bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — Förslaget, som bereds i , innebär attkvinnor på samma villkor som män kan söka att få genomgå allatyper av militär grundutbildning.Utskottet har erfarit att det inom försvarsmakten pågår arbetemed att ta fram en jämställdhetspolicy.Utskottet anser att kvinnors insatser i totalförsvaret harvarit och är mycket betydelsefulla. Utskottet ser därförpositivt på den utveckling som sker i försvaret i syfte att ökamöjligheterna för kvinnor att ta anställning där eller att görafrivilliga insatser. Det är viktigt att jämställdhetsarbetetdrivs vidare målmedvetet. Utskottet utgår från att det pågåendejämställdhetsarbetet leder till de resultat som efterlyses imotion A815 (c). Motionens yrkande 15 bör därför inte bifallasav riksdagen.Mobiliserings- och förplägnadsförbandPropositionenRiksdagens beslut (prop. 1992/93:228, FöU11, rskr. 386) i juni1993 om riktlinjer för värnpliktiga i mobiliserings- ochförplägnadstjänst förutsatte att regeringen återkommer med enredovisning av hur antalet sådana värnpliktiga kommer attutvecklas de närmaste åren.Regeringen anmäler att krigsorganisationen är styrande förgrundutbildningsbehovet för den nämnda värnpliktskategorin.Behovet anges till ca 1 600 värnpliktiga under budgetåret1994/95, fördelat på 1 150 mobiliserings- resp. 450förplägnadsvärnpliktiga. Dessutom avses från samma tidpunkt ca800 kockar i fältförbanden ges utbildning i storkök.Regeringen anmäler vidare att det i regleringsbrevet givnauppdraget anger att uppsättningstiden för detta slags förbandskall vara i stället . Det årligagrundutbildningsbehovet kan som följd därav minskas fr.o.m. år1995/96 med totalt 270 värnpliktiga fördelat på 190mobiliserings- resp. 80 förplägnadsvärnpliktiga. Behovet bedömskunna minskas ytterligare något genom att merutbildade kockar urmarinen krigsplaceras i förplägnadsförband.MotionernaVänsterpartiet hävdar i sin partimotion Fö203 att de farhågorsom fanns inför försöksverksamheten med mobiliserings- ochförplägnadsförband har besannats. Motionärerna förordar därför(yrkande 8) att verksamheten med mobiliserings- ochförplägnadsvärnpliktiga i armén avbryts.I Socialdemokraternas partimotion Fö201 anförs attArbetsdomstolen genom beslut underkänt arménshantering av utbytet av civilanställd personal i regementens kökoch förråd mot värnpliktig "grå arbetskraft". Motionärernaanser, utan att framföra särskilt yrkande, att frågan om attersätta civil personal i arméns kök och förråd med värnpliktigabör tas upp till förnyad prövning.UtskottetUtskottet har erfarit att den utvärdering som gjort visar attutbildningen av mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktigagenomförts med tillfredsställande resultat.Utskottet konstaterar att regeringen har lämnat denredovisning som begärt (prop. 1992/93:228, FöU11,rskr. 386) av hur det antalsmässiga behovet av mobiliserings-och förplägnadsvärnpliktiga kommer att utvecklas de närmasteåren. Utskottet har ingen erinran mot redovisningen.Frågan om uppsägning av civilanställd personal i kök ochförråd har prövats av Arbetsdomstolen. Utskottet finner attdomstolen tagit arbetsrättslig ställning till de uppsägningarsom gjorts vid S 1/Fo 47 och därvid haransett att de saknat saklig grund. Personalen har erbjuditsåteranställning och erhållit skadestånd. I domslutet behandlasendast tidpunkten för uppsägningarna. Domstolen uttalar sig inteom införandet av mobiliserings- och förplägnadsenheter.