bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Detta innebär en riktad skattesänkning förinkomster som många måste uppleva som fördelningspolitisktfelaktig.Vi yrkar avslag på propositionen i vad avser återinförande av grundavdraget(prop. 1 , lagförslag 27).Med det anförda tillstyrker vi propositionen med här angivna ändringar ochmotion Fi4 yrkandena 22 och 24. Vi avstyrker den i motionerna Fi1, Fi2, Fi3 ochFi6 i motsvarande delar föreslagna utformningen av skatteuttaget.Vänsterpartiet ser det som positivt att regeringen i motiven skriver attfrågan om grundavdragens utformning i de högre inkomstskikten skall prövas isamband med avvecklingen av värnskatten. har tidigare redovisatkonkreta förslag till hur grundavdraget kan avvecklas för inkomster överbrytpunkten såväl vid statlig som taxering. förslagger betydande skatteintäkter och positiva fördelningseffekter. blirmarginalskatteeffekterna begränsade för de inkomstskikt som svarar förhuvuddelen av inkomstförstärkningen. Vad som här har anförts angåendegrundavdragets slopande bör -- med bifall till motion Fi4 yrkandena21 och 24 -- som sin mening ge regeringen till känna.17. Marginalskatten på förvärvsinkomster, fortsatta övervägandenRolf Kenneryd (c) anför:Som framgår av en tidigare meningsyttring yrkar och övrigaborgerliga partier inklusive avslag på regeringens förslag attinföra en s.k. värnskatt och att återinföra grundavdraget redan från och . Enligt vår uppfattning bör man -- om detta yrkande vinnerbifall -- överväga att slopa grundavdraget även för senare inkomstår än 1995till dess att den nuvarande krisen är avhjälpt och -- under samma förutsättning-- att även slopa det s.k. reallöneskyddet. Reglerna kommer annars att medföraen skattelättnad för dem som har inkomster över brytpunkten, vilket fårfördelningspolitiska konsekvenser som ej är önskvärda.Vad som här har anförts bör med bifall till motion Fi2 yrkande 43 idenna del som sin mening ge regeringen till känna.18. Resor mellan bostad och arbetsplatsRolf Kenneryd (c) anför:Regeringens förslag att höja beloppsgränsen för avdrag för resor mellanbostaden och arbetsplatsen slår hårt mot dem som har låg inkomst och mot mångapå landsbygden. Vi anser att regeringens förslag bör avslås (33 §kommunalskattelagen) och yrkar alltså bifall till motionerna Fi2 yrkande 24 idenna del och Fi6 i denna del.19. Löneskatterna och premieskattenBo Lundgren (), (), (), (), (), (), () och NilsFredrik () anför:Regeringens förslag i fråga om löneskatterna och premieskatten ärföljdändringar till den föreslagna höjningen av egenavgifterna. Egenavgifternaingår inte i utskottets ämnesområde, och vi avstår därför från att gå in påregeringens förslag i detta avseende. För det fall att propositionen avslås iden delen bör också regeringens förslag om löneskatten och premieskattenavslås. Under denna förutsättning yrkar vi alltså avslag också på de aktuellaändringarna i fråga om löneskatterna och premieskatten (prop. 1Finansdepartementet, lagförslag 11, 14 och 15), dvs. bifall till motionerna Fi1yrkande 29, Fi2 yrkandena 28, 30, 31, Fi5 yrkandena 10--12 och Fi6 i denna del.20. Företagsbeskattningen, kvittning av underskottBo Lundgren (), (), (), (), (), (), () och NilsFredrik () anför:Den borgerliga regeringen införde kvittningsrätt för underskott av nystartadaktiv näringsverksamhet mot bland annat inkomst av tjänst under de fem förstaverksamhetsåren. Syftet med denna ändring var att skapa bättre förutsättningarför nyföretagande med utgångspunkt i de många nya jobb som måste växa fram inomden privata sektorn. När den socialdemokratiska regeringen nu föreslår attdenna rätt slopas innebär det sämre förutsättningar för nyföretagande. Vi yrkaravslag på regeringens förslag i denna del (46 § kommunalskattelagen) vilketinnebär bifall till motionerna Fi1 yrkande 