bet · GH01FiU10 · 1994-02-17 00:00:00 — För budgetåret1994/95 skall ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen återställas till90 % av inkomsten, pensionstillskottet skall i ett första steg ökas till 65 %av basbeloppet och ersättningsnivån för långtidssjuka skall generellt höjasfrån . avvisar sänkningar av nivån iföräldraförsäkringen, men föreslår en pappamånad inom nuvarande ramar.Förslagen finansieras genom höjda skatter på höga inkomster, påförmögenheter, kapital och energi. Skattehöjningarna ger drygt 10 miljarder iökade statsinkomster för /95, och ca 30 miljarder i inkomsterför den offentliga sektorn . Förslagen till besparingar omfattar drygt 7miljarder kr /95. En höjning av arbetsmarknadsavgiften med 0,7procentenheter finansierar höjd ersättningsnivå i a-kassan. En arbetslivsavgiftpå och vinstdelningsskatt finansierar en framtidsfond för förnyelse ochkompetenshöjning i näringslivet.Räknat brutto innebär förslagen, enligt motionärerna, sammantaget och på kortsikt ungefär samma utfall för den offentliga sektorns sammantagna budgetsaldonsom regeringspolitiken. Men ökad sysselsättning leder till ökadeskatteinkomster och minskade behov av inkomstöverföringar isocialförsäkringssystemen. budget blir därför starkare änregeringens. När nästa lågkonjunktur kommer måste ha väsentligtstarkare offentliga finanser än de som blir följden av regeringspolitiken.Vänsterpartiet understryker att en alternativ ekonomisk politik måste arbetasfram med sikte på att skall stå utanför den Europeiska unionen.Motionärerna kritiserar konstruktion, men hävdar att detta avtalnu skall prövas och utvärderas samt att avtalet är bättre än medlemskapet i EU.Vidare hävdas att penningpolitiken inte bör underordnas ett kommande svensktEU-medlemskap på det sätt regeringen anger i finansplanen.En snabb minskning av arbetslösheten måste överordnas alla andra mål för denekonomiska politiken. Enligt motionärernas uppfattning är generellaefterfrågestimulanser inte längre möjliga. Däremot behövs en kraftfullomfördelning av konsumtionsutrymmet från hög- till låginkomsttagare. De storaoffentliga underskotten och räntebördan är allvarliga hot mot sysselsättningen.Därför måste den ekonomiska politiken ta sikte på en omfördelning frånexportföretag och höginkomsttagare med övervinster resp. överskottssparandetill förmån för dem som har svårt att få pengarna att räcka till investeringoch konsumtion. Industrikonjunkturen går starkt uppåt, men det krävs storainvesteringar för att flaskhalsar skall undvikas, och en kraftfull förnyelsebehövs. Också den privata tjänstesektorn vänder nu snabbt uppåt. Det är främsttre "krisbranscher" som står utanför den pågående konjunkturuppgången:byggandet, sjukvården och utbildningen. Åtgärder måste vidtas som bryternedgången också där. Mot den bakgrunden presenteras därför dels utvidgadeROT-program för byggsektorn, dels återkommer i denna motion medförslaget om en kommunakut. Arbetsmarknadspolitiken kan endast vara en del avden ekonomiska politiken och måste stödjas av andra delar av politiken.Vänsterpartiet förkastar helt regeringens enligt motionärernas uppfattningcyniska politik som med försämringar av anställningstrygghet ochersättningsregler för arbetslösa i grunden vill förändra arbetsmarknadensfunktionssätt. I stället bör förstärkta demokratiska rättigheter, ökad trygghetoch förbättrad kompetens ge ny utvecklingskraft.Vänsterpartiets förslag till åtgärder under det kommande budgetåret för attöka antalet jobb och utbildningsplatser framgår av följande /95. Åtgärder och kostnaderMiljarder kronorMdkr Antal arbetstillfällenNäringspol. 