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte ärnödvändigt att pröva frågan om mobiliserings- ochförplägnadsvärnpliktiga ytterligare. bör följaktligenavslå partimotion Fö203 (v) yrkande 8.Mark, anläggningar och lokalerPropositionenI propositionen erinrar regeringen om beslut(1992/93:FiU8, rskr. 123) att lägga nedFortifikationsförvaltningen och inrätta en ny avgiftsfinansieradmyndighet, , från den 1 juli 1994.Fortifikationsverket, vars verksamhet håller på att byggas upp,avses få ett renodlat ansvar som ägarföreträdare och förvaltareav försvarets fastigheter.Regeringen anmäler att Fortifikationsförvaltningensprojekteringsverksamhet och delar av den regionalabyggadministrationen från bolagiseras ochdärmed konkurrensutsätts. Från samma tidpunkt överförs denfortifikatoriska forskningen till Försvarets forskningsanstalt.Regeringen anmäler vidare att den vid beräkningen avresursbehovet för programmet För grundorganisationen gemensammaresurser har tagit hänsyn till systemförändringen.Denna kompensation avses korrigeras i 1994 årskompletteringsproposition när hela fastighetsbeståndet harinvärderats.Regeringen har gett iuppdrag att i samråd med utredaförutsättningarna för att avyttra de militära etablissemang somi enlighet med beslut (prop. 1991/92:102, FöU12,rskr. 337) skall avvecklas. Uppdraget omfattar I 2 i , I12 i , I 14 i , P 6 i , Lv 6 i , A3 i , F 13 i , F 6 i , F 8 iBarkarby, F 18 i , MKO på samt A 4 i Östersund.Några förslag till avges inte.MotionenI motion T214 (fp) om infrastruktur och arbetsmarknad hänvisarmotionärerna till att det nu gällande försvarsbeslutet har rivitupp vad som tidigare beslutats om att utöka verksamheten vid i . Motionärerna anser att det i detta läge är mycketangeläget att det ges besked om försvarets framtida planer fördetta markområde (yrkande 6). En översiktsplanering bör inledas.UtskottetUtskottet konstaterar att samma motionärer som är i frågavid föregående framförde ett snarlikt yrkande.Utskottet hänvisade till ett aviseratuppdrag till att i samråd medStatens lokalförsörjningsverk klarlägga förutsättningarna föratt avyttra de militära etablissemang som enligt riksdagensbeslut skall avvecklas. Häri ingår en undersökning om det finnsstatliga verksamheter som skulle kunna lokaliseras till bl.a.Tullinge. Regeringen anmäler nu att den gett uppdraget.Myndigheterna har gemensamt utsett en särskild kontaktman somansvarar för avvecklingsarbetet. Arbetet sägs bedrivas i samrådmed och . Enligt vad utskotteterfarit diskuteras vilken ny huvudman som skullekunna ta över anläggningen.Utskottet utgår från att det arbete som pågår i frågan kommeratt tillgodose vad motionärerna har efterlyst. börsålunda inte bifalla motion T214 (fp) yrkande 6.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört om mark,anläggningar och lokaler.Vapenstölder och förvaring av vapenMotionernaI Socialdemokraternas partimotion Ju809 om kriminalpolitikenbehandlas frågan om s.k. illegala vapen. Med referens tillden statistik som redovisar över vapenstöldernaanser motionärerna att fortsatta åtgärder behövs för att kommaåt de många illegala vapnen.Stölderna ur militära förråd sägs vara omfattande. Militäravapen, sprängämnen och ammunition förvaras i obevakade förrådsom saknar inbrottslarm och ofta är försedda med lättforceradedörrar. Med hänsyn till de särskilda risker som är förknippademed försvunna militära vapen och sprängämnen anser motionärernaatt skyndsamma åtgärder bör vidtas i syfte att förhindra stölderur militära förråd (yrkande 12). Även frågan om behovet av enökad kontroll och säkrare förvaring av de vapen som finns ihemvärnsorganisationen bör övervägas.Åtgärder mot stölder ur militära förråd efterlyses också imotion Fö302 (s). Motionären anser det uppenbart att detfortfarande är alldeles för lätt att komma över militära vapeni förråd. Bevakningen måste därför bli effektivare ochförvaringen av vapen och ammunition göras säkrare.UtskottetFrågan om förvaring av skjutvapen och åtgärder för attförhindra stölder av sådana har behandlats av vid ettflertal tidigare tillfällen. När det gäller militära skjutvapenhar t.ex. detta skett i försvarsutskottets betänkanden FöU1982/83:8, FöU 1986/87:11, 1991/92:FöU12 och 1992/93:FöU9.I samband med sin behandling av frågan års (1991/92:FöU12 s. 58) anförde utskottet bl.a.-- -- -- att det är oacceptabelt att militära vapen stjäls.Frågan är allvarlig och bör föranleda åtgärder som leder till ensnar förbättring. måste beredskapskraven vägas motstöldrisken.