25, Fi2 yrkande 24 i denna del, Fi3yrkande 7, Fi5 yrkande 15 och Fi6 i denna del.21. Direktavdrag för byggnadsarbetenBo Lundgren (), (), (), (), (), () och ()anför:Det föreslagna direktavdraget för bygginvesteringar kan ses som någotsom syftar till att begränsa de i övrigt negativa effekterna av regeringenspolitik. Med den inriktning på den ekonomiska politiken som vi förordarerfordras inget direktavdrag för bygginvesteringar.Vi yrkar alltså avslag på den föreslagna lagen om direktavdrag för byggnaderm.m., vilket innebär bifall till motionerna Fi1 yrkande 23, Fi2 yrkande 21, Fi3yrkande 9, Fi5 yrkande 25 och Fi6 i denna del.22. Direktavdrag för byggnadsarbetenRonny Korsberg (mp) anför:Det direktavdrag som regeringen föreslår kan knappast antas stimulerabyggnadsverksamheten och innebär en betydande kostnad för skattekollektivet ochförsvagar statsbudgeten. Jag tillstyrker alltså avslagsyrkandena i motionerna.23. Direktavdrag för miljöinvesteringarRonny Korsberg (mp) anför:Som redan har framgått anser vi att man inte bör införa ett direktavdrag förbyggnadsinvesteringar. Däremot anser vi att direktavskrivningar förmiljöinvesteringar bör införas för att stimulera miljöanpassningen i denbegynnande högkonjunkturen. Avdrag bör medges av de utgifter somunder perioden --läggs ner på ny-, till- ellerombyggnadsarbeten som medför minskade utsläpp av miljö- eller hälsofarligaämnen m.m. i enlighet med vad som anförs i motion Fi5. Vi yrkar att riksdagenmed bifall till motion Fi5 yrkande 26 hos regeringen begär skyndsamt förslag omsådana regler.24. NuvärdesavskrivningBo Lundgren, , , och (alla m) anför:Som anförs i motion Fi1 bör regeringen få i uppdrag att utarbeta ett förslagtill så kallad nuvärdesavskrivning vad gäller såväl byggnadinvesteringar sominventarieanskaffning. En nuvärdesavskrivning medför inga varaktigastatsfinansiella konsekvenser men kan möjliggöra för företag med storavinstmedel att öka säkerheten beträffande finansieringen av investeringen.25. Återföringen av SURV-avsättningarBo Lundgren (), (), (), (), (), () och ()anför:Man skulle visserligen kunna hävda att en full avskattning bör ske till denskattesats som gällde när avdrag för avsättning till SURV medgavs. Å andrasidan skulle skatteutjämningsreserven vid oförändrade regler inte ha lett tillbeskattning över huvud taget.Regeringens förslag om i princip avskattning av fulla värdet av SURV:en ledertill en varaktigt ökad belastning och dessutom en kraftigt ökadlikviditetsspänning. Mot denna bakgrund bör förslaget avslås och motionerna Fiyrkande 24, Fi2 yrkande 36, Fi5 yrkande 18 och Fi6 i denna del bifallas.26. Skattesatsen för aktiebolag m.m.Lars () anför:Som anförs i motion behövs det särskilda åtgärder för attunderlätta för mindre företag i allmänhet och nystartade företag i synnerhet.Detta gäller inte minst skattereglerna. Reglerna för beskattningen av fysiskpersons näringsverksamhet har genom de förändringar som genomförts av denborgerliga regeringen blivit mycket komplicerade. Detta har gjort att mångasmåföretagare blir allt mer beroende av redovisningsfirmor och dyra konsulter.Utskottet instämmer i bedömning att skattereglerna för dem somdriver enskild näringsverksamhet är krångliga. framhåller utskottetatt omläggningen av reglerna genomfördes enligt önskemål från näringslivet. Ettsyfte torde också ha varit att skapa en bättre symmetri med beskattningen avaktiebolagen. Till en viss del bortfaller dock argumentet om symmetri medaktiebolagsbeskattningen genom de förslag som redovisas i proposition1994/95:25.Utskottet har inte något att erinra mot att frågan tas upp efter viss tidserfarenhet av reglerna men finner inte tillräckliga skäl för attta initiativ i denna riktning. är av annan mening och anser redan nu genom signaler såväl från näringsidkare som skattemyndigheter