1,0 2 000ROT 3,3 50 000Nybyggnation 0,4Arbetsmarkn.pol. 3,5 25 000Utbildn., kultur 2,2 7 000 + 30 000 (utbildningsplatser)Miljö 0,55 2 000Infrastruktur 1,97 6 000Sextimmarsdagen 1,0 Svårt att beräknaArbetsmarknadsfond 4,0Framtidsfond 4,15 25 000 direkt (tillsammans med vinst- delningsfond mycket mer )Summa 8,15Kommunakut (slopat grundavdrag) 4,9 30 000- 50 000Summa arbetstillfällen 145 000-165 000Summa utbildningsplatser 30 000I motionen framhålls att långsiktig balans i statsfinanserna kräver såvälskattehöjningar som besparingar. förslag till inriktning avbudgetpolitiken kan sammanfattas i följande två tabeller.Sammanfattning av förslag till inkomstförstärkningar /95Miljarder kronorHöjd inkomstskatt och minskade avdrag 5,39Höjd stämpelskatt 0,9Höjd reklamskatt 0,5Energiskatt på industrin 3,0Miljöskatter 0,5Summa 10,29Besparingar i budgetMiljarder kronorFörsvaret 3,7Nybyggande av vägar 2,0Invandrarverket ochförläggningsverksamhet 0,25Kriminalvården 0,4Husläkarreformen 0,2Sänkt tak i sjukförsäkringen 0,25Övrigt (mest statlig adm.) 0,51Summa 7,31 UtskottetDen ekonomiska politikenInternationell utvecklingDen svenska ekonomins utrikeshandelsstrukturDen återhämtning som äger rum i den svenska ekonomin är exportledd.Marknadstillväxten för svensk export i våra större avsättningsländer var år1993 negativ, men väntas åter vända och uppgå till och år1995. Denna bedömning innebär en viss nedrevidering av de prognoser somFinansdepartementet redovisade . Den betydande ökning avexporten som förutses i den preliminära nationalbudgeten för år 1994förutsätter därmed mycket stora andelsvinster. förutses intemarknadsandelarna öka i samma omfattning som , men exporttillväxten kommerändå att fortsätta på grund av att marknadstillväxten ökar.Det helt dominerande länderområdet för svensk utrikeshandel är Västeuropa.Drygt 70 % av vår export och import sker med EU- och EFTA-länderna. Enförändring i vår handelsstruktur har emellertid inträffat under början av1990-talet, nämligen att länderna i tillsammans med växer ibetydelse. De har export- och importandelar som närmar sig Förenta staternas.Afrika, och är däremot länderområden som minskar ibetydelse för svensk utrikeshandel.Den svenska utrikeshandelns länderfördelning framgår av tabell 1.Tabell 1. utrikeshandel åren 1990, 1992 och 1993Fördelning i procent efter handelspartnerExport Import okt-93Västeuropa 74,4 73,9 71,1 73,9 72,6 71,0Central- och totalt 1,9 2,5 2,8 2,7 3,1 2,9Afrika 1,6 1,3 2,0 0,5 0,8 0,4Mellanöstern totalt 2,0 2,4 2,3 1,1 1,2 1,8Sydostasien* och 5,4 5,9 7,4 9,4 10,0 10,6Nordamerika 10,1 9,4 9,5 9,4 9,3 9,7Latinamerika 2,0 2,1 2,1 1,8 1,5 1,7Samtliga länder totalt 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0* , , , , , och IndonesienSom framhålls i den preliminära nationalbudgeten är det på marknaderna iSydostasien som de svenska företagen noterat sina största exportframgångarefter deprecieringen. Förutom att tillväxten i denna region har varit betydligtstarkare än i OECD-området, har framför allt marknadsandelsvinster gjort attexporten kunnat öka så dramatiskt. Exporten till , , de s.k. dynamiskaasiatiska ekonomierna (, , , , ochMalaysia) samt steg med i löpande