bet · GI01LU1 · 1994-11-15 00:00:00 — Kravet på att utreda kostnaderna för lagändringarsom berör mindre företag kan med denna utredning inte anses varatillgodosett.Kostnaderna för informationsåtgärder till de berörda företagenskall dessutom inte betalas av staten utan av företagen genomregistreringsavgifter.Sammanfattningsvis anser ,och attnamnet för de blivande privata aktiebolagen inte skall behövaändras på grund av det förslag till ny lagstiftning föraktiebolagen som presenterats.Genom att namnet ändras för de betydligt färre blivandepublika aktiebolagen uppfylls EUs krav på särskiljningsförmågamellan bolagsformerna. En sådan lösning har också valts iFinland. Detta bör ta fasta på. Direktiven gällerefter uppdelningen av aktiebolagen i två kategorier endast depublika bolagen. Överhuvudtaget bör utskottet noga undersöka omdessa krav bör införas. Den som vill investera i ett publiktbolag, torde upptäcka att bolaget är publikt, även om "pub" inteanges i namnet.Sverige bör med hänvisning till EU alltså inte ändravedertagna och inarbetade beteckningar som inte behöver ändras,om inte ändringen föranleds av några påvisade missförhållanden.Visar det sig senare att sammanblandning uppstår och att dettaberor av att firman för de privata bolagen inte ändrats bör i såfall ett tillägg då göras. finns ingen anledningatt i detta avseende anpassa aktiebolagslagen.Remissyttranden över det i proposition 1993/94:196 framlagdaförslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen såvitt gällerbolagens firmabeteckningar jämte motion 1993/94:L15Bilaga 4På lagutskottets begäran har yttrande över propositionenavgivits av , ,, , , Patent- ochregistreringsverket, , FöreningenAuktoriserade Revisorer , ,, , , , , , , , , , och Värdepapperscentralen VPCAB. Därutöver har yttrande inkommit från Gemtax AB.Remissinstanserna har därvid anfört följande.Kommerskollegium1). anser att båda bolagskategorierna bör hatilläggsbeteckning. Anledningen till detta är att om enbart denena bolagskategorin åsätts beteckning så kommer begreppet"aktiebolag" att få en dubbel betydelse. I vissa sammanhangkommer ordet att beteckna enbart den ena bolagskategorin och iandra sammanhang kommer den att utgöra en sammanfattandebenämning på bolag i båda kategorierna.2 a). Kollegiet anser att i de publika aktiebolagens firma böringå antingen beteckningen "publikt aktiebolag" och "(pu)". I de privata aktiebolagensfirma bör ingå beteckningen "privat aktiebolag" och "(pr)". "(pu)" och "(pr)" bör förtydlighetens skull placeras sist i firman. Att kollegietföreslår förkortningarna "(pu)" och "(pr)" i stället för"(priv)" och "(pub)" beror på att dessa förkortningar ärneutrala och inte leder till några onödiga associationer sombåde "(priv)" och "(pub)" gör.2 b). Skall enbart publika aktiebolag ha en tilläggsbeteckningså bör i deras firma ingå antingen beteckningen "publiktaktiebolagPAB".2 c). Skall enbart privata aktibolag ha en tilläggsbeteckningså bör i deras firma ingå antingen beteckningen "privataktiebolagPAB".För det fall man skulle komma fram till att enbart den enabolagskategorin skall ha tilläggsbeteckning, så bör de publikabolagen ha sådan. Dessa bolag lär rimligen ha ett eget intresseav att utåt visa att de är publika. Däremot kan man tänka sigatt en del privata bolag, för det fall enbart dessa skallanvända tilläggsbeteckning, i bedrägligt syfte eller av slarv"glömmer bort" att använda sin tilläggsbeteckning och på så sättger intrycket av att vara publika.FinansinspektionenFinansinspektionen anser att kravet i artikel 1 i EG:s s.k.kapitaldirektiv (77/91/EEG) på särskiljande beteckning mellanolika bolagsformer är uppfyllt genom att en av de två nyabolagsformerna har ett särskilt tillägg till sin firma utöverbeteckningen aktiebolag. Enligt inspektionens uppfattning är detav störst värde som upplysning till allmänheten att privatabolag har en särskild tilläggsbeteckning bl.a. med hänsyn tillatt dessa bolag inte har samma krav på informationsgivning ochinsyn som publika marknadsnoterade bolag. För de privataaktiebolagen kan vi i vidare fritt införa andra reglereftersom EG:s bolagsdirektiv gäller endast för de publikaaktiebolagen. Inspektionen förordar därför att endast kategorinprivata aktiebolag skall ha en tilläggsbeteckning. Denna börvara "privat" eller "priv" i firmanamnet.I fråga om vilken eller vilka tilläggsbeteckningar som skallfinnas vid olika alternativa lösningar ansluter sig inspektionentill förslagen på beteckningar och förkortningar enligtpropositionen. Inspektionen anser vidare att det är en viktigupplysning för allmänheten och bolagens kunder att även privatabolags firma, säte och organisationsnummer anges på brev,fakturor och orderblanketter. Bolagen bör emellertid ha enrimlig övergångstid för att kunna minska kostnaderna föranpassningen till de nya kraven.RiksskatteverketSammanfattningFråga 1. Enligt RSV:s mening bör tilläggsbeteckningen endastavse de publika aktiebolagen.Fråga 2.a) Enligt RSV:s mening bör publika bolag få habeteckningen publikt i firman eller tillägget (pub) sist ifirman och privata bolag endast få ha tillägget (pr) sist ifirman.Fråga 2.b) Enligt RSV:s mening bör publika bolag få habeteckningen publikt i firman eller tillägget (pub) sist ifirman.Fråga 2.c) Enligt RSV:s mening bör privata bolag endast fåha tillägget (pr) sist i firman.Fråga 1. Skall båda eller endast endera avbolagskategorierna ha tilläggsbeteckning?-- Enligt RSV:s mening bör tilläggsbeteckningen endast avsede publika aktiebolagen.Enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiskapersoner m.fl. ska RSV föra ett register över tilldeladeorganisationsnummer. RSV för även det centrala skatteregistret.Båda dessa register innehåller samtliga av PRV registreradeaktiebolag.Vid nyregistrering av ett aktiebolag skrivs ett meddelande omtilldelat organisationsnummer ut av RSV. Detta distribueras utankostnad till bolaget. Särskilt bevis kan utfärdas vid ansökan(se bilaga 1). Sådant bevis är avgiftsbelagt enligtavgiftsförordningen (1992:191).RSV får från PRV avisering om de förändringar somskett i aktiebolagsregistret. Aviseringarna medför en delmanuellt arbete på skattemyndigheterna (SKM). Vid ändring avfirman ska SKM registrera nya s.k. sökord. Dessa används då manmed hjälp av namn på ett aktiebolag vill söka reda påorganisationsnumret. Om sökord saknas eller är felaktigtförsvåras möjligheten att med enbart namnet ta reda på ettbolags organisationsnummer. Rutinerna för att på detta sätt sökareda på organisationsnummer används i stor omfattningav SKM.PRV får betalt för de aviseringar som man gör till RSV.Betalningen baseras på det antal uppgifter som aviseras. Omsamtliga bolag ska ändra firma innebär detta en fördyring förskatteförvaltningen dels genom extraarbetet med sökordssättningdels genom ökad betalning till PRV för aviserade firmaändringar.Enligt 11 kap. 5 § mervärdesskattelagen (1994:200) ska ettmomsregistrerat företag ange sitt registreringsnummer på sinafakturor. Registreringsnumret består av länskod,organisationsnummer och löpnummer (ex. 12-556999-9999-01).Löpnumret behöver dock inte anges i fakturorna. Företag, sominte är momsregistrerade, ska ange sitt organisationsnummer påfakturorna. Om ansluter sig till EU ska allamomsregistrerade företag, som exporterar varor till ellerimporterar varor från ett annat EU-land, ersätta länskoden isitt momsregistreringsnummer med ett landstillägg (ex.SE556999999901).I detta sammanhang ska löpnumret anges.De publika bolagen är sannolikt både momsregistrerade och harexport-/importverksamhet med något EU-land. De kommer därför att"tvingas" ändra sina fakturor vid ev. inträde i EU.Fråga 2.a) Hur bör tilläggsbeteckningen lämpligen utformasunder förutsättning att såväl publika som privata aktiebolagskall ha en tilläggsbeteckning?Enligt RSV:s mening bör publika bolag få ha beteckningenpublikt i firman eller tillägget (pub) sist i firman.Det kommer endast att finnas ett begränsat antal publikaaktiebolag. Det beräknas inte vara något större merarbete förSKM att åsätta dessa ändrade sökord.Enligt RSV:s mening bör privata bolag endast få ha tillägget(pr) sist i firman.Om tilläggsbeteckningen läggs sist i firman behöver inga nyasökord sättas. Dessa firmaändringar kan emellertid inte -- utantillfälliga ändringar i ADB-systemen -- skiljas från "riktiga"ändringar.Fråga 2.b) Hur bör tilläggsbeteckningen lämpligen utformasunder förutsättning att endast publika aktiebolag skall ha entilläggsbeteckning?Enligt RSV:s mening bör publika bolag få ha beteckningenpublikt i firman eller tillägget (pub) sist i firman.Fråga 2.c) Hur bör tilläggsbeteckningen lämpligen utformasunder förutsättning att endast privata aktiebolag skall ha entilläggsbeteckning?Enligt RSV:s mening bör privata bolag endast få ha tillägget(pr) sist i firman.RSV:s förslag till alternativ lösningDet är inte helt osannolikt att det uppkommer behov av att imasshantering kunna skilja på publika och privata aktiebolag.Detta kan t.ex. avse riktad information till en av kategorierna.Att endast göra detta med hjälp av firman är intetillförlitligt. I skatteregistret har varje juridisk personåsatts en kod för juridisk form. Koden för aktiebolag är 49. Omman låter den ena typen av bolag behålla sin nuvarande kod ochger den andra typen en ny kod skapas gynnsamma förutsättningarför att ADB-mässigt kunna skilja på de olika typerna.Det är inte nödvändigt att låta firmabeteckningen innehållainformation om ett aktiebolag är publikt eller privat. I ställetskulle man kunna skapa en särskild kod motsvarande den förjuridisk form som ger upplysning om detta. Förslaget tillaktiebolagslagens 16 kap. 4 § skulle då kunna få följandelydelseEtt aktebolags brev, fakturor och orderblanketter skall angebolagets firma, typ av aktiebolag (publikt eller privat),den ort där styrelsen har sitt säte samt bolagetsorganisationsnummer enligt lagen (1974:174) omidentitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Om bolaget harträtt i likvidation, skall också detta anges.Stockholms universitet Juridiska fakultetsnämndenI alla EU-länder förekommer två typer eller två kategorier avaktiebolag. Denna uppdelning återfinns också i de bolagsdirektivsom rådet har antagit. Vissa direktiv är tillämpliga på bådatyperna eller kategorierna av bolag, andra är bara tillämpligapå en.Då i flera hänseenden olika regler gäller för de båda typernaeller kategorierna av bolag är det viktigt att det av bolagensfirmor framgår vilken typ eller kategori av bolag det är frågaom. I art 1 p 1 i andra bolagsdirektivet, som bara gäller"stora" eller publika aktiebolag, föreskrivs därför att"(n)amnet på ett sådant bolag skall innehålla eller åtföljas aven beteckning som skiljer sig från den som föreskrivs för andrabolagsformer. "Av stadgandets lydelse följer att den nationella lagstiftarensjälv kan bestämma vilken bolagskategoris firmor som skalländras eller förses med något tillägg. Väljer attbehålla de privata bolagens firmor oförändrade måste de publikabolagens firmor förses med något tillägg. Det är dock ocksåmöjligt att låta de publika aktiebolagen få behålla sina firmormedan alla privata bolag t ex byter ut ordet aktiebolag (AB) motnågon annan beteckning. Det är således inte nödvändigt att bådabolagskategoriernas firmor förses med tillägg.Vilken lösning som väljs blir rimligen beroende av olikapraktiska överväganden såsom hur många bolag som måstekomplettera sin firma, vilken kategori av bolag som har lättastatt ändra sina firmor och vilka negativa effekter en ändringtypiskt sett får för de olika kategorierna.Andra bolagsdirektivet ger inte någon vägledning när detgäller att bestämma hur tilläggsbeteckningen skall utformas. Avdirektivet följer endast att tillägget måste uppfylla kravet attsärskilja bolag av de olika kategorierna. Det finns inte någonsärskild tilläggsbeteckning som fakultetsnämnden förordar.Konkurrensverket1. Skall båda eller endast endera av bolagskategorierna hatilläggsbeteckning?Konkurrensverket anser att endast endera av bolagskategoriernaskall ha tilläggsbeteckning.En ändring av firmabeteckningen medför kostnader för deberörda företagen. Såvida inte andra starka skäl talar för attbåda bolagskategorierna skall ha tilläggsbeteckning anserKonkurrensverket således att kostnaderna minimeras om endast enbolagskategori skall ha en tilläggsbeteckning. bör införandet av ett krav påtilläggsbeteckning vara förenat med en generöst tilltagenövergångstid.I regeringens proposition 1993/94:196 s. 77) anförs att enordning där endast bolag av den ena kategorin åsätts en särskildbeteckning, medan bolag i den andra kategorin benämns enbart"aktiebolag" inte kan anses uppfylla kravet på tydlighet.Konkurrensverket anser att kravet på tydlighet är uppfyllt ävenom en bolagskategori åsätts en tilläggsbeteckning och att detäven med en sådan ordning tillräckligt tydligt framgår omföretaget i fråga tillhör den ena eller den andra kategorin.Med hänsyn till detta svar på lagutskottets fråga finnerKonkurrensverket skäl att även anföra följande beträffandefrågan om vilken bolagskategori som enligt verket bör åsättastilläggsbeteckning.Det finns i och för sig skäl som talar för att de storabolagen, dvs. de bolag som väljer att bli publika, får särskilthöga kostnader av att behöva göra en tilläggsbeteckning till sinfirma.Enligt har emellertid de stora publikabolagen bättre ekonomiska förutsättningar än de privata bolagenatt bära de kostnader som kan förväntas följa av entilläggsbeteckning. De bolag som kan förväntas välja atttillhöra kategorin privata bolag är antalsmässigt långt fler ände som kan förväntas välja kategorin publika bolag. Det iFinland framlagda förslaget till aktiebolagslag innebär attenbart de bolag som motsvarar publika bolag får en särskildbeteckning. En ordning där enbart de publika bolagen åsätts ensärskild tilläggsbeteckning synes bättre överensstämma med dets.k. kapitaldirektivet (77/91/EEG) än en ordning där enbart deprivata åsätts en särskild tilläggsbeteckning.2. Hur bör tilläggsbeteckningen lämpligen utformas underförutsättning a) att såväl publika som privata aktiebolag skallha en tilläggsbeteckning? b) att endast publika aktiebolag skallha en tilläggsbeteckning? c) att endast privata aktiebolag skallha en tilläggsbeteckning?Utformningen av tilläggsbeteckningen har frånkonkurrenssynpunkt inte någon större betydelse.Konkurrensverket anser emellertid, under förutsättning attendast publika aktiebolag skall ha en tilläggsbeteckning, attdet i de publika aktiebolagens firma skall ingå antingenbeteckningen "publikt aktiebolagPAB". Närendast en bolagskategori skall åsättas tilläggsbeteckning anserKonkurrensverket att kravet på tydlighet är tillfyllest meddenna beteckning. Dessutom har samma beteckning föreslagits iFinland.Patent- och registreringsverketFrågan om hur tilläggsbeteckningarna skall utformas för attsärskilja de två aktiebolagskategorierna har Patent- ochregistreringsverket (PRV) belyst i sitt remissvar överAktiebolagskommitténs delbetänkande (SOU 1992:83)Aktiebolagslagen och EG. PRV ser ingen anledning att numodifiera sitt ställningstagande i firmafrågan.PRV menar alltså att det bör vara tillräckligt medobligatoriska firmatillägg för de publika aktiebolagen och attstandardförkortningen för dem bör vara "(publ)" och inte"(pub)".Utskottet har i remissen fäst uppmärksamheten på art. 1.1 iEG:s andra bolagsdirektiv (77/91/EEG). PRV vill, med hänvisningtill sista stycket i den åberopade bestämmelsen, anmärka att detdär ställs krav på särskild beteckning för de bolag som omfattasav direktivet men, naturligt nog, inte för andra bolag. Av desvenska aktibolagstyperna skall de publika bolagen falla underdirektivets tillämpningsområde. Det blir därför ofrånkomligt attintroducera särskilda firmatillägg