bet · GH01UU16 · 1994-03-17 00:00:00 — 1993/94UU16Sammanfattning av betänkandetI detta betänkande behandlas den del av regeringensbudgetproposition som avser samarbete med (prop. 1993/94:100, bilaga 4, littera G) samt de motioner somväckts med anledning därav.Regeringen föreslår att anslås till insatserinom ramen för samarbetet med länderna i Central- och Östeuropa.I enlighet med beslut som tidigare fattat koncentrerasde bilaterala satsningarna till länderna i närområde,främst , medan samarbetet med övriga länder framför alltlöper via multilaterala kanaler. Samarbetet syftar till attfrämja ifrågavarande länders demokratiska utveckling,marknadsekonomiska system och till att förbättra miljön.Huvuddelen av de anvisade medlen går till olika typer av stödoch projekt som administreras av Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), SwedeCorp, SIDA ochSvenska institutet. Medel finns också avsatta för bl.a.multilaterala insater, s.k. suveränitetsstöd, insatser påkärnsäkerhetsområdet och inom ramen för det s.k. baltiskainvesteringsprogrammet.Utskottet godkänner enligt betänkandet regeringens förslagtill medelsramar, såväl för anslagen G 1--G 3 som för de olikaanslagsposterna. Utskottet godkänner de riktlinjer somregeringen föreslår för användningen av anslagen samt tarställning till de olika motionsyrkandena avseende principer ochriktlinjer beträffande samarbetet med Central- och Östeuropa.Till betänkandet har fogats 6 reservationer avsocialdemokraterna om bl.a. en ny strategi för samarbetet medCentral- och , BITS roll i östsamarbetet ochomallokering av valutastödet, 5 reservationer av Ny demokrati ombl.a. östsamarbetets övergripande mål och inriktning och om enutökad exportkreditgarantiram, samt meningsyttring frånVänsterpartiets suppleant.TREDJE HUVUDTITELN 1993/94:100 bilaga 4 G 1 vari yrkas1. att bemyndigar regeringen att inom ramen för ettfortsatt samarbetsprogram för få görautfästelser under /95 intill ett belopp om högst1 avseende /96,2. att till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /95 anvisar ett reservationsanslagpå 756 499 000 kr.1993/94:100 bilaga 4 G 2 vari yrkas att tillTäckande av eventuella förluster i anledning av statligagarantier till länder i för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.1993/94:100 bilaga 4 G 3 vari yrkas1. att medger att staten under /95ikläder sig betalningsansvar i form av statsgarantier förfinansiellt stöd till länder i till ettbelopp om högst ,2. att till Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier /95 anvisar ett reservationsanslag på 240 000 000kr. 1993/94:U216 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mål och inriktning för biståndspolitikensåväl i som i central- och östeuropeiskasamarbetsländer (delvis),3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av investeringar ireningsanläggningar -- särskilt i orter vid floden -- ochatt medel får tas i anspråk från G 1-anslaget och/eller C5-anslaget,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av investeringar i vägprojekt iPolen och att medel får tas i anspråk från G 1-anslagetoch/eller C 5-anslaget,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bundet bistånd i form av trähusproduktionför och att medel får tas i anspråk från G 1-anslagetoch/eller C 5-anslaget,34. att bemyndigar regeringen att under budgetåret1994/95 få göra utfästelser intill ett belopp om högst dvs. en höjning med 1 avseende budgetåret1994/95 (tredje huvudtiteln ),35. att till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således 1 (tredjehuvudtiteln ),36. att medger att staten ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgarantier förexportkreditgivning för vissa länder i Central- och Östeuropatill ett belopp om högst 4 (tredje ,37. att till Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier /95 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således (tredje .1993/94:U313 av m.fl. (nyd) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att u-krediter skall få utnyttjas isamarbetet med samtliga OSS-stater, och de baltiskastaterna (E-anslaget),1993/94:U706 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljösamarbetet i ,1993/94:U801 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attmedel ur anslaget G bilaga 4, Samarbete med länderna i Central-och , skall kunna tas i anspråk för pilotbyggprojekteti Cheboksary.1993/94:U802 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett internationellt utbildningscentrum iGävleborgs län.1993/94:U803 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt stöd för etablerandet av i Malmö.1993/94:U804 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett särskilt anslag på 50 miljonerkronor bör utgå ur anslaget för samarbete med Central- ochÖsteuropa för den kommande treårsperioden till riksdagensförfogande för stöd till parlamenten i Öst- och Centraleuropaoch i ,2. att beslutar tillsätta en särskild delegation föratt utveckla samarbetet med de nationella parlamenten.1993/94:U805 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktade biståndsinsatser för enfortsättning av biståndsleveranser av svenska småhus tillÖsteuropa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en vidgning av biståndsmål och regler förexportkreditgivning så att en ökad marknad skapas för svenskainsatser för att tillgodose behovet av kunskaper och maskiner ijordbruket.1993/94:U806 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ökning av Östeuropabiståndet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tagande av miljöhänsyn vid allasamarbetsinsatser i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samordning, samlad redovisning ochutvärdering av samarbetsinsatserna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om suveränitetsstöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energibesparande åtgärder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt initiativ i internationella forumför att förmå våra grannländer att stänga kärnkraftverk,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkbildningsinsatser.1993/94:U807 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om grundandet av stiftelsen andEducation Centre i Kristianstad.1993/94:U808 av m.fl. (s) vari yrkas1. att av regeringen begär noggrann redovisning avde biståndsmedel som avsatts för samarbete med Central- ochÖsteuropa,2. att av regeringen begär att en ny politik föröstsamarbete formuleras, som kan läggas fast i bredsamstämmighet i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stärka den gemensamma säkerheten, omatt stärka demokratins kultur samt om att stödja ensamhällsomvandling som är ekonomiskt, socialt och miljömässigthållbar,4. att begär av regeringen att en strategi utformasför ett pånyttfött som dynamisk region i ettalleuropeiskt samarbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av ett samarbete med ochmed , särskilt ochNordkalotten/, vid sidan av den prioritering sombör göras av de baltiska länderna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att BITS bör vara den centrala myndigheteni hanteringen av östsamarbetet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en samordning av de särskilda miljö- ochenergiprogrammen med östsamarbetet, och en överföring avanslaget A 8 från huvudtitel och anslaget E9 från huvudtitel tillUtrikesdepartementets huvudtitel, anslaget G 1,9. att beslutar omallokera de outnyttjade medel,, som /92 avsattes för valutastödtill de baltiska länderna,10. att beslutar att till suveränitetsstöd anslå117 som läggs under det av Socialdemokraternaföreslagna nya anslaget B 9, Säkerhetsskapande åtgärder,11. att beslutar att till extra miljöstöd anslå13 ,12. att beslutar att till ett demokratiprogram anslå70 , samt att av regeringen begära en närmareberedning av ett sådant program i enlighet med vad som framförtsi motionen,13. att beslutar att till stöd för de ekonomiskareformprogrammen anslå , samt att av regeringenbegära en närmare beredning av ett sådant stöd i enlighet medvad som framförts i motionen,14. att för /95 anvisar en ram om323 till BITS för främst kunskapsutvecklandeinsatser, samt att BITS får rätt att utfästa dettabelopp ,15. att för /95 anvisar en ram om77 till SIDA för insatser genom folkrörelser ochenskilda organisationer,16. att ur ramen för /95 anvisar60 till för stipendier,kulturutbyte m.m.,17. att ej anvisar särskilda medel till enhandelshögskola i ,18. att för /95 anvisar sammanlagt200 för förlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier.1993/94:U809 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till forskningsinstitut i f.d.Sovjetunionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av stöd till demokratins ochrättsstatens institutioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till vissa typer av folkrörelseroch fackföreningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bevarande av värdefulla naturområden iöst,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medel som regeringen har tillförfogande under G 1-anslaget används för stöd tilladministrationen av naturreservat och nationalparker i länder idet forna ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändrade regler för kreditgivning tillCentral- och i EBRD.1993/94:U810 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättandet av en organisation för samordning av östsamarbetet.1993/94:U811 av m.fl. (kds,s,c,v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat stöd till folkrörelser och detinomparlamentariska arbetet i de baltiska och östeuropeiskaparlamenten.1993/94:U812 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till internationella kooperativanätverk för utveckling i Öst- och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att genom Europarådetstödja utvecklingen av den sociala ekonomin i Öst- ochCentraleuropa.1993/94:U813 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av miljöbistånd till Öst- ochCentraleuropa samt f.d. ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att se över möjligheterna att efterskänka10 % av utlandsskuld till i utbyte motmiljöåtgärder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till alternativ energiproduktion iöst,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringsmöligheter förmiljöinsatserna i öst.1993/94:U814 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillgång till riskkapital vid affärer iÖsteuropa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användningen av biståndsmedel.1993/94:K612 av m.fl. (fp, s, c, kds, nyd)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avsätta biståndsmedel för att stödjautbytesverksamhet mellan och Baltikum.1993/94:Fö334 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att , som en del i en aktivsäkerhetspolitik för 2000-talet bör utöka det ekonomiskabiståndet till länderna inom OSS och till ,6. att bör verka för ett ökat stöd, såväl ekonomisktsom politiskt, till i internationella fora.1993/94:Fö335 av m.fl. (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjligheter skapas för de baltiskaländerna att om de vill ta emot sådan utrustning som det svenskaförsvaret av olika anledningar gör sig av med.1993/94:So246 av m.fl. (v) vari yrkas7. att till Samarbetet med Central- och Östeuropaför /95 anslår utöver vadregeringen har föreslagit enligt vad i motionen anförts ommöjligheterna till ett ökat engagemang för handikapprörelsen idessa områden.1993/94:N304 av m.fl. (nyd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att exportkreditgarantierna till Baltikumoch höjs till 4 miljarder och att även garantier tillPolen skall kunna inräknas i detta belopp. Samarbetets karaktär, anslagsramar och principer förländerfördelningPropositionen (s. 14--18, 238--253)Samarbetet med länderna i bedrivs ienlighet med det program för budgetåren 1992/93--1994/95 somregeringen lade fram och som antog på våren1992. Det förutsatte insatser om under vartoch ett av de tre åren. /95 utgör det sista åreti treårsprogrammet. Tillsammans med de medel som dessförinnanställts till förfogande innebär det att 3,6 miljarder kronoravsatts för ändamålet under en femårsperiod.Regeringen anför att erfarenheterna tyder på att entreårsperiod är en rimlig planeringstid. Den ger deverkställande organen möjlighet att arbeta kontinuerligt medvissa projekt som förutsätter utfästelser itaget. innebär en treårsperiod att riksdag ochregering inte binds upp vid alltför långsiktiga åtaganden.Samhällsomvandlingen i de central- och östeuropeiska ländernaär långtifrån avslutad och de har alltjämt behov av stödutifrån. Regeringen anser att de svenska insatserna inte börupphöra, sedan det pågående samarbetsprogrammet avslutats. Ipropositionen hänvisas till att utrikesutskottet i sittbetänkande i anslutning till behandlingen av budgetpropositionenför innevarande år (bet. 1992/93:UU16) konstaterade, att enfortsättning av samarbetet med ter sig"både nödvändig och önskvärd".Ett nytt treårsprogram bör enligt regeringen därför inledasfr.o.m. Utformningen av och innehållet i ettsådant program skall bli föremål för vidare överväganden.Regeringen har i sitt förslag till medelsdisposition /95 utgått ifrån ett fortsatt samarbete ävenefter . Vad avser det budgetår som omfattas avpropositionen, dvs. 1994/95, är såväl totalbeloppet, 1 miljardkronor, som huvuddragen av verksamheten förutsedda i det redanbeslutade treårsprogrammet. Vissa initiativ har aktualiserats avutvecklingen i de berörda länderna.Målsättningarna för det svenska östsamarbetet uttrycks i fyrapunkter: att stödja återupprättandet och stärkandet av demokratins ochrättsstatens institutioner, att stödja återinförandet av en fungerande marknadsekonomi, att stödja åtgärder för att förbättra miljön, särskilt iÖstersjön, och att bistå de baltiska staterna att befästa sin nationellasuveränitet.De båda förstnämnda målsättningarna grundas på ESK:s, deneuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensen, Paris-stadga.Huvuddelen av det bilaterala samarbetet utgörs avkunskapsöverföring på de områden där samarbetsländerna uttrycktönskemål om stöd och där svenska erfarenheter bedömts vara avintresse. Utbildning, rådgivning och expertutbyte är deinstrument som -- med de stora behov som finns och de begränsademedel som stått till förfogande -- förutsetts få den störstaeffekten.Insatserna genomförs via BITS (tekniskt bistånd), SIDA (bidragtill enskilda organisationer), SwedeCorp (näringslivssamarbete),det statligt helägda bolaget (stödtill samriskföretag) och (utbildnings- ochkultursamarbete, expertutbyte). För att motverka splittring påalltför många mottagare och för att ta till vara det mervärdesom ligger i samverkan med länderna i vår egen region, har detbilaterala samarbetet inriktats på geografiskanärområde, dvs. de baltiska staterna, och nordvästraRyssland.Till övriga länder i kanaliserassvenska insatser liksom tidigare främst genom multilateralaorgan eller samarbetsmekanismer som t.ex. den s.k. G 24-gruppen.I propositionen framhålls att betydelsefulla initiativ också hartagits i nordisk samverkan. Bland dessa kan nämnas det baltiskainvesteringsprogrammet (BIP) och det nordiskamiljöfinansieringsbolaget (NEFCO).Regeringen erinrar i propositionen om det breda engagemang somfolkrörelser och andra enskilda organisationer, kommuner,företag och enskilda medborgare gett prov på då det gäller stödtill utvecklingen i de central- och östeuropeiska staterna. Enstark folkopinion står bakom östsamarbete och deltaraktivt i dess förverkligande.Utöver de medel till miljö- och miljörelaterade insatser somutgår under tredje huvudtiteln har ca 450 miljonerkronor anvisats för stöd till miljöinsatser till de baltiskaländerna, och från Miljö- ochnaturresursdepartementets samt Näringsdepartementetsanslagsmedel. I årets proposition föreslår regeringen attytterligare sammanlagt anslås under Miljö-och naturresursdepartmentets respektive Näringsdepartementetshuvudtitlar för miljöinsatser i och åtgärderför energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och Östeuropa.I propositionen hänvisas till att utrikesutskottet i sittbetänkande 1992/93:UU16 framhållit, att en mera grundläggandeöversyn av samarbete med vorepåkallad. Under innevarande budgetår har ett analysarbetebedrivits inom rörande östsamarbetetsinnehåll och utformning. En utvärdering har genomförts av SIDA:sbidrag till enskilda organisationers samarbete med Central- ochÖsteuropa. En utredning har gjorts rörande inriktningen ochsamordningen av samarbetet. Förslag om östsamarbetets framtidaorganisationer har avgetts (Ds 1993:79). Vidare har flerasvenska samarbetsorgan utfört egna utvärderingar inom sinarespektive verksamhetsområden. Regeringen avser vid ett senaretillfälle återkomma till med en redovisning av deåtgärder som kommer att vidtas i syfte att uppnå en bättresamordning av det svenska östsamarbetet.I anslutning till avslutandet av det nu löpandetreårsprogrammet och inför regeringens förslag om ett fortsattprogram för samarbete med finns behov aven analys av det hittillsvarande samarbetets resultat ocheffekter. I propositionen anförs att den utvärderingsprocess somskall ligga till grund för denna analys redan har inletts.Då en del av insatserna som finansieras under anslaget är avflerårig karaktär föreslår regeringen att bemyndigarregeringen att inom ramen för ett fortsatt samarbetsprogram förCentral- och få göra utfästelser under budgetåret1994/95 om högst avseende /96.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen (U808) hävdas attregeringens östpolitik saknar strategi och hanteringsordning.Enligt motionärerna har regeringen ställt "chockterapins"ideologi i centrum för hela östpolitiken. Utvecklingen iRyssland och östra visar i stället, menar motionärerna,på behovet av att ställa demokratins kultur och en socialmarknadsekonomi i centrum.I motionen kritiseras regeringen för att inte samlat redovisahur medlen för samarbetet med hittillshar använts. I motionen begärs därför att regeringen noggrantskall redovisa användningen av det bistånd som avsattsför detta samarbete (yrkande 1). Motionärerna kräver vidare atten ny politik för östsamarbetet utarbetas, som kan läggas fast ibred samstämmighet i (yrkande 2). En sådan skulle geförutsättningar för ett samarbete syftande till att stärka dengemensamma säkerheten, demokratins kultur och stödja enekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling.Motionärerna föreslår att av regeringen skall begäraatt en strategi utformas för ett pånyttfött ; endynamisk region i ett alleuropeiskt samarbete (yrkandena 3--4).Vad beträffar länderfördelningen anser Socialdemokraterna attsamarbetet med , och bör ges högstaprioritet. Vidare betonas i motionen betydelsen av ett samarbetemed och med , särskilt ochNordkalotten/(yrkande 5).Enligt den socialdemokratiska partimotionen karaktäriserassamarbetet av oordning. Beredningen på flera departement ochavdelningar samt ett stort antal myndigheter sägs försvårasamarbetet med samarbetsländer och organisationer somVärldsbanken. Motionärerna vill också ändra på regeringensanslagsprioriteringar, bl.a. genom att ökasuveränitetsbiståndet, miljöbiståndet, biståndet via BITS ochSIDA samt inrätta ett särskilt demokratiprogram. I motionensyrkande 8 föreslås en samordning av de särskilda miljö- ochenergiprogrammen med östsamarbetet, dvs. en överföring avanslaget A 8 från huvudtitel och anslaget E9 från huvudtitel tillUtrikesdepartementets huvudtitel, anslaget G 1.De resurser som finns inom ramen för östbiståndet, t.ex. iform av beslutat valutastöd, har inte utnyttjats till fullo,hävdas det i motionen. I yrkande 9 föreslås att riksdagenbeslutar omallokera de outnyttjade medel, ,som /92 avsattes för valutastöd till de baltiskaländerna. I motionen betonas den betydelse suveränitetsstödethar för de baltiska staterna och därmed för östsamarbetet somhelhet. Denna stödform föreslås därför utvidgas. I yrkande 10begärs att anslås till suveränitetsstöd urdet outnyttjade valutastödet. Dessa medel föreslås överförastill ett av Socialdemokraterna i annan motion (1993/94:U304)föreslaget nytt anslag, B 9 under Utrikesdepartementetshuvudtitel. Därmed skulle inom denursprungliga anslagsposten avseende suveränitetsstöd kunnafrigöras, anförs det i motionen.Av resterande outnyttjade medel för valutastöd som regeringenavsatte för /92 föreslår Socialdemokraterna att13 anslås i extra miljöstöd (yrkande 11), att 70miljoner kronor anslås till ett demokratiprogram (yrkande 12)samt att 100 miljoner anslås till stöd för de ekonomiskareformprogrammen i de baltiska staterna (yrkande 13). Vad avserde två sistnämnda yrkandena begärs att huvudansvaret förberedning och handläggning av dessa stödformer bör bäras avBITS.Hur motionärerna vill att medlen för östbiståndet skallfördelas på olika poster framgår av tablå senare i betänkandet.I Ny demokratis motion, U216, hänvisas till partiets program.I detta anförs att biståndsbehoven är enorma, även i länder iSveriges omedelbara närhet. Partiet vill fördela totalabistånd så att en tredjedel ges i multilateralt stöd, entredjedel till katastrofinsatser och folkrörelsebistånd samt entredjedel till våra grannländer på andra sidan . Allabiståndsanslag borde enligt motionärerna samlas under en endaanslagstitel.I motionen anförs att kunskapsöverföring ochkompetensutveckling i biståndet borde prioriteras mer än vad somsker . U-krediter föreslås kunna utnyttjas för projektockså i de baltiska staterna. Detta skulle få positiva effekterför svenskt näringsliv, anser Ny demokrati. Partiet vill ocksåatt biståndet i ökad utsträckning skall bindas till upphandlingav varor och tjänster i . I motionen föreslås vidare attbistånd via folkrörelser och enskilda organisationer bör spelaen utökad roll. I yrkande 1 begärs att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om mål ochinriktning för biståndspolitiken såväl i som i central-och östeuropeiska samarbetsländer. Yrkandet behandlas i berörddel i detta betänkande. Samma yrkande behandlas i berörd deläven i betänkandet om internationellt utvecklingssamarbete,1993/94:UU15.I Ny demokratis motion U216 föreslås ett parinfrastrukturprojekt som är av den karaktären och omfattningenatt dessa, om de skulle genomföras, skulle förändra helaöstsamarbetets nuvarande karaktär och utformning. Utskottetfinner därför anledning att diskutera dessa förslag nedan, medanett senare avsnitt (5.