-- -- --Det är viktigt att de åtgärder som initieras eller avsesvidtas leder till avsett resultat.Utskottet har i ett särskilt utvärderingsprojekt låtitkartlägga hur stölderna av militära skjutvapen och ammunitionhar utvecklats samt hur stölderna fördelarsig på olika typer av vapen och förvaringsplatser. Iundersökningen har vidare ingått att beskriva de åtgärder somregeringen och myndigheterna vidtagit för attminska vapenstölderna, liksom att bedöma effekterna av dessaåtgärder. Undersökningen är dokumenterad i Riksdagensutredningar (1993/94:URD1).Den bild som utskottet fått genom undersökningen innebärsammanfattningsvis:År 1992 stals eller förkom 320 militära skjutvapen. Dettaantal är unikt och beror på att det vid ett endatillgrepp, vid , försvann 221 automatvapen. Samma årstals eller förkom av annan anledning 1 360 civila skjutvapen.Det stjäls eller förkommer således väsentligt fler civila änmilitära vapen.Antalet försvunna militära vapen har minskatkraftigt, till 39. Detta antal är cirka hälften av nivån år 1991och det lägsta . återbördades224 försvunna militära skjutvapen, varav 180 härrörde frånBotkyrkainbrottet.Sedan år 1992 har en rad åtgärder vidtagits för att förhindrastölder ur militära förråd. Ytterligare åtgärder planeras. Dennu avläsbara positiva effekten bör enligt utskottets meningföljas upp som kontroll att resultatet är bestående.Mänskligt slarv är en minst lika betydelsefull orsak till attdet försvinner militära skjutvapen som brister beträffandeförrådshållningen.Mot bakgrund av vad som här har anförts torde de åtgärder sommotionärerna efterlyser redan ha vidtagits eller initierats.Utskottet kommer att följa utvecklingen och ser för närvarandeinga skäl för att skall förorda ytterligare åtgärder.Riksdagen bör sålunda inte bifalla partimotion Ju809 (s) yrkande12 och motion Fö302 (s).MiljöfrågorPropositionenRegeringen sammanfattar i propositionen vad i programplanen redovisat om miljöarbeteti Försvarsmakten. Den beskrivna inriktningen innebär i huvudsakföljande. De nationella miljömålen skall brytas ned tillmiljömål för Försvarsmakten. Miljökompetensen på regional ochlokal nivå skall utökas och fördjupas. Miljöhänsyn skall tas iall planering och verksamhet. Hänsyn behöver tas tillFörsvarsmaktens speciella karaktär och uppgifter för att denskall kunna utbilda krigsdugliga och samövade förband.Regeringen konstaterar att Försvarsmakten disponerar resursersom i olika sammanhang har stor betydelse vidräddningstjänstinsatser efter olyckor som hotar miljön. Det ärdärför enligt regeringens mening angeläget att Försvarsmaktenoch de ansvariga civila myndigheterna aktivt söker delämpligaste formerna för att möjliggöra effektivaste hjälp vidolyckor.Regeringen konstaterar vidare, med hänsyftning på denationella miljömålen, att försvarets utsläpp av farliga ämnenm.m. utgör en mindre del av de totala utsläppen i landet.Samtidigt anser regeringen det angeläget att Försvarsmakten -- ienlighet med sin miljöpolicy -- fortsätter arbetet med attbegränsa dessa utsläpp.Regeringen erinrar om att frågor om försvaret och miljön ocksåhar behandlats i proposition 1993/94:111, Med sikte på hållbarutveckling, där förslag ges till riktlinjer för fortsattuppföljning av besluten vid om miljö ochutveckling i . Regeringen har i den tagitställning till bl.a. avvägningen mellan totalförsvaretsverksamhet i fred och eventuella motstående miljöintressen.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att miljöarbetetinom Försvarsmakten bedrivs i ett brett spektrum och i enlighetmed den antagna miljöpolicyn. Arbetet bör, enligt regeringen,fortsätta med den inriktning som har redovisat.MotionernaI motion Fö317 (s) återkommer motionärerna med ett tidigareväckt förslag om etablering av en miljövärnskår iKristianstad. Förslaget har sitt ursprung i (UNCED)års miljökonferens i . Motionärerna hävdar att detmed hänsyn till tidigare internationella engagemang ifrågan nu är viktigt att hemma följa upp i praktisktarbete. De finner P 6-området i vara ett mycketlämpligt område för en miljövärnskår och anser att en etableringdär av en sådan också skulle vara i linje med riksdagensuttalande försvarsbeslut om regionalpolitiskainsatser i de områden som drabbas speciellt hårt. Regeringenföreslås därför utarbeta en aktionsplan med uppdrag atten miljövärnskår sätts upp i Kristianstad.På motsvarande grunder föreslås i motion A469 (s) att enmiljövärnskår inrättas i (yrkande 12).UtskottetUtskottet erinrar om att frågor om försvaret och miljönutförligt har behandlats i samband med 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. 333)samt en då aktuell motion med i stort samma yrkande som det somnu framförs i motion Fö317 (s). Utskottet konstaterade vid dettatillfälle att det inom försvarsmakten pågår en omfattandeverksamhet med syfte att vårda och återställa miljön. Utskottetbetonade, liksom regeringen, värdet av att försvarsmakten ävenfortsättningsvis lämnar bistånd vidmiljökatastrofer samt att militära och alla berörda civila organutvecklar formerna för samverkan. Miljöarbetet bör bedrivas ienlighet med andemeningen i Riodeklarationen.Utskottet framhöll vidare att försvarsmaktens huvuduppgift äratt kunna möta ett väpnat angrepp. Försvarsmaktens ytterstasyfte är därför att "förhindra att kriget med sin totalaförstörelse av liv, egendom och miljö når svenskt territorium".En omvandling av militära resurser för att inrätta en särskildmiljövärnskår skulle minska försvarsmaktens möjligheter att lösade uppgifter som statsmakterna ställt.Utskottet gör nu ingen annan bedömning. Utskottet konstateraratt det allvarliga hot som miljökatastrofer innebär i huvudsakmåste hanteras med icke-militära medel. Militära resurser kannaturligtvis användas i vissa katastrofsituationer, men ihuvudsak är detta hot en uppgift för civila myndigheter.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att flera myndigheterinom totalförsvarets civila del såsom ochKustbevakningen är verksamma inom detta område. Utskottet anseri enlighet med vad som här har anförts att totalförsvaretsmilitära och civila resurser skall kunna utnyttjas vidmiljökatastrofer av olika slag. Någon överföring avförsvarsresurser till en särskild miljövärnskår bör däremot inteske. Utskottet har självfallet ingen invändning mot att personalsom tidigare tjänstgjort inom Försvarsmakten tas i anspråk förmiljöarbete, liksom anläggningar som Försvarsmakten haravvecklat. Härav följer att inte bör bifallamotionerna Fö317 (s) och A469 (s) yrkande 12.Sjuktransporter med helikopterPropositionenRegeringen anmäler att den beslutade omanskaffning av sjuktransporthelikoptrar inom en ram av 200miljoner kronor. Försvaret har därefter köpt fem helikoptrar avtyp 412 HP. Regeringen anmäler vidare att den isärskilda beslut fastställt hur avgiftssättningen för dessahelikoptrar skall ske. Ur dessa föreskrifter sägs framgå attavgifterna skall vara rimliga somkonkurrenssituationen mellan företag på marknaden inte fårsnedvridas. Avgifterna skall således beräknas så att allakostnader täcks utom sådana som är specifika för det militäraförsvaret.Sjukvårdshuvudmännen sägs fortlöpande ha orienterats. Arménkommer att kunna erbjuda tre stationer medambulans till sjukvårdhuvudmännen. Några förslag till riksdagenavges inte. Regeringen avser att återkomma till medytterligare redovisning i denna fråga.MotionenI motion Fö323 (c) hävdar motionären att såvälRikspolisstyrelsen som sjukvårdshuvudmännen har invaggats iförhoppningar att få disponera en till två helikoptrar av demsom inköptes i enlighet med försvarsbeslutet för särskiltavsatta medel. Han anser att Chefen för armén nu ändratuppfattning i frågan och själv avser att operera helikoptrarnapå uppdrag av sjukvårdshuvudmännen. Enligt motionären kommerdetta att leda till att armén med dessa helikoptrar får svårtatt hävda sig i konkurrensen med civila helikopteroperatörer. Enkonsekvens av detta förmodar motionären bli att de nyahelikoptrarna inte kommer att utnyttjas av sjukvårdshuvudmännenpå andra orter än och . Han anser att man påorter där det redan finns offentlig helikopterverksamhet, t.ex.i , blir tvungen att bygga upp en ny organisation förluftburna sjuktransporter. En samordning och ett samutnyttjandeinom den befintliga organisationen skulle enligt motionären gebåde större effektivitet och lägre kostnader. Han förordardärför att tilldelas en till två av denyinköpta helikoptrarna för att användas för akuta luftburnasjuktransporter.UtskottetUtskottet erinrar om att de anskaffade helikoptrarnaprimärt är avsedda för sjuktransporter i krig. Härav följer attsärskilda krav måste ställas på bl.a. besättningarnasutbildning. Helikoptrarna skall dessutom kunna användas försjuktransporter i fred varvid sjukvårdshuvudmännen ges möjlighetatt teckna avtal. De nu aktuella helikoptrarna utgör såledesexempel på sambruk av en resurs för såväl militära som civilabehov, något som utskottet tidigare uttalat sig till förmån för.Utskottet har erfarit att de inköpta helikoptrarna avses få enstationering som är lämplig med hänsyn till de krav som ställsav sjukvårdshuvudmännen i samband med att avtal tecknas. Denframtida baseringen är således ännu inte beslutad.Utskottet har ingen erinran mot regeringens redovisning ipropositionen och vill för sin del betona dels attavgiftssättningen för helikoptrarna sker på ett sätt som intesnedvrider konkurrensen på marknaden, dels tar till vara desamordningsmöjligheter som finns mellan de statligahelikopteroperatörerna försvaret och polisen.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att böravslå motion Fö323 (c).FörsvarsindustriPropositionenRegeringen hänvisar till sin redovisning av försvarsindustrini budgetproposition (1992/93:100 bil. 5) och anger attvad som där anfördes i allt väsentligt fortfarande gäller. I denna behandlas den svenskaförsvarsindustrin, det nordiska försvarsmaterielsamarbetet,prioritering av kompetensområden samt konsekvenserna för olikakompetensområden till följd av utvecklingen. Regeringenredovisar, utan att avge förslag till , följandesammanfattande bedömning.Den europeiska försvarsindustrin genomgår på grund avöverkapacitet en omstrukturering och koncentration med ökatsamarbete över gränserna.Den svenska försvarsindustrins förmåga att tillgodoseFörsvarsmaktens behov av högvärdig materiel är ensäkerhetspolitiskt värdefull tillgång.Svensk industri har i kraft av sin kompetens goda möjligheteratt delta i det internationella samarbetet, vilket är önskvärtför att kunna bevara kompetensen och för att säkrare kunnaöverleva.För delar av den svenska försvarsindustrin har försvaretbegränsade möjligheter att med egna beställningar behållakompetens och produktionsresurser. De teknikområden som börfinnas kvar bör därför prioriteras. En sådan skall utgå frånsäkerhetspolitiska motiv och försvarets behov.Det är önskvärt att försvarsindustrins strukturering tillförsvarets behov fortsätter, liksom för att behållakonkurrensförmågan.Kompetensbevarande internationellt samarbete och export kommeratt stödjas. Det internationella samarbetet fullföljs.MotionernaFörsvarsindustrifrågor behandlas i fem motioner. I motionFö331 (s) erinras om att har beslutat att Sverigeskall behålla förmågan att utveckla ubåtar. Den samladekompetensen inom detta område finns vid . Därutöver finns kompetens vid AB.Båda varven är dotterbolag till som ingår iCelsiuskoncernen.För att det inom även skall vara möjligtatt vidmakthålla och utveckla den ubåtstekniska kompetensenkrävs, enligt motionärerna, att harfortsatt totalansvar vilket bl.a. fordrar en intaktproduktionsanläggning. Motionärerna konstaterar att svenskaubåts- och fartygsbeställningar tenderar att komma med alltlängre intervaller och i allt kortare serier. Det finns inteunderlag för att belägga dagens varvskapacitet och marinensunderhållsorganisation. Mot den bakgrunden anser motionärernaatt en strukturrationalisering är nödvändig.Motionärerna drar slutsatsen att kapacitet för utveckling,konstruktion, produktion och avancerat underhåll måste med allatill buds stående medel säkerställas vid SubmarineSystems. Detta kräver att marinens ubåtssystem prioriteras.Studier och projektering av Ubåt 2000 bör således garanterasmedel och produktion inledas av Ubåt 2000 i år 1998.Dessutom bör enligt motionärerna framtida kvalificerat underhålloch livstidsförlängning av ubåtar reserveras för i Malmö.I motion A469 (s) om framförs ett likartat förslag(yrkande 17).I motion Fö315 (m, c) erinrar motionärerna om att riksdagenhar beslutat (prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. 333) attMuskövarvet skall privatiseras. De saknar besked om hurregeringen avser fullfölja beslutet. Motionärerna framhållervidare betydelse när det gäller produktion avstridsfartyg och anser att varvet enligt marknadsmässigaprinciper också bör få konkurrera om underhållet av marinensfartyg. Muskövarvet bör därför omgående privatiseras.Även motionärerna i motion Fö332 (s) refererar tillriksdagsbeslutet om försäljning av Muskövarvet.Motionärerna konstaterar att det har gått och att varvetfortfarande inte har sålts. De anser att behovet av förändringarkvarstår i syfte att minimera kostnaderna för det marinaunderhållet, särskilt som underhållsvolymen minskar kraftigt.Ett gemensamt huvudmannaskap för Muskö- och Karlskronavarvensynes enligt motionärerna än mer önskvärt . Regeringen börsåledes verkställa beslut.I motion U411 (fp) hävdar motionären att det råder storosäkerhet om svensk säkerhetspolitik, såväl dagens somframtidens. Som ett uttryck för detta tar hon ansökanför om samarbete med de europeiska NATO-staternasprogramgrupp för forskning, utveckling och tillverkning avkrigsmateriel. Ansökan gjordes till IEPG () vilken övergått till att heta WEAG(). Ansökan har inte beviljatsmen motionären pekar på det samarbete och informationsutbyte somändå skett, bl.a. inom ramen för det inom IEPG gemensammaprogrammet för forskning och teknikutveckling (EUCLID) och i detråd som planerar kursverksamhet ().Motionären undrar, med hänvisning till den svenskaneutralitetspolitiken, hur vi skall kunna vara neutrala när vårförsvarsindustri görs alltmer beroende av NATO-ländersvapenindustrier. bör sålunda inte tillhöraorganisationer som WEAG eller delta i programarbete som SERAeller EUCLID. Vad som anförts i motionen om försvarsindustrielltsamarbete föreslår motionären att som sin mening gerregeringen till känna (yrkande 2).UtskottetI försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, FöU12, rskr.338) prioriterades ubåtssystem. Beslutet innebär att tolvubåtar skall vidmakthållas och att studier skall inledas av ettnytt system -- Ubåt 2000 -- som skall kunnaersätta då utgående ubåtar. Utskottet har erfarit att medel inärtid har avsatts för studier av Ubåt 2000 och att enserietillverkning förutses kunna inledas /01.Detta innebär att produktionsstarten är senarelagd i jämförelsemed den planering som tidigare gällt. Skälet till detta är deakuta problemen i marinens ekonomi.Utskottet ser inga skäl för att ändraprioriteringen av ubåtssystemen i förhållande till nu gällandeinriktning. Inom landet bör således också framgent finnaskompetens och kapacitet för konstruktion, projektering,tillverkning och underhåll av ubåtar. Möjligheten attlångsiktigt kunna bevara denna förmåga kan dock bli beroende avom nya exportorder erhålls. Någon närmare precisering ellerinriktning från av ansvar och arbetsfördelning mellande nu berörda företagen inom anser inteutskottet nödvändig. bör därför avslå motionerna Fö331(s) och A469 (s) yrkande 17.Utskottet har erfarit att det finns frågor inför enförsäljning av Muskövarvet som ännu inte är utredda, bl.a.den juridiska reglering som krävs vid en utarrendering avvarvet, liksom marinens framtida behov av fartygsunderhåll ifred och i krig. Utskottet utgår från att regering och berördamyndigheter driver denna fråga vidare så att beslut(prop. 1992/93:100 bil. 5, FöU9, rskr. 333) att bolagiseraMuskövarvet kan genomföras utan onödig tidsutdräkt. Riksdagenbör därför inte bifalla motionerna Fö315 (m, c) och Fö332 (s).Utskottet övergår till att behandla frågan om internationelltförsvarsindustrisamarbete.