för dessa publika bolag.PRV kan däremot inte se någon väsentlig nackdel med att deprivata aktiebolagen får verka utan särskild tilläggsbeteckning.En obligatorisk firmaändring för alla de aktiebolag som stårutanför aktiemarknaden skulle däremot lätt kunna framstå som enkostsam byråkratisk överloppsgärning. Även om självaregistreringsåtgärden inte skulle belasta ett bolag ekonomiskt-- utan främst föranleda praktiska problem för PRV -- så uppstårbehov för bolagen att ändra firmatryck i brevpapper, broschyrerm.m.Eftersom beslut i kan väntas först underhösten 1994 med ikraftträdande , vill PRV pekapå några särskilda komplikationer som kan uppstå.Skulle stanna för att samtliga bolag, privata såvälsom publika, skall ha obligatoriska tilläggsbeteckningar, kommerPRV att ha till förfogande för de nödvändigaregistreringsåtgärderna. PRV ser inga andra praktiskamöjligheter än att automatiskt fogatilläggsbeteckningen "(priv)", eller motsvarande, till firmornaför alla de aktibolag som då inte anmält och fått registreradstatus som publikt bolag. För att en sådan obligatoriskmassändring av firmor skall kunna genomföras friktionsfritt ärdet önskvärt att övergångsbestämmelser undviks som ger bolagensärskilda möjligheter att redan före ikraftträdandet anmäla attordet "privat" tagits in i firman. Övergångsbestämmelser medsådan innebörd skulle medföra risk för en massanhopning avanmälningar , något somalldeles i onödan skulle försvåra PRV:s hantering.Det finns även anledning att peka på problem som kan uppståför aktiemarknadsbolag och för de bolag som, utan att varaaktiemarknadsbolag, beslutat om att vara publika bolag från ochmed och fått detta registrerat med stöd av punkt 1 andra stycketövergångsbestämmelserna. Närmare bestämt kan problem uppstå förde av dessa bolag som vill ta in ordet publikt i firman (ochdärmed vill undvika faställd förkortning) och som beslutar omsådan firmaändring vid bolagsstämma kanske ellerdecember 1994. Den försening som uppstått i lagstiftningsärendetkan leda till att ärenden om namnändring anmäls sent till PRV.Även om PRV kommer att satsa för fullt på att klararegistreringen av det nya namnet, kan det inträffa att ärendetär bristfälligt och att registrering därför inte kan ske förränefter komplettering. Det kan komma att medföra att registreringsker först /95.I sådana fall blir följden att PRV sist ibolagets firma lägger till den förkortning för publika bolag somriksdagen kan komma att besluta om. Denna förkortning tas sedanbort i och med att PRV registrerar den anmälda namnändringen,där ordet publikt ingår i firman.Publika bolag som inte vill ha den förkortning som kan bliaktuell i firman utan i stället vill besluta om att ta in ordetpublikt i bolagets namn får begränsad tid på sig för att planeraoch hålla bolagsstämma. Dessutom kostar det stora pengar föraktiemarknadsbolag att hålla extra bolagsstämma.En möjlig lösning vore därför att ge de publika bolagen enövergångstid på förslagsvis 6 månader. Flera bolag skulle med ensådan lösning kunna ta upp namnfrågan på ordinarie bolagsstämmaunder . Denna lösning har emellertid flera nackdelar.Bl.a. kommer det inte direkt framgå av firman att bolaget är ettpublikt aktiebolag.För att ge de publika bolagen handlingsutrymme så att de utanatt dra på sig stora kostnader kan undvika att få en oönskadförkortning lagd till firman föreslår PRV att beslut om attlägga till ordet publikt någonstans i firman skall under enövergångstid få fattas av styrelsen. Även om detta normalt ärett bolagsstämmobeslut, menar PRV att styrelsen i dettaspeciella fall skulle kunna få fatta beslutet om namnändring ochlåta registrera det enligt gängse regler. Styrelseprotokoll fårdå ersätta bolagsstämmoprotokoll i registreringsärendet.Eventuellt kan det nu föreslagna förfarandet kompletteras med enbestämmelse att namnfrågan skall tas upp på nästa ordinariebolagsstämma som då skall bekräfta styrelsens beslut.Det kan inte uteslutas att många aktiebolag kommer att anmälaatt bolaget vill bli publikt bolag så snart som namnfråganklarnat. Det gäller bolag som har eller mera iaktiekapital. PRV har märkt ett ökat intresse från dessa bolagatt bli publika, kanske av statusskäl. Detta kan innebära attbetydligt flera än något enstaka tusental bolag kan vilja blipublika bolag. Det är därför inte säkert att PRV kommer atthinna registrera alla dessa ärenden före årsskiftet.Konsekvensen här blir att bolaget kommer att tills vidarebetraktas som ett privat aktiebolag och får beteckningen fördetta lagd till firman, trots att bolaget haranmält beslut om att bli publikt bolag per den 1 januari 1995.Detta är ett förhållande som kanske kan accepteras eftersom detinte rör sig om bolag vars aktier är föremål förhandel på börs etc.Slutligen vill verket, bl.a. mot bakgrund av uppgifter imotionen 1993/94:L15, erinra om att någon registreringsavgiftinte behöver betalas för de fall där PRV automatiskt lägger tillförkortningar för publikt eller privat bolag i firman. Önskarbolaget ta in ordet publikt eller privat i namnet, skallregisteringsavgiften vara 800 kr.Finansbolagens FöreningI propositionen föreslås att aktiebolagen skall delas in itvå kategorier, publika aktiebolag och privata aktiebolag. Depublika aktiebolagen skall, till skillnad från de privataaktiebolagen, kunna vända sig till allmänheten förkapitalanskaffning. Aktiekapitalet skall i ett publiktaktiebolag uppgå till och i ett privat tillminst . I firman för publika aktiebolag skall ordet"publikt" eller förkortningen "pub" ingå medan motsvarande förett privat aktiebolag skall vara "privat" eller "priv". Dettaför att de nya bolagsformerna skall kunna särskiljas.Företagarnas har, med instämmande avGrossistförbundet och ,anfört att inte de blivande privata aktiebolagen utan endast depublika aktiebolagen skall ange sin bolagskategori i firman.Motsvarande synpunkter har anförts i motionen 1993/94:L15.Sveriges Industriförbund har anfört att endast de privataaktiebolagen skall ha en tilläggsbeteckning i firman och attdenna skall vara "PR". Vidare har föreslagits att alla bolag somvid lagens ikraftträdande är aktiemarknadsbolag automatisktskall bli publika bolag.Finansbolagens Förening är av uppfattningen att EGs andrabolagsdirektiv bör tolkas som att minimidirektiv.En inarbetad firma representerar stora räcker såväl monetärtsom i form av goodwill. Betydelsen av att behålla bolagets firmaograverad torde vara särskilt stor inom större aktiebolag, vilkavanligen är verksamma inom exportindustrin. Dessa bolag svararockså för en betydande del av omsättning och sysselsättning inäringslivet. Även mindre bolag har behov av att inte deninarbetade firman ändras.Mot bakgrund härav och då firmaändring är förenat medavsevärda kostnader, såväl kortsiktigt som långsiktigt ochoavsett bolagskategori, förordar enordning där det inte av firman utan genom särskild markering ibolagsregistret skall framgå vilken kategoritillhörighet ettbolag har. Sådan registrering kan ske efter anmälan av bolaget.En sådan åtgärd är enligt föreningens förmenande fullttillräcklig eftersom det för tredje man saknar såväl praktisksom juridisk betydelse att kategoritillhörigheten framgår avfirman.FramställningI anslutning till vad som i propositionen 1993/94:196 ochLagutskottets betänkande 1993/94:LU32 anförts om aktiebolagsrättighet eller möjlighet att refinansiera verksamheten genomatt vända sig till allmänheten får föreningen uppmärksammaLagutskottet på vad som är föreskrivet avseendekreditmarknadsbolag.Av 3 kap 1 § andra stycket lagen (1992:1610) omkreditmarknadsbolag framgår att sådana bolag i sin verksamhetfår låna upp medel, bl a genom att ge ut obligationer och andrajämförbara fordringsrätter.Bestämmelsen tillkom efter det att finansbolagensupplåningsmöjligheter förändrades genom att de s.k.marknadsbevisprogrammen praktiskt taget helt raderades ut iföljd av den s.k. finanskrisen .