kankonstatera att det finns ett påtagligt behov av förenklingar. Det är därför avstor vikt att regeringen skyndsamt utreder skattereglerna för enskildnäringsverksamhet i syfte att skapa enklare och överskådligare regler.Detta bör -- med bifall till motionen i denna del -- som sin meningge regeringen till känna.Regeringen anför att de åtgärder som genomförs inom kapitalbeskattningen ochföretagsbeskattningen medför ett behov att sänka skatteuttaget påföretagssektorn med ca . Vi är av statsfinansiella skältveksamma till denna bedömning men anser att det kan finnas skäl att vidtaskatteåtgärder på företagssidan i syfte att stimulera till ökad sysselsättning.Vänsterpartiet är berett att diskutera sådana åtgärder och det är då avsärskild vikt att lägga ut eventuellt tillkommande lättnader så att mindre ochnystartade företag gynnas.Skattesatsen för kapitalinkomster återställs nu till i linje medgrundprinciperna i skattereformen. En av grundprinciperna var tanken på enenhetlig beskattning både av kapital, företag och i kommunalskatt.Även företagsskatten bör alltså återställas från nuvarande till 30 %.Vänsterpartiet föreslår därför att beslutar höja bolagsskatten frånden . Jag tillstyrker motionen i denna del.För närvarande är vinstutvecklingen i företagssektorn mycket god.Vänsterpartiet anser därför att det finns skäl att pröva frågan om attåterinföra någon form av särskild vinstdelningsskatt, vars intäkter skullekunna reserveras för uppbyggnad av framtidsfonder i syfte att stimuleraförnyelse och kompetensutveckling i företagssektorn. Vad som här har anförtsbör -- med bifall till motion Fi4 i denna del -- som sin mening geregeringen till känna.27. FastighetsskattenBo Lundgren (), (), (), (), () och () anför:Frågan om fastighetsskatten har utretts, och resultatet blev att denna skattborde slopas och vad beträffar småhusen ersättas av en schablonintäkt sominnebär en rimlig beräkning av avkastningen för fastigheten. Det långsiktigamålet för fastighetsskatten bör vara att den slopas när det finnsstatsfinansiellt utrymme för en sådan åtgärd. Därtill kommer att de beslutadebesparingarna inom räntesubventionssystemet inte bör rivas upp.Vi yrkar att regeringens förslag till ändring i lagen om fastighetsskattavslås, vilket innebär bifall till motionerna Fi1 yrkande 30, Fi2 yrkande 26samt Fi6 yrkande 1.28. ROT-åtgärder inom beskattningenBo Lundgren (), (), (), (), () och () anför:Sedan skatteavdraget för arbeten i småhus eller flerbostadshus infördes den15 har över 100 000 småjobb anmälts för skattereduktion. Detinnebär att tusentals personer i byggbranschen har fått arbete. Lägre skatt påarbete leder till flera jobb. Genom ett permanent avdrag kan fler nya jobbskapas och kostnaderna för arbetslösheten minska.Vi anser att med bifall till motion Fi6 i denna del och medanledning av motionerna Fi2 yrkande 51 samt Fi17 begär att regeringenåterkommer till med förslag härom.Justitieutskottets yttrande1994/95:JuU2yBilaga 4Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.Till finansutskottetInledningI proposition 1994/95:24 om Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. harregeringen () lagt fram förslag för som syftartill att sanera statsfinanserna för att åstadkomma en varaktig och uthålligtillväxt, ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. I propositionenhemställer regeringen bl.a. att skall godkänna inriktningen ochomfattningen av de besparingar och inkomstförstärkningar som regeringenförordar i propositionens avsnitt 5 (s. 30).Propositionen har hänvisats till finansutskottet som i ett beslut den 17november 1994 berett samtliga övriga utskott tillfälle att avge yttrande överpropositionen jämte eventuella motioner i de delar som rör respektive utskottsberedningsområde.19 motioner har väckts med anledning av propositionen, däribland