priser under periodenjanuari-juli 1993 jämfört med . Det motsvarar25 % av ökningen av den totala svenska exporten och innebär att 7--av densvenska varuexporten gick till denna region.Utvecklingen i OECD-områdetNågra större avvikelser föreligger inte mellan den preliminäranationalbudgetens bedömning av den ekonomiska utvecklingen i OECD-området ochden prognos som redovisade (jfr1993/94:FiU1). Av tabell 2 framgår att den ekonomiska återhämtningen frånlågkonjunkturen alltjämt går trögt. Konjunkturbilden är splittrad.Tabell 2. Bruttonationalproduktens utveckling i vissa OECD-länderÅrlig procentuell förändringAndel av 1991 1992 1993 1994 1995OECD-områdetstotalaBNP i %*36,0 -0,7 2,6 2,7 (2,8)** 3,3 (3,1) 3,0 (2,7)19,2 4,0 1,3 -0,5(-0,5) 0,5 (0,5) 2,5 (2,3)8,8 3,7 1,6 -2,0(-1,5) 0,2 (0,8) 1,3 (2,2)7,0 0,7 1,4 -1,0(-0,9) 0,8 (1,1) 2,2 (2,7)5,5 -2,2 -0,6 2,0 (2,0) 2,8 (2,9) 2,7 (2,9)0,8 1,2 1,0 0,0 (0,2) 2,2 (2,5) 2,7 (2,8)0,7 -7,1 -4,0 -2,6(-2,0) 0,5(-0,3) 2,0 (2,4)0,7 1,9 2,9 1,3 (1,6) 2,5 (3,2) 2,5 (3,8)1,3 -1,1 -1,9 -2,0(-2,7) 2,4 (1,5) 2,9 (2,2)*** 2,2 -1,2 0,1 -0,4 - 1,8 - 2,4 -38,2 1,1 0,8 -0,7(-0,2) 1,2 (1,5) 2,2 (2,6)OECD-totalt 0,9 1,6 0,7 (1,1) 1,9 (2,1) 2,6 (2,7)* BNP** Uppgifterna inom parentes anger bedömning *** Exkl. SverigeTabell 3. Konsumentpriser och arbetslöshet i vissa OECD-länder1991 1992 1993 1994 1995Konsumentprisindex*4,2 3,0 3,0 3,5 3,5Japan 3,3 1,7 1,0 1,2 2,0Västra 3,5 4,0 4,1 3,0 2,5Frankrike 3,2 2,4 2,2 2,0 2,0Storbritannien 5,9 3,7 1,8 3,8 4,0Danmark 2,4 2,1 1,5 2,8 3,0Finland 4,1 3,0 2,5 2,8 3,2Norge 3,4 2,3 3,0 2,5 2,5Sverige 9,4 2,3 4,7 2,5 2,8OECD-Europa 4,7 3,8 3,3 3,1 3,0OECD-totalt 4,2 3,0 2,7 2,8 3,0Arbetslöshet**8,6 9,6 10,8 11,5 11,7OECD-totalt 7,1 7,8 8,2 8,5 8,5* Årlig procentuell förändring. ** Procent av arbetskraften.Inom OECD-området är det bland de stora industriländerna endast Nordamerikaoch som kan uppvisa en stabil positiv utveckling. ochnästa år förväntas en tillväxt på i och Förenta staternaoch i . Det är också i de anglosachsiska länderna som inflationentenderar att öka.Den ekonomiska återhämtningen i har pågått i nära treår. i ett historiskt perspektiv är den förväntade tillväxten emellertidrelativt svag. Som framgår av tabell 2 uppskattas den årliga tillväxten underperioden --1995 till . Bedömningen i den preliminäranationalbudgeten kan vara en viss underskattning. Uppgifter som frmkommitdärefter om utvecklingen visar högre tillväxttal.Som jämförelse kan nämnas att när lämnade den långalågkonjunkturen bakom sig och början av 1980-taletuppgick tillväxten till och till . Deekonomiska förutsättningarna för en god tillväxt i dagens Förenta staternajämfört med 1980-talets är emellertid helt annorlunda. Den första delen av1980-talet karakteriserades av att finanspolitiken var mycket expansiv. I dagnär det är över skärs försvarsutgifterna ned i betydandeomfattning som det från amerikansk synpunkt stora budgetunderskottetkräver ytterligare utgiftsminskningar.Som alltid i är det vid en konjunkturuppgång ökningen iinhemsk efterfrågan som förklarar den positiva utvecklingen. Under år 1993ökade den privata konsumtionen med . varinvesteringsaktiviteten mycket hög och maskininvesteringarna ökade med intemindre än 15 %.Kongressen och administrationen kunde enas om budgeten.Uppgörelsen innebär att stimulansdelen av presidentens förslag slopats, medankraven på budgetkonsolidering ökat ytterligare något. Besparingarna är ungefärlika fördelade mellan skattehöjningar och utgiftsnedskärningar och genomförssuccessivt --1998. Åtgärderna uppgår till ca 1/av BNP 1994 föratt öka till motsvarande av BNP 1998. Saneringsprogrammet väntas leda tillatt underskottet uppgår till av BNP.Penningpolitiken har under återhämtningen varit expansiv. Såvälkorta som långa räntor föll under första delen av , varefter räntefallethar upphört. De långa räntorna har åter börjat stiga, men ränteläget ärfortfarande lågt. De korta realräntorna låg nära noll. Medhänvisning till den stigande efterfrågan och det ökade kapacitetsutnyttjandetgörs i den preliminära nationalbudgeten den bedömningen att centralbankenkommer att motverka tendenser till tilltagande inflation genom en uppdragningav räntorna. höjde också Federal Reserve sin kortaränta till 3,25 %.År 1994 blir för både och med låg tillväxt. Det ärförst som tillväxten åter tar fart inom OECD-området, varvidTyskland dock utgör ett undantag.Styrkan och varaktigheten i den japanska recessionen har ända sedan år1992 underskattats av de flesta etablerade konjunkturbedömare. Omfattandepenning- och finanspolitiska stimulanser har medverkat till att tillbakagångeni den japanska ekonomin inte accelererat, men åtgärderna har inte förmått atthäva recessionen. Trots ett mycket lågt ränteläge har företagens investeringarfortsatt att falla. Utvecklingen på valutamarknaden har inte heller gynnatJapan. Trots den negativa ekonomiska utvecklingen har yenen kraftigtapprecierats vilket lett till att bytesbalansöverskottet mätt i dollar växttill rekordnivåer. Apprecieringen av yenen har slagit hårt mot exporten menockså mot företagens vinster. förutses därför bli ännu ett dåligt årför den japanska ekonomin. En stabilisering av det parlamentariska läget och envalutamarknad som reagerar på bakomliggande realekonomiska faktorer ochomvärderar yenkursen kan få till följd att tillväxten åter tar fart och når de2,som anges i den preliminära nationalbudgetens prognos.Som inledningsvis nämnts är en positiv ekonomisk utveckling i avcentral betydelse för den svenska ekonomins utveckling. Konkurrensförbättringengenom kronans depreciering har inneburit och kommer att innebärafortsatta marknadsandelsvinster för svensk export. En över tiden stabil ökningav den svenska exporten förutsätter emellertid att och enkannerligenTyskland lämnar lågkonjunkturen bakom sig och åter kommer in i en tillväxtfas.Utvecklingen i är därför av särskild betydelse.Det ekonomiska läget i TysklandDe flesta konjunkturbedömare tycks vara ense om att den tyska ekonominnått botten i lågkonjunkturen. Däremot är osäkerheten stor när det gällertidpunkten för när ekonomin skall vända uppåt. Jämfört med ochäven är ekonomi väsentligt mer exportberoende. avTysklands totala produktion går trots vikande marknader på export.Huvuddelen eller av denna export avsätts i . mottarknappt av export.Redovisningen av det ekonomiska läget i sker i allmänhet fortfarandeutifrån en uppdelning av i två delar, dvs. västra resp. östraTyskland. redovisar emellertid sedan återföreningen isin senaste Economic Outlook samlade data för hela . Det finns dockskäl för analysens skull att redovisa de västra och östra delstaterna var försig. Förutom kvarstående statistiska problem är anpassningen av det fornaÖsttyskland till en marknadsekonomi ännu inte avslutad. Betydandetransfereringar över statsbudgeten från den västra delen av till denöstra delen äger alltjämt rum. För att ge en uppfattning om östra för den totala tyska ekonomin kan nämnas att avbruttonationalprodukten produceras i den östra delen. Också industrins andeluppgår till medan sysselsättningsandelen uppgår till nära 18 %.En faktor som talar för att produktionen åter skall börja växa är attinflationen förväntas avta och stanna vid och år 1995.Samtidigt ökar byggverksamheten. Bostadsbyggandet har inte som i deskandinaviska länderna varit en destabiliserande faktor. har sålundaunder denna lågkonjunktur inte haft någon nedgång i bostadsbyggandet. Någonfastighetskris och tillhörande bankkris har inte skadat landets ekonomi.Under andra halvåret 1993 syntes en ljusning i det ekonomiska läget och BNPbörjade åter öka. Förhoppningarna att konjunkturen nu vänt grusades emellertidgenom att industriproduktionen, som verkade ha stabiliserat sig på en låg menuthållig nivå, återigen visar sig vara instabil. Under oktober och novemberminskade den för att återigen öka . Denna osäkra utveckling har ocksåspeglats i olika enkätundersökningar, som visar att företagen inomindustrisektorn planerar fortsatta produktionsminskningar.Konkurrenskraften har försämrats genom apprecieringen av D-marken gentemotfrämst de övriga västeuropeiska valutorna och genom att arbetskraftskostnadernastigit snabbare än i konkurrentländerna. Med sitt starka utrikeshandelsberoendehar detta inneburit betydande problem för företagen i västra framhåller i en analys av det ekonomiska läget att deavtal som slutits på arbetsmarknaden pekar mot lägre löneökningar äntidigare. ser detta som en ljusning för den tyska industrin menunderstryker att en nödvändig förutsättning för en tysk återhämtning är enpositiv utveckling av exporten.Östra synes inte ha drabbats av den reccession som slagit hårtmot de västra delstaterna. Exporten från den östra delen har dock utvecklatssvagt sedan återföreningen medan den inhemskt genererade efterfrågan däremothar ökat kraftigt. Denna utveckling har fått till följd atttillverkningsindustrin ökade sin produktion med inte mindre än 15 %.Vidare är inflationen i östra väsentligt högre -- -- än ivästra . Skillnaden i inflationen förklaras emellertid till stor del avbetydande hyreshöjningar i östra under första halvåret 1993.Av tabell 3 framgår att arbetslösheten i har ökat under de fyraförsta åren av och uppgick till . Enligt denbedömning som redovisas i den preliminära nationalbudgeten kommerarbetsmarknadsläget att fortsätta att försämras. Prognosen anger enarbetslöshet på och år 1995.För västra innebär denna utveckling att arbetslösheten under år1993 steg till , vilket betyder att 2,5 miljoner människor var utanarbete. Därtill kommer att nära 650 000 har förkortad arbetstid och att ettökande antal personer nu lämnar arbetsmarknaden.Den påtagliga tillväxten i industriproduktionen i östra har intekunnat hejda en försämring av arbetsmarknadsläget. Den öppna arbetslöshetenöverstiger nu varav är kvinnor.Möjligheterna att med expansiv ekonomisk politik återföraTyskland till en utveckling med stabil tillväxt är begränsade.Den sjunkande inflationen mätt för hela borde innebära attBundesbank kan fortsätta att lätta på penningpolitiken genom gradvisasänkningar av marknadsräntorna . Däremot kommer med storsannolikhet inte finanspolitiken att läggas om i expansiv riktning vare sig år1994 eller . I den preliminära nationalbudgeten görs följanderedovisning av finanspolitikens inriktning.Budgetunderskottet i den konsoliderade offentliga sektorn beräknas ha uppgåtttill av BNP . Inkluderas även underskotten frånprivatiseringsbolaget i östra , Treuhandanstalt, och de statligajärnvägarna uppgick underskottet till av BNP. Dekonsolideringsåtgärder som beslutats väntas medföra att underskottet i denkonsoliderade offentliga sektorn sjunker till . Budgetenunder innevarande år innebär bl.a. att transfereringarna till hushållen skärsned, att lönerna fryses i den offentliga sektorn, att egenavgifterna tillpensionen höjs och att skatten på olja och försäkringar ökar. Tillsammansinnebär detta budgetförstärkningar på sammanlagt 60 miljarder DEM, vilketmotsvarar av BNP. återinförs det s.k. solidaritetstilläggetpå inkomstbeskattningen, vilket höjer marginalskatten.NordenPrognosen för utvecklingen i dras i den preliminära nationalbudgetenned något i jämförelse med oktoberbedömningen i proposition 25.Danmarks ekonomi utvecklades något sämre än väntat . BNP varoförändrad jämfört med . Orsakerna är inhemska och särskilt kan nämnasen lägre privat konsumtion och lägre investeringar i företagssektorn än vad somtidigare förutsetts. En del av osäkerheten kring har nuskingrats och i kombination med expansiv finanspolitik väntassåväl privat konsumtion som bruttoinvesteringar att öka. Detta beräknasgenerera en BNP-tillväxt på och . Den öppnaarbetslösheten väntas dock inte gå tillbaka utan ligga kvar på drygt 11 %.Den finska ekonomin upplevde sitt tredje år med negativ ekonomisktillväxt. Tudelningen i den finska ekonomin är mycket påtaglig och nedgången ihemmamarknaden har varit dramatisk. Det finns dock vissa signaler om att bottennu kan vara passerad. En entydig vändning i ekonomin är inte att vänta underden första delen av och när den väl kommer förutses den bli blygsam.Exportuppgången motverkar raset på hemmamarknaden och leder till enBNP-tillväxt på . När spridningseffekterna till den inhemskadelen av ekonomin blir starkare förväntas BNP öka med . Densvaga ekonomiska utvecklingen har medfört att arbetslösheten stigit dramatiskt.Nivån låg på . Någon förbättring avarbetsmarknadsläget förväntas inte ske under de kommande två åren.Även påverkades av den internationella lågkonjunkturen under år1993. BNP-tillväxten uppgick dock i jämförelse med de övriga skandinaviskaländerna till goda . Fastlandsekonomin växte något mer. 1994och 1995 väntas BNP öka . Arbetslösheten uppgår till ochväntas ligga kvar på den nivån fram t.o.m. år 1995.SydostasienUtanför OECD-området är det utan jämförelse som från svenskexportsynpunkt är det intressantaste området (jfr tabell 1). I Sydostasienfinns världens snabbast växande ekonomier och över hälften av världensbefolkning. Staterna inom området är heterogena i många avseenden och befinnersig i olika utvecklingsstadier. De stater där utvecklingen nått längst och ärsom mest intensiv kännetecknas av en betydande framgång vad gällermakroekonomisk stabilisering och handelsliberalisering. De huvudsakligaorsakerna till den snabba tillväxten har varit en snabb investeringstillväxtoch stor satsning på utbildning. Området är till en viss del beroende avutvecklingen i , främst , men beroendet har minskat ibetydelse. är den viktigaste investeraren. Även , och Koreasbetydelse har ökat. är det framför allt utvecklingen i somhar haft störst inverkan på de övriga staterna i regionen genom ökad import.BNP-tillväxten i , exkl. , beräknas till ca 6--de närmasteåren. I beräknas BNP-tillväxten 1993 ha varit för andra året irad, men det finns risk för överhettning då inflationen väntas uppgå till ca20 % . Inflationen i området som helhet förväntas uppgå till ca 6--7 %under åren 1993 och 1994.Internationella prognosförutsättningar för en bedömning av den svenskaekonomins utvecklingDe förutsättningar som gäller för bedömningen av den svenska ekonominsutveckling är följande.Tabell 4. Prognosförutsättningar1992 1993 1994 1995BNP-tillväxt i 1,6 0,7 1,9 2,6Konsumentprisökning i 3,0 2,7 2,8 3,0Råoljepris (US-dollar per fat) 19,3 17,3 16,5 18,8Dollarkurs (i kr) 5,8 7,8 8,3 8,3Ecu-index* 101,7 123,0 123,0 117,5Tysk ränta 5-års statsobl. 7,8 6,0 5,0 5,0Svensk ränta 5-års statsobl. 10,4 7,9 6,5 6,25Svensk ränta 6-månadersstatsskuldväxlar 12,6 8,1 6,0 5,5* ECU-index antas vara 126 , 120 den 31december 1994 samt 115 den 31 december 1995.I den preliminära nationalbudgeten betonas att i de förutsättningar somligger till grund för prognosen över den svenska ekonomin antas att en vissappreciering av kronan sker . Detta motiveras av attkronan, sett från realekonomiska utgångspunkter, måste betraktas somundervärderad. Vidare förutsätts en viss nedgång i den europeiska räntenivån,framför allt för de korta räntorna. De svenska räntorna antas kunna följa med idenna utveckling. Således grundas prognosen för ekonomins utveckling påantagandet att de svenska räntorna faller något.Här angivna prognosförutsättningar bygger på ,och bedömning av det internationella ekonomiskaläget . lade den japanskaregeringen fram ett stimulanspaket motsvarande 15 200 miljarder yen.Stimulansåtgärder av denna omfattning har presenterats av enjapansk regering. med dessa åtgärder har handelskonflikten mellanFörenta staterna och trappats upp. Konflikten kan leda tillhandelsrestriktioner. är det svårt att göra en bedömning av hurdessa händelser kommer att påverka utvecklingen av världsekonomin.Utvecklingen i SverigeUnder slutet av försämrades det ekonomiska läget ytterligare och ibörjan av föll den totala produktionen kraftigt. Därefter haremellertid, som framgått av avsnittet om den internationella utvecklingen,exporten tagit fart vilket fått till följd att industriproduktionen åter börjatväxa.Tabell 5. FörsörjningsbalansMdkr Procentuell volymförändring1992 1992 1993 1994 1995BNP 1439,8 -1,9 -2,0 2,4 2,9Import 376,7 1,3 -2,0 3,5 6,5Tillgång 1816,5 -1,0 -2,0 2,7 3,9Privat konsumtion 776,0 -1,9 -3,9 0,7 2,0Offentlig konsumtion 400,3 -0,6 -2,1 -1,3 -1,0Stat 118,2 1,7 0,0 -1,0 -1,0Kommuner 282,0 -1,6 -3,0 -1,5 -1,0Bruttoinvesteringar 244,7 -11,0 -14,0 -6,7 7,1Näringsliv 127,3 -15,6 -14,6 8,7 11,9Bostäder 85,0 -6,4 -22,6 -49,5 -6,5Myndigheter 32,4 1,2 2,0 -1,7 -0,7Lagerinvesteringar* -5,9 1,3 -0,2 0,4 0,5Export 401,5 2,2 7,4 10,7 7,0Användning 1816,5 -1,0 -2,0 2,7 3,9Inhemsk användning 1415,1 -2,2 -5,5 -0,7 2,5* Förändring i procent av föregående års BNP.Den bakomliggande huvudorsaken till den positiva utveckling som beskrivs itabell 5 är den konkurrensförstärkning som industrin erhållit genom den extremtkraftiga deprecieringen av kronan och en förmånlig inhemsk kostnadsutveckling(jfr tabell 6).Tabell 6. NyckeltalÅrlig procentuell förändring1992 1993 1994 1995Timlön (kostnad) 3,6 4,1 3,5 3,5KPI (dec.-dec.)