bet · GH01SoU27 · 1994-05-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1993/94:219Handikappombudsman, två motioner med anledning av propositionenoch ett tjugotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden1994.Utskottet tillstyrker förslaget att inrätta enHandikappombudsman fr.o.m. , liksom lagförslagen ochmedelsanvisningen. Utskottet föreslår med anledning av motioneratt regeringen ges till känna dels att möjligheterna attHandikappombudsmannen också ges en processförande roll börytterligare belysas, dels att parlamentarisk medverkan iHandikappombudsmannens råd är önskvärd.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden.S-ledamöterna har i fyra reservationer utvecklat sin syn påbehovet av en solidarisk finansiering av omsorg och service,avgifterna inom handikappomsorgen, vårdhemsavvecklingen ochresemöjligheter för funktionshindrade personer.V-suppleanten redovisar i en meningsyttring sinaställningstaganden. I proposition 1993/94:219 har regeringen() föreslagit att1. anta förslaget till lag om ,2. anta förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100),3. godkänna det som regeringen förordar om inriktningen avHandikappombudsmannens verksamhet (avsnitt 6),4. bemyndiga regeringen att ombilda tillmyndigheten enligt de riktlinjer somregeringen förordar (avsnitt 7),5. till för /95 anvisaett ramanslag på 8 374 000 kr.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga. Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:So57 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till regler föratt skall kunna vara processförare ienskilda straff- och processmål samt i Arbetsdomstolen enligtvad i motionen anförts om vikten av att ombudsmannen skall kunnaföra talan i för handikappade principiellt viktigadomstolsärenden,2. att till för budgetåret1994/95 anslår utöver vad regeringen föreslagiteller således enligt vad i motionen anförts om attge ombudsmannen en hög juridisk kompetens,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att handikapporganisationerna får enrepresentant i den kommitté som skall inrättaHandikappombudsmannen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det råd som skall inrättas skall ha enparlamentarisk sammansättning och att detta råd skallkompletteras med en bred representation frånhandikapporganisationerna.1993/94:So58 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till hurHandikappombudsmannen skall ges en processförande roll ienlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ha juridiskkompetens,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om parlamentarisk medverkan iHandikappombudsmannens råd.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19941993/94:So203 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rehabilitering för synskadade.1993/94:So208 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av och förslag till åtgärder förmänniskor med funktionshinder som drabbas av avgiftshöjningar påflera områden.1993/94:So227 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om föreskrifter för ordinationsansvar ochordinationsrätt för olika hjälpmedel.1993/94:So240 av () vari yrkas att somsin mening ger regringen till känna vad i motionen anförts omändring av vistelsebegreppet i SoL.1993/94:So245 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av handläggningsbestämmelser i ärenden rörande lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade.1993/94:So246 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om inrättandetav en ,5. att till för budgetåret1994/95 anslår 5 000 000 kr.1993/94:So264 av och (nyd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av reglerna för färdtjänsten.1993/94:So269 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningarför enskild utvecklingsstörd att gentemot landsting och kommunerhävda sin rätt till särskilda omsorger.1993/94:So271 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de ekonomiska konsekvenserna förkommunerna av LSS bör uppmärksammas och tas upp till förnyadprövning.1993/94:So275 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utbildningsmaterial ihandikappfrågor,4. att hos regeringen begär en redovisning av ochförslag till förändringar i principerna för kommunernasavgiftssystem inom äldre- och handikappfrågor,6. att hos regeringen begär förslag på enskyddslagstiftning för personer i särskilt boende och påsjukhem,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnadsersättningen till vuxna medglutenintolerans,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att personer med mag- ochtarmbesvär ges en garanti att ha tillgång till toalett påbestämda platser.1993/94:So276 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allas lika möjligheter att resa,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om boende för utvecklingsstörda och psykisktfunktionshindrade,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av att tidigare fattat beslut liggerfast om att vårdhemmen för utvecklingsstörda skall avskaffas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om solidarisk finansiering avhandikapprelaterad omsorg och service,9. att hos regeringen begär förslag till inrättandeav en enligt vad som anförts i motionen. BakgrundHösten 1988 tillkallades en utredning med uppgift att behandlafrågor om samhällets stöd till personer med funktionshinder(dir. 1988:53). Utredningen antog namnet 1989 årshandikapputredning (S 1988:03).Handikapputredningen har avlämnat sex delbetänkanden, varavdet sista -- Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) -- lades fram ijuni 1992. I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att enhandikappombudsman inrättas för att bevaka funktionshindradesrättigheter i samhället.Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning överremissvaren har publicerats i en särskild departementspromemoria(Ds 1993:95).Propositionen i huvuddragPropositionen innehåller förslag till inrättande av enHandikappombudsman. Ombudsmannen skall bevaka frågor som rörfunktionshindrades rättigheter och intressen på olikasamhällsområden och verka för att funktionshindrade intemissgynnas. Ombudsmannen skall arbeta utifrån dehandikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet. Andraprincipiella utgångspunkter är en miljörelaterad syn påhandikapp och för funktionshindrade.Handikappombudsmannen skall, enligt propositionen, ges enallmänt rådgivande, opinionsbildande och övervakande roll.Ombudsmannens uppgifter föreslås regleras i en lag omHandikappombudsmannen. Enligt lagförslaget skall ombudsmannenbl.a. ha en uppföljande och utvärderande uppgift i frågor somangår funktionshindrade personers rättigheter och intressen.Ombudsmannen skall också verka för att avhjälpa brister ilagstiftningar samt genom framställningar till regeringen väckafråga om författningsförändringar m.m. Ombudsmannen skall vidarekunna inhämta uppgifter om verksamhet som rör funktionshindradepersoners förhållanden i olika avseenden och ta initiativ tillöverläggningar med myndigheter, företag m.fl. i syfte attmotverka missgynnande av funktionshindrade personer.Ett tillägg föreslås i sekretesslagen (1980:100) så attsekretess kommer att gälla i verksamhetför uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någonnärstående lider skada eller men om uppgiften röjs.Handikappombudsmannen föreslås till sitt förfogande ha ett rådvars ledamöter utses av regeringen. Ombudsmannen skall vararådets ordförande.I propositionen föreslås att inrättassom en ny myndighet och ersätter . Den nyamyndigheten föreslås få väsentligt ändrade arbetsuppgifter iförhållande till det nuvarande rådet. Handikappombudsmannenföreslås bli chef för den nya myndigheten.I propositionen anförs att regeringen avser att tillsätta enorganisationskommitté för att förbereda inrättandet avHandikappombudsmannen.Enligt propositionen bör inrättas den1 och att den nya lagen träda i kraft samma dag.Inrättande av en HandikappombudsmanI två motioner från allmänna motionstiden begärs förslag ominrättande av en handikappombudsman, dels i motion So276 avIngvar m.fl. (s) yrkande 9, dels i motion So246 avGudrun m.fl. (v) yrkande 4.Utskottets bedömningMotionerna So246 (v) yrkande 4 och So276 (s) yrkande 9 ärtillgodosedda. Motionerna avstyrks.Inriktningen av verksamhetI propositionen föreslås att skallbevaka frågor som rör funktionshindrade personers rättigheteroch intressen. Verksamhetsområdet skall omfatta både denoffentliga och enskilda samhällssektorn. Ombudsmannen skallarbeta utifrån de handikappolitiska målen om full delaktighetoch jämlikhet. Andra principiellt viktiga utgångspunkter är,enligt propositionen, en miljörelaterad syn på handikapp ochFN:s standardregler för funktionshindrade som antogs i december1993.Huvudinriktningen på uppgifter föreslåsligga på det generella planet. Tyngdpunkten i arbetet bör liggapå uppföljning och utvärdering av handikappolitikens utvecklingoch måluppfyllelse på olika samhällsområden, nationellautvärderingar samt samordning. I propositionen framhålls attdetta inte innebär någon inskränkning i andra myndighetersansvar för uppföljning och utvärdering inom sina respektiveområden. Ombudsmannens verksamhet bör också innefattaregelbundet återkommande utvärderingar av åtgärder som vidtagitsför att förverkliga . Ombudsmannen bör idetta sammanhang följa forsknings- och utvecklingsarbete sombedrivs på handikappområdet i samarbete medforskningsinstitutioner, myndigheter ochhandikapporganisationer.Handikappombudsmannen skall också följa och bevaka Europeiskaunionens (EU) insatser på olika samhällsområden och analyseraoch beskriva vilka konsekvenser detta kan få för personer medfunktionshinder.Handikappombudsmannen skall vidare ha en allmänt rådgivande,upplysande, granskande och utredande funktion. Ombudsmannenskall kunna ta initiativ och göra uttalanden i olika frågor somrör det egna verksamhetsområdet. I propositionen föreslås attsärskild uppmärksamhet skall ägnas barn med funktionshinder ochderas föräldrars situation och behov liksom funktionshindradeföräldrar och deras situation. Också förhållandena för kvinnormed funktionshinder bör uppmärksammas. Genom opinionsbildandeinsatser bör medvetenheten om funktionshindrade personersvillkor öka i samhället. skall ocksåårligen avge en rapport över sin verksamhet till regeringen. Irapporten bör lyftas fram frågor som ombudsmannen anserregeringen behöver överväga.En av de viktigaste uppgifterna för Handikappombudsmannenföreslås vara att följa rättstillämpningen på handikappområdet.Om det behövs skall ombudsmannen initiera förändringar i lagaroch förordningar som kan ha betydelse för personer medfunktionshinder. Ombudsmannen skall också aktivt förmåmyndigheter och andra i samhällslivet att beaktafunktionshindrade personers rättigheter och intressen och verkaför att åtgärder vidtas på olika samhällsområden för att flyttafram positionerna för personer med funktionshinder.För att skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter behövs tillgång till fakta. Ombudsmannen skalldärför, enligt förslaget, kunna begära in uppgifter frånmyndigheter, organisationer, företag och andra vars verksamhetberör funktionshindrade personers rättigheter och intressen.Detta bygger i allmänhet på frivillighet. Myndigheter, landstingoch kommuner som är skyldiga att fullgöra uppgifter som berörpersoner med funktionshinder skall dock på uppmaning lämnauppgifter om sin verksamhet. I propositionen framhålls att dettainte innebär att får någon form avtillsynsfunktion. Ombudsmannen skall inte heller uttala sig omhuruvida en myndighets beslut är riktigt eller inte, eller omnågon befattningshavare inom den offentliga förvaltningen begåtttjänstefel. Sådana frågor bör handhas av JK, JO ellerdomstolarna.Handikappombudsmannen bör däremot genom överläggningar mednämnda organ diskutera åtgärder för att förhindra att personermed funktionshinder missgynnas. De som är uppgiftsskyldiga bördärför också vara skyldiga att komma till sådana överläggningar.Om det behövs skall ombudsmannen försöka förmå de berörda attsjälva motverka eller upphöra med sådant som innebär att ellerkan uppfattas som att en person får stå tillbaka för någon annaneller får en sämre behandling på grund av sitt funktionshinder.Handikappombudsmannen föreslås inte ges möjlighet att drivaprocesser i domstolar i vissa frågor. Enligt utredningen skulle ombudsmannen iprincipiellt betydelsefulla mål ha rätt att för egen ellerannans räkning föra talan vid domstol i en straff- ellercivilprocess. I propositionen framhålls att förutsättningen föratt ombudsmannen skall kunna ha en processförande roll är attdet finns sanktionerade förbudsbestämmelser inom de aktuellaområdena. Utredningen föreslog sådana bestämmelser om förbud ochsanktioner inom arbetslivsområdet och inom näringsverksamheten.För närvarande pågår, enligt propositionen, ettutredningsarbete som direkt avser eller har nära samband med deförslag som lade fram inom de nu aktuellaområdena. Sålunda har (M 1992:03) i uppdrag attgöra en analys av vilka effekter de nuvarande bestämmelserna iplan- och bygglagen (1987:10) har fått i fråga omtillgängligheten för personer med funktionshinder. Utredningenskall också i sina överväganden i tillgänglighetsfrågor ta delav de förslag som lagts fram av . Vidare harSamreseutredningen (K 1993:06) i uppdrag att lägga fram förslagför att åstadkomma en bättre samordning i fråga om resor medkommunal färdtjänst, riksfärdtjänst, sjukresor och resor medkollektiva färdmedel. Ett väsentligt motiv för en förbättradsamordning är att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig förfunktionshindrade personer. Vidare har 1992 årsarbetsrättskommitté (A 1991:05) bl.a. i uppgift att göra enöversyn av den nuvarande arbetsrätten, däribland lagen (1974:13)om vissa anställningsfrämjande åtgärder, den s.k.främjandelagen.I propositionen framhålls också att remissopinionen har varitsplittrad i frågan om bör ges enprocessförande roll. Flera remissinstanser anser att fråganbehöver utredas ytterligare. Andra menar att utredningensförslag om en ny lagstiftning på t.ex. arbetslivsområdet kaninnebära dubbelreglering och svårigheter att avgöra vilkenlagstiftning som skall tillämpas eftersom flera lagar kommer attberöra varandra. Ett stort antal remissinstanser har, enligtpropositionen, dessutom pekat på att det råder stor osäkerhet omde kostnadsmässiga konsekvenserna av utredningens förslag.Mot den redovisade bakgrunden är regeringen inte nu beredd attlägga fram förslag som innebär att ges enprocessförande roll. Slutligen framhålls attHandikappombudsmannens verksamhet bör ses över och utvärderasefter en treårsperiod. I detta sammanhang bör prövas vilkenbetydelse ombudsmannen haft och om funktionen bör förändras iett eller flera avseenden.Riksdagen föreslås godkänna vad regeringen förordat ominriktningen av verksamhet.I motion 1993/94:So58 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till hurHandikappombudsmannen skall ges en processförande roll ienlighet med vad i motionen anförts (yrkande 1).Motionärerna pekar på att regeringen enligt propositionen intenu är beredd att lägga förslag som innebär attHandikappombudsmannen ges en processförande roll. Skälen fördetta anges vara att opinionen i frågan är splittrad.Motionärerna framhåller för sin del att en övervägande majoritetav remissinstanserna är positiva till Handikapputredningensförslag och att utredningen var helt enig. Socialdemokraternahar i sin partimotion krävt att regeringenskall återkomma till med förslag till lag somförbjuder diskriminering i arbetslivet av funktionshindrade. Isamband med detta bör också ombudsmannatjänsten ges denprocessförande inriktning som föreslagit.Även i motion 1993/94:So57 av m.fl. (v)yrkas att hos regeringen begär förslag till regler föratt skall kunna vara processförare ienskilda straff- och processmål samt i Arbetsdomstolen enligtvad i motionen anförts om vikten av att ombudsmannen skall kunnaföra talan i för handikappade principiellt viktigadomstolsärenden (yrkande 1). Motionärerna anför att de villge större befogenheter än regeringen ochföreslår att den nya myndigheten ges befogenhet att föra annanstalan vid domstol. Motionärerna menar att regeringen gått på ensvagt motiverad myndighetslinje som avvisat attHandikappombudsmannen ges processrätt. För att allsidigt tatillvara handikappades rättigheter måste Handikappombudsmannenkunna anmäla och i domstol driva principiellt viktiga mål.Grunden för rättspraxis är oftast ett enskilt mål, varförmöjligheten till processrätt bör finnas reglerad förmyndigheten.Utskottets bedömningUtgångspunkt för arbete var attfunktionshindrade har rätt till full delaktighet i samhällslivetoch jämlikhet i levnadsvillkor med andra samhällsmedborgare.Utredningen fann att det krävdes lagstiftning för att skapa dettillgängliga och öppna samhället som ger funktionshindrade sammamöjligheter som andra medborgare.Utskottet delar denna uppfattning och anser därför att utöverde arbetsuppgifter som föreslås i propositionