. fallskärmsavtalen för personer i ledande ställningi de numera statligt ägda bankerna och i de banker som ansökt ombankstöd. Allmänheten har upprörts över de orimligt stora beloppsom ledande personer i vissa banker kunnat göra anspråk på närde slutat sin befattning. Indignationen har inte blivit mindreav att bankerna under de berörda personernas ledning gjort storaförluster. De s.k. fallskärmar som redovisats i debatten harframstått som djupt orättfärdiga vid en jämförelse med denersättning som vanliga löntagare kan påräkna vid arbetslöshet.Diskussionen har bl.a. gällt möjligheterna att ogiltigförklarafallskärmsavtalen och vilket ansvar som skall kunna utkrävas förde missförhållanden som rått i bankerna. Utskottet tar i detföljande upp 15 motionsyrkanden i ämnet från de allmännamotionstiderna 1993 och 1994.MotionernaI motionerna 1992/93:A722 (yrk. 1) av (nyd) och1993/94:A718 (yrk. 1) av m.fl. (nyd) begärs etttillkännagivande om att det måste skapas bättre förutsättningarför att utkräva ett personligt ansvar av ledandebefattningshavare inom den offentliga sektorn. I sistnämndamotion (yrk. 2) framförs samma yrkande när det gäller ledamöteri bankstyrelser, försäkringsbolags styrelser eller ledamöter istyrelser och andra ledande befattningshavare i sådan verksamhetdär samhället ställt upp särskilda aktsamhetskrav.I två motioner föreslås en översyn av företeelsenfallskärmsavtal.Magnus () anför i motion 1993/94:Fi604 att riksdagenhos regeringen bör begära en översyn av reglerna ochtillämpningen av dessa i syfte att begränsa fallskärmsavtalentill en vettig nivå. Enligt motionären bör det inom den statligasektorn utfärdas bindande rekommendationer om en högsta tillåtengräns för avgångsvederlag. Avtal om fallskärmar på mer än tvåårslöner bör inte förekomma vare sig i myndigheter ellerstatliga företag. Avtal bör innehålla en sanktionsklausul.Ingångna avtal bör slutligen offentliggöras.Ny demokrati föreslår i motion A718 (yrk. 5) att en utredningsuppgift skall vara att föreslå åtgärder mot företeelsenfallskärmsavtal. Partiet önskar vidare (yrk. 6) etttillkännagivande om att förutsättningarna att ogiltigförklarafallskärmsavtal genom särskild lagstiftning skall utredas. Etttillkännagivande om utredning föreslås slutligen beträffandeförutsättningarna för att offentliggöra alla fallskärmsavtal(yrk. När det gäller offentliganställda sägs i motionen attriksdagen bör begära att regeringen offentliggör ochomförhandlar förekommande avtal (yrk. 13).I motion A718 framställs vidare en rad yrkanden omlagstiftning mot och förbud mot fallskärmsavtal i bådeoffentlig och privat verksamhet samt i företag med offentligtägande.I motionen (yrk. 3 och 4) begärs sålunda att hosregeringen skall begära förslag till lag mot fallskärmsavtal förledande befattningshavare inom offentlig sektor, dvs. stat ochkommun, samt för ledande befattningshavare i banker,försäkringsbolag eller liknande verksamhet som omgärdas avsärskilda aktsamhetskrav.I yrkandena 7, 8 och 9 föreslås ett tillkännagivandeom att det måste skapas regler som förbjuder sådana avtal inämnda verksamheter samt i företag som helt eller delvis ägs avstaten.Ny demokrati begär slutligen i den nämnda motionen etttillkännagivande om att villkora bidrag och annat stöd tillorganisationer, banker, kommuner och andra inrättningar t.ex.genom krav på att fallskärmsavtal offentliggörs (yrk. 11) elleratt avtalen minskas med hänsyn till nuvärdet av förekommandeavtal (yrk. 12).UtskottetArbetsmarknadsutskottet behandlade liknandeyrkanden som de förevarande. I sitt av godkändabetänkande /94:AU4 (rskr. 1993/94:103) ansåg utskottet attdet, med hänsyn till vissa initiativ från regeringen på områdetsamt pågående utredningsarbete, inte fanns anledning förriksdagen att vidta någon åtgärd. Utskottet redogjorde därvidockså för de ställningstaganden som gjorts av lagutskottet ochnäringsutskottet vid behandling av frågan under våren1993.Utskottet vill härutöver redovisa vissa bestämmelser och någraav de initiativ som tagits på området.Lagen om anställningsskydd (LAS) gäller för arbetstagare ibåde allmän och privat tjänst. Lagen gäller dock inte förarbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter ochanställningsvillkor får anses ha en företagsledande eller därmedjämförlig ställning. Dessa arbetstagare kan således i principskiljas från sin anställning utan att arbetsgivaren behöver angesaklig grund för uppsägningen. De s.k. fallskärmsavtalen skallkompensera för denna brist på anställningstrygghet.På det statliga området gäller att chefer som är anställdapå bestämd tid inte omfattas av LAS. Det gäller de allraflesta myndighetscheferna, t.ex. generaldirektörer ochlandshövdingar. För dessa finns dock i lagen om offentliganställning () några specialbestämmelser. Chefen för ettstatligt affärsverk får således skiljas från sin tjänst föreutgången av anställningstiden, om det är nödvändigt av hänsyntill verkets bästa. Den som är chef för någon annanförvaltningsmyndighet som lyder under regeringen får förflyttastill annan statlig anställning som tillsätts på samma sätt, omdet är påkallat av organisatoriska skäl eller annars nödvändigtav hänsyn till myndighetens bästa.Till en sådan anställning för bestämd tid är i regel knuten ensärskild pensionsrätt, rätt till förordnandepension. Avförordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. framgårvilka chefer som har rätt till sådan pension. Omkring 200arbetstagare -- generaldirektörer, landshövdingar och andrachefer -- omfattas av denna förordning.Den förra regeringen har genom beslut den 3 februari 1994antagit riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer iföretagsledande eller därmed jämförlig ställning i företag somär helägda av staten. Riktlinjerna innebär bl.a. följande.I lönen bör ingå kompensation för avsaknad avanställningstrygghet. Uppsägningstiden bestäms enligt praxis.Avgångsvederlag som överenskoms för tid därutöver skall avse såkort tid som möjligt. Sammanlagd uppsägningstid och tid föravgångsvederlag skall inte överstiga 24 månader. Om oegentligheter, som kan leda till ansvarför brott eller skadeståndsskyldighet, upptäcks före eller undervederlagsperioden skall arbetsgivaren ha rätt att hålla innevederlaget eller del av det tills en rättslig prövning sketteller en överenskommelse träffats. Om lön eller annan ersättningerhålls skall avräkning ske motvederlaget. I företagets årsredovisning skall för envar avstyrelsens ordförande, annan styrelseledamot, koncernchef ochverkställande direktör lämnas uppgift om summan av ersättningaroch övriga förmåner, varvid tantiem och därmed jämställdersättning skall uppges särskilt. Uppgift skall vidare lämnas omde väsentligaste villkoren i avtal om framtida pension ochavgångsvederlag. För företagsledningen i övrigt skallårsredovisningen innehålla en sammanfattande beskrivning av deväsentligaste villkoren i avtal om framtida pension resp.avgångsvederlag. Ingångna avtal om avgångsvederlag som uppenbartgår utöver riktlinjerna skall omförhandlas om det bedöms kunnaske på rimliga ekonomiska villkor och om det i det enskildafallet kan anses skäligt.Vissa initiativ har tagits för att utröna möjligheten attogiltigförklara eller jämka ingångna och utlösta fallskärmsavtalsamt för att bedöma tidigare styrelseledamötersskadeståndsansvar i de numera statligt ägda bankerna.Därvid har främst bestämmelserna i avtalslagen (1915:218)varit aktuella. Även de associationsrättsliga reglerna om avtalsogiltighet som finns i bankaktiebolagslagen (1987:618) harbeaktats. De skadeståndsbestämmelser som prövats vidgranskningen finns förutom i den nämnda bankaktiebolagslagen ibankrörelselagen (1987:617). Det kan tilläggas att bestämmelserom skadeståndsansvar för bl.a. styrelseledamot ochverkställande direktör i andra aktiebolag än bankaktiebolagfinns i aktiebolagslagen (1975:1385). Slutligen finns i denallmänna skadeståndslagen (1972:207) bestämmelser omarbetstagares skadeståndsansvar för fel och försummelse itjänsten och bestämmelser om ansvar för den som vållarförmögenhetsskada genom brott.Finansdepartementet uppdrog åt före dettaregeringsrådet att granska anställningsavtalen ochavtalen om avgångsvederlag mellan Nordbanken och tre av bankensförutvarande verkställande direktörer. Granskningen avsåg enbedömning av möjligheterna att få avtalen om avgångsvederlageller delar av avtalen ogiltigförklarade eller enskildaavtalsvillkor jämkade. Hamdahl redovisade sina slutsatser i enskrivelse till departementet . Sammanfattningsvisbedömde Hamdahl att en talan från bankens sida om att, med stödav avtalslagens bestämmelser, få avtalen jämkade ellerogiltigförklarade skulle ha små utsikter att vinna bifall.Den dåvarande regeringen uppdrog därefter åtadvokat att, som ombud för staten, väckaskadeståndstalan för Nordbankens räkning mot ett antal ledamöterav styrelsen som haft särskild insikt i bankenskreditgivning. Processen slutade med en förlikning därstyrelseledamöterna bekräftade sitt ansvar för bankenskredithantering . Uppgörelsen innebarvidare att vissa av styrelseledamöterna förpliktades att tillbanken betala tillbaka av uppburnaersättningar. Andra ledamöter förpliktades att betala tillbakanettobeloppet av de styrelsearvoden som de erhållit för år 1990.Advokat har fått Bankstödsnämndensuppdrag att granska förutsättningarna att väcka skadeståndstalanmot ledningen i förutvarande bank.Det har såvitt utskottet känner till inte tagits någrainitiativ för att allmänt begränsa eller att utredamöjligheterna att minska förekomsten av s.k. fallskärmsavtal iprivata företag. Vissa initiativ har emellertid tagits för attföretag skall tvingas att öppet redovisa förekommandefallskärmar hos ledande befattningshavare.Redovisningskommittén (Ju 1991:07) fick således i januari 1993tilläggsdirektiv (1993:6) av den dåvarande regeringen attundersöka om det beträffande företags bokföring behövs särskildaredovisningsregler för pensionsersättningar, avtal omavgångsvederlag och liknande förmåner till personer iföretagsledande ställning.Redovisningskommitténs förslag i delbetänkande (SOU 1994:17)Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv innebär bl.a.följande.Avtal om avgångsvederlag och liknande förmåner till personer iett företags ledning måste tas upp som en ansvarsförbindelse,avsättning eller skuld om de uppfyller de förutsättningar somgenerellt gäller redovisningen av ett företags förpliktelser ochoavsett hur ett eventuellt avtal har konstruerats ellerrubricerats. Detta innebär i sin tur att i det fallförpliktelsen uppfyller förutsättningarna för att klassificerassom en avsättning eller skuld måste hela avsättnings- ellerskuldbeloppet belasta rörelsens resultat som en kostnad deträkenskapsår nämnda förutsättningar uppfylls. Om förpliktelsenavser en verkställande direktör eller en styrelseledamot skallbeloppet specificeras i not. Enligt förslaget skall det varatillräckligt att endast uppställa krav på att beloppen anges iklumpsumma utan fördelning på enskilda befattningshavare.Näringslivets börskommitté har utkommitmed en rekommendation om information om ledandebefattningshavares förmåner. Enligt rekommendationen, som riktarsig till svenska bolag som har aktier eller aktierelateradefinansiella instrument noterade vid någon svensk börs ellerauktoriserad marknadsplats, skall vissa uppgifter lämnasindividuellt för befattningshavare i den högsta ledningen.Uppgift skall lämnas om summan av ersättningar och övrigaförmåner samt de mest väsentliga villkoren i avtal om framtidapension och avgångsvederlag. Dessa uppgifter får avsepersongruppen som helhet.Stockholms har ställt sig bakomrekommendationen och kommer att verka för att den tas in ibörskontraktet och därmed blir bindande för de bolag som ärnoterade vid fondbörsen.Utskottet gör mot bakgrund av vad som redovisats följandebedömning av de aktuella motionsyrkandena.Utskottet delar motionärernas upprördhet över de överdrifter ifallskärmsavtal som framkommit i framför allt de numera statligtägda bankerna men även i privat verksamhet. Utgångspunkten måstevara att staten i det här avseendet skall föregå med gottexempel och att anställningsvillkoren för ledandebefattningshavare hos statliga myndigheter och i statligaföretag är på en rimlig nivå. De statliga myndighetschefernasförordnandepensioner utgör därvidlag enligt utskottets mening idetta avseende inte något problem. Eftersom förmånen regleras ien förordning uppnås allmän insyn och att förmånsnivånkontrolleras av statsmakterna.För chefer i statliga företag finns det skäl tillåterhållsamhet vid bestämmande av avgångsförmåner. Utskottet sermed stor tillfredsställelse att regeringen utfärdat riktlinjerför hur anställningsvillkoren skall se ut för denna kategoristatliga chefer.När det gäller fallskärmar i den privata sektorn är det enligtutskottets mening knappast lämpligt att tar initiativtill ett förbud eller en reglering av vilka anställningsvillkorsom är acceptabla i ett anställningsförhållande. Deanställningsavtal det är fråga om är av rent privaträttslignatur. Avtalsinnehållet måste även i fortsättningen vara enfråga för de inblandade parterna. Utskottet menar att denallmänna diskussion som förts om fallskärmsavtal och denuppmärksamhet som riktats mot frågan förhoppningsvis kan kommaatt leda till en återhållsamhet med vidlyftiga fallskärmar ocksåi det privata näringslivet. De initiativ som här redovisats ochsom innebär att ledande befattningshavares förmåner skallredovisas offentligt kommer säkerligen att verka i återhållanderiktning.Utskottet finner sammanfattningsvis att frågan omfallskärmsavtal har uppmärksammats i och påannat håll på sådant sätt att flera motionsyrkanden får ansestillgodosedda. Övriga yrkanden bör enligt utskottet inteföranleda någon åtgärd. Motionerna 1992/93:A722yrkande 1, 1993/94:A718 och 1993/94:Fi604 avstyrks därmed. beträffande avslag på proposition 76att avslår motion 1994/95:A2,res. 1 (m, c, fp, kds)2. beträffande inriktningen av arbetsrättenatt riksdagendels lämnar motionerna 1993/94:A40 yrkande 16 och1993/94:A254 yrkande 32 utan vidare åtgärd,dels avslår motionerna 1993/94:A250 yrkande 32,1993/94:A262 yrkande 24, 1993/94:A711 yrkandena 1, 4, 6 och 7,1994/95:A1 yrkande 1 samt 1993/94:Fi210 yrkande 4,res. 2 (m, c, fp, kds)res. 3 (v)3. beträffande den längsta tiden för anställning vidarbetstoppar m.m.att avslår motion 1993/94:A262 yrkandena 22 och 23,4. beträffande undantag från turordningsreglernaatt avslår motionerna 1993/94:A262 yrkandena 26 och27 samt 1993/94:A711 yrkande 3,5. beträffande turordningsreglerna och yngre arbetstagareatt avslår motionerna 1993/94:A710 och 1993/94:A711yrkande 5,6. beträffande blockader mot enmans- och familjeföretagatt avslår motion 1993/94:A703,res. 4 (m)7. beträffande vetoreglernaatt med anledning av proposition 76 i motsvarandedel och motionerna 1993/94:A250 yrkande 34, 1993/94:A254 yrkande34, båda i motsvarande delar, 1993/94:A708 och 1993/94:A714dels godkänner vad utskottet anfört,dels antar det av regeringen enligt bilaga 1framlagda förslaget till lag om ändring i lagen ommedbestämmande i arbetslivet såvitt avser 39 och 40 §§ med denändringen att paragraferna erhåller följande som Utskottetsförslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 39 §Har förhandling enligt 38 Har förhandling enligt 38§ ägt rum och § ägt rum ochförklarar den centrala förklarar den centralaarbetstagarorganisationen arbetstagarorganisationeneller, om sådan inte finns, eller, om sådan inte finns,den arbetstagarorganisation den arbetstagarorganisationsom har slutit som har slutitkollektivavtalet, att den av kollektivavtalet, att den avarbetsgivaren tilltänkta arbetsgivaren tilltänktaåtgärden kan antas åtgärden kan antasmedföra att lag eller medföra att lag ellerkollektivavtal för arbetet kollektivavtal för arbetetåsidosätts eller att åsidosätts eller attåtgärden annars strider åtgärden annars stridermot vad som är allmänt mot vad som är allmäntgodtaget inom parternas godtaget inom parternasavtalsområde, får avtalsområde, fåråtgärden inte beslutas åtgärden inte beslutaseller verkställas av eller verkställas avarbetsgivaren. Vid upphandling enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling får en sådan förklaring göras endast om den grundar sig på omständigheter som sägs i 1 kap. 17 § eller 6 kap. 9--11 §§ nämnda lag. 40 §Förbud enligt 39 § Förbud enligt 39 §inträder inte, om inträder inte, omarbetstagarorganisationen arbetstagarorganisationensaknar fog för sin saknar fog för sinståndpunkt. Förbudarbetsgivaren med stöd av inträder inte heller, om38 § tredje stycket arbetstagarorganisationen vidverkställt beslut i den offentlig upphandling harfråga som förhandlingen grundat sin förklaringavser, skall 39 § inte på andra omständighetertillämpas. än som sägs i 1 kap. 17 § eller 6 kap. 9--11 §§ lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Har arbetsgivaren med stöd av 38 § tredje stycket verkställt beslut i den fråga som förhandlingen avser, skall 39 § inte tillämpas.8. beträffande lagförslagen i proposition 76 i övrigtatt med bifall till proposition 76 i motsvarandedelar samt med anledning av motionerna 1993/94:A250 yrkandena 33och 34 i motsvarande del och 1993/94:A254 yrkandena 33 och 34 imotsvarande del antardels det av regeringen enligt bilaga 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen om anställningsskydd,dels det av regeringen enligt bilaga 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen om medbestämmande iarbetslivet såvitt avser 5, 38, 57 och 69 §§,dels det av regeringen enligt bilaga 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag,9. beträffande tillämpning på sjögående fartygatt med bifall till proposition 102 i motsvarandedel och med avslag på motionerna 1994/95:A13 i motsvarande deloch 1994/95:A16 yrkande 4 i motsvarande del godkänner vadutskottet anfört,res. 5 (m, c, fp, kds)10. beträffande tillämpning i offentlig verksamhetatt med bifall till proposition 102 i motsvarandedel och med avslag på motion 1994/95:A16 yrkande 4 i motsvarandedel godkänner vad utskottet anfört,res. 6 (m)11. beträffande övergång och företrädesrätt i samband medkonkursatt med bifall till proposition 102 i motsvarandedel och med avslag på motion 1994/95:A16 yrkande 3 i motsvarandedel godkänner vad utskottet anfört,res. 7 (m)12. beträffande beräkning av anställningstid efter övergångi samband med konkurs m.m.att med anledning av proposition 102 i motsvarandedelar antar de av regeringen enligt bilaga 1 framlagdaförslagen till lag om ändring iA. dels lagen om anställningsskydd såvitt avser 3 § medden ändringen att paragrafen erhåller följande som Utskottetsförslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 3 §Vid tillämpning av 11, 15, 22, 25, 26 och 39 §§ gällerföljande särskilda bestämmelser om beräkning av anställningstid:1. En arbetstagare, som byter anställning genom att övergåfrån en arbetsgivare till en annan, får i den senareanställningen tillgodoräkna sig också tiden i den förra, omarbetsgivarna för övergången tillhör sammakoncern.2. En arbetstagare, som byter 2. En arbetstagare, som byteranställning i samband med anställning i samband medatt ett företag, en att ett företag, enverksamhet eller en del av en verksamhet eller en del av enverksamhet övergår verksamhet övergårfrån en arbetsgivare till från en arbetsgivare annan genom en sådan en annan genom en sådanövergång som omfattas av övergång som omfattas av6 b §, får 6 b §, fårtillgodoräkna sig tiden hos tillgodoräkna sig tiden hosden förre arbetsgivaren den förre arbetsgivarennär anställningstid när anställningstidskall beräknas hos den skall beräknas hos densenare. Detta gäller även vid byte av anställning i samband med konkurs.3. Om det sker flera sådana byten av anställning som avses i1--2, får arbetstagaren räkna samman anställningstiderna hosalla arbetsgivarna.Vid tillämpning av 22, 26 och 39 §§ får arbetstagarentillgodoräkna sig en extra anställningsmånad för varjeanställningsmånad som arbetstagaren har påbörjat efter fyllda 45år. Sammanlagt får arbetstagaren dock tillgodoräkna sig högst 60sådana extra anställningsmånader.Arbetstagare som har fått återanställning enligt 25 § skallanses ha uppnått den anställningstid som fordras för rätt tilluppsägningstid enligt 11 § andra stycket, besked enligt 15 § ochföreträdesrätt enligt 25 §.B. dels lagen om arbetstagares rätt till ledighet förutbildning med den ändringen att paragrafen erhåller följandesåsom Utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 2 a §Med övergång av Med övergång avföretag eller del av företag eller del avföretag enligt denna lag företag enligt denna lagavses sådan övergång avses sådan övergångav ett företag, en av ett företag, enverksamhet eller en del av en verksamhet eller en del av enverksamhet som omfattas av 6 b verksamhet som omfattas av 6 b§ lagen (1982:80) om § lagen (1982:80) omanställningsskydd. Vad som i denna lag sägs om sådan övergång skall gälla även i det fallet att den tidigare arbetsgivaren försatts i konkurs. C. dels semesterlagen med den ändringen att paragrafen erhåller följande såsom Utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 31 §Arbetstagares rätt enligt Arbetstagarens rätt enligtdenna lag påverkas inte av denna lag påverkas inte avatt ett företag, en att ett företag, enverksamhet eller en del av en verksamhet eller en del av enverksamhet, övergår till verksamhet övergår ny arbetsgivare genom en en ny arbetsgivare genom ensådan övergång som sådan övergång somomfattas av 6 b § lagen omfattas av 6 b § lagen(1982:80) om (1982:80) omanställningsskydd. Arbetstagarens rätt påverkas inte heller av att ett företag eller en del av ett företag övergår till ny arbetsgivare i samband med konkurs.13. beträffande rätt att stanna kvar i anställning hosöverlåtarenatt avslår motion 1994/95:A16 yrkandena 1 och 2,res.