en av GunHellsvik m.fl. (1994/95:Fi9) i vilken yrkas att som sin mening skallge regeringen till känna vad i motionen anförts om att aviserade besparingskravinte bör drabba /96. Denna fråga liggerinom justitieutskottets beredningsområde, och utskottet begränsar sitt yttrandetill den.Utskottets övervägandenI propositionen (s. 24) uttalas att besparingar kommer att göras i denstatliga verksamheten. Jämfört med redan fattade beslut skall utgifterna förstatlig konsumtion minska med , vilket motsvarar av de statliga förvaltningsanslagen. Besparingen avses bli genomförd redanunder nästa budgetår. Enligt vad som anförs i propositionen kommer besparingenunder det fortsatta budgetarbetet att fördelas mellan berörda myndighetersanslag. Utgångspunkten för fördelningen av besparingsbeloppet utgörs av debudgeterade utgifterna för statens förvaltningsanslag. Det innebär enligtpropositionen att stora delar av besparingskravet kommer att läggas påJustitie-, Social-, Finans- och Utbildningsdepartementens områden. Regeringenavser att i budgetpropositionen föreslå en exakt fördelning avbesparingen.I motion Fi9 anförs sammanfattningsvis att inga besparingar skall göras påJustitiedepartementets område. Man menar att besparingar inom rättsväsendetkommer att innebära betydande neddragningar inom polis- ochkriminalvårdsverksamheten. Även åklagarväsendet kommer att drabbas. Dettariskerar att på nytt leda till ökad brottslighet och minska rättstryggheten isamhället.Utskottet vill först konstatera att det allvarliga statsfinansiella läget göratt inget område kan undantas från besparingar. Enligt utskottets mening är detockså möjligt att genomföra besparingar inom utskottets beredningsområde utanatt centrala värden sätts på spel, förutsatt att besparingskraven anpassas tillde krav som bör ställas i ett rättssamhälle.Mot den bakgrunden finner utskottet det omöjligt att, som föreslås imotionen, helt och hållet freda en samhällssektor från besparingar när allaandra områden tvingas bidra till saneringen av statsfinanserna.Utskottet konstaterar vidare att ett bifall till motionen innebär attutbildningsväsendet och den sociala sektorn kommer att åläggas än hårdarebesparingskrav. Detta blir nämligen konsekvensen när man å ena sidan villundanta rättsväsendet från besparingar och å andra sidan, såsom redovisas iModerata samlingspartiets partimotion (1994/95:Fi1) angående Vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m., accepterar att den statliga konsumtionenmåste minska med nästa budgetår.Inte minst från kriminalpolitiska utgångspunkter är detta oacceptabelt.Rättsväsendet i sig kan aldrig kompensera att brottsförebyggande åtgärdergentemot barn och ungdomar i skolor och socialtjänst sätts på undantag genomytterligare besparingar i dessa sektorer.Utskottet vill därefter rent allmänt konstatera att det inte finns ett direktsamband mellan resursernas storlek till en viss verksamhet och resultatet avverksamheten. Resultatet är avhängigt också av hur resurserna disponeras.Som exempel kan utskottet hänvisa till polisverksamheten som för budgetåren1993/94--1995/96 ålagts ett besparingsbeting på (se prop.1992/93:50, FiU1, rskr. 134, JuU2y). Besparingsprogrammet har medfört enbetydande omstrukturering och effektivisering av polisverksamheten på lokal ochregional nivå. Bl.a. har antalet polisdistrikt minskat kraftigt. harpolisverksamheten utvecklats och förändrats i riktning mot ökadnärpolisverksamhet, och en satsning har skett på den kriminalpolisverksamhetsom riktas mot den grova brottsligheten. Också resurserna mot den ekonomiskabrottsligheten har efter ett riksdagsinitiativ kunnat förstärkas.En liknande utveckling kan förmärkas inom kriminalvården. Den har under enföljd av år i besparingssyfte rationaliserats och effektiviserats. Samtidigthar gjorts en betydande satsning på utveckling av innehållet ikriminalvårdsverksamheten; det gäller sådant som kontaktmannaskap påanstalterna, behandlingsprogram för t.ex. rattfyllerister och våldsverkare ochförsöksverksamhet med nya påföljder.Varken rättssäkerheten eller människors rättstrygghet har blivit lidande påde åtgärder som här redovisats. Tvärtom leder ett bättre resursutnyttjande ochett nytt och bättre innehåll i verksamheterna till motsatt effekt.I den fråga som aktualiseras i motionen pågår beredning i regeringskansliet.Det är således för tidigt att uttala sig om erforderliga besparingars storlek,utformning och fördelning på olika anslag. Utskottet vill särskilt peka på attdet inte är möjligt att ens precisera storleken av den besparingpå område som kan bli aktuell; förslag kommer att läggasfram i budgetpropositionen. Mot den bakgrunden är det enligt utskottets meningföga meningsfullt att nu lägga synpunkter på fördelningen av besparingen mellanolika verksamheter. Utskottet utgår för sin del från att regeringen iberedningsarbetet tar hänsyn till att myndigheterna under Justitiedepartementetär av central betydelse för rättssamhället. Utskottet vill avslutningsviserinra om att vid behandlingen av budgetpropositionen kommer att taställning i hithörande frågor.Justitieutskottet föreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motionFi9.Stockholm den 1 december 1994På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit:Gun (),(),(),(),(),(),(),(),(),(m),(),(),(),(),(),() ochMichael ().Avvikande meningGun (), (), (m), ()och () anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Utskottets överväganden som börjar med "Utskottet vill först" ochsom slutar med "till motion Fi9" bort ha följande lydelse:Utskottet kan i och för sig instämma i att kraftfulla åtgärder krävs för attkomma till rätta med den statsfinansiella situationen. Besparingskrav kanemellertid inte läggas ut på den statliga förvaltningen utan hänsyn till olikaverksamhetsgrenars vikt för samhällsutvecklingen i stort. När det gällerJustitiedepartementets verksamhetsområde måste särskild hänsyn tas till attverksamhetsområdet är av central betydelse för rättssäkerheten. Härtill kommersärskilt polisens och kriminalvårdens viktiga uppgift att förebygga brott. Isammanhanget kan t.ex. nämnas att polisen redan ålagts ett besparingsbeting på500 som skall genomföras under budgetåren 1993/94--1995/96 ochatt belastningen på kriminalvården ökar. Besparingar i den storleksordning somaviseras i propositionen kommer oundvikligen att få konsekvenser -- i form avneddragningar -- för resurserna till brottsbekämpningen. Detta kommer attresultera i ökad brottslighet och minskad rättstrygghet i samhället. Det kanenligt utskottets mening inte accepteras.Enligt utskottets mening finns således starka skäl för attJustitiedepartementets verksamhetsområde undantas från besparingskrav i vartfall för nästa budgetår.Det sagda leder utskottet till att föreslå finansutskottet att tillstyrkabifall till motion yttrande1994/95:UU3yBilaga 5Vissa ekonomisk-politiska åtgärderTill finansutskottetFinansutskottet har genom beslut berett samtliga utskotttillfälle att yttra sig över proposition 1994/95:25 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. jämte eventuella motioner. Vid sammanträdeden beslöt utrikesutskottet med anledning härav att tillfinansutskottet avge yttrande rörande propositionen och de motioner som rörutrikesutskottets beredningsområde.1. PropositionenI propositionen föreslås ett antal åtgärder för att förbättra ekonomin. I dendel som avser utrikesutskottets beredningsområde (prop. s. 30, yrkande 6:2,delvis) föreslås att godkänner inriktningen och omfattningen av debesparingar som regeringen förordar.Säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitiken skall, enligtpropositionen, effektiviseras genom ökad samordning. Regeringen föreslår attutgiftsbegränsningarna inom dessa områden sammantaget uppgår till . De anslagsmässiga konsekvenserna av detta kommeratt redovisas i budgetpropositionen 1995.För verksamhetsområde föreslår regeringen attbiståndsramen för budgetåren 1995/96--1998 fastställs till ett nominelltoförändrat belopp om . Ytterligare avräkning sker med 300miljoner kronor avseende asylkostnader. Regeringen framhåller att det är dessmålsättning att när den ekonomiska utvecklingen tillåter det successivtuppfylla enprocentsmålet.De totala utgiftsbegränsningarna "inom anslagen för säkerhet" kommer genompropositionens förslag att uppgå till senast år2001 med hänsyn taget till det kommande försvarsbeslutet.2. MotionernaYrkanden i anledning av proposition 1994/95:25 har, i de delar avpropositionen som hänför sig till utrikesutskottets beredningsområde, framförtsi motionerna Fi1 av m.fl. (m), Fi2 av m.fl. (c), Fi3av m.fl. (fp), Fi4 av m.fl. (v), Fi5 av BirgerSchlaug m.fl. (mp), Fi6 av m.fl. (kds) och Fi14 av . (s).I partimotion (motion Fi1, yrkande 2 [delvis]) hemställs attriksdagen godtar de riktlinjer för budgetpolitiken och godkänner inriktningenoch omfattningen av de utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar somförordas i motionen. Vad avser frågor med anknytning till utrikesutskottetsberedningsområde påpekas att det är svårt att se hur en besparing av utgifternaför invandring m.m. med kan utlovas med hänsyn tillatt antalet asylsökande flyktingar inte kan förutses och regelsystemet dessutomförst skall bli föremål för utredning. På det säkerhetspolitiska områdetframhålls att utgiftsbegränsningarna avseende försvaret endast, och utan deinskränkningar som anges i propositionen, bör ifrågakomma om detsäkerhetspolitiska läget så medger. Regeringens förslag till utgiftsminskningarpå biståndsramen accepteras.Centerpartiet anser (motion Fi2, yrkande 19) att propositionens förslagavseende området säkerhets-, försvars-, bistånds och flyktingpolitik böravslås. Partiet avvisar en sänkt ambitionsnivå i biståndspolitiken. Vadbeträffar biståndet bör i stället målsättningen vara att åter uppfyllaenprocentsmålet.Folkpartiet kräver (motion Fi3, yrkande 11) att avslår regeringensförslag att avräkna från biståndsanslaget.I motion (Fi4, yrkande 6, delvis) välkomnas regeringensavsikt att bättre samordna säkerhets-, försvars-, bistånds ochflyktingpolitiken. (v) accepterar ramen för de föreslagna besparingarna. Helabesparingen bör dock belasta försvaret. U-landsbiståndet har redan utsatts förkraftiga nedskärningar och dessutom urholkats genom insatser för fredsbevarandeFN-operationer och avräkning av asylkostnader. I motionen avvisas regeringensförslag till minskad biståndsram. Ingen ytterligare nedskärning bör, enligtmotionärerna, ifrågakomma. En tidpunkt bör fastställas då åter kanuppfylla enprocentsmålet för biståndet.Miljöpartiet kräver (motion Fi5, yrkande 29) att avslår regeringensförslag om att skall tas från biståndsmedel för att bekostahantering av asylsökande i . Vidare krävs (yrkande 30) att biståndethöjs till den tidigare enprocentsnivån, att förslaget om nominell frysning (avbiståndsramen) avslås samt att biståndets andel av BNP skall vara oförändrad.I (kds) partimotion (motion Fi6, yrkande 3 [delvis]) anförs att somsin mening bör ge regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerför besparingar och budgetförstärkningar. Vad avser frågor med anknytning tillutrikesutskottets beredningsområde anförs att besparingarna på försvaretsområde måste ske med hänsyn taget till det säkerhetspolitiska läget.I motion Fi14 av m.fl. (s) yrkas att ger regeringentill känna att biståndsvolymen inte bör frysas utanatt i sin budgetbehandling bör ha möjlighet att ta ställningtill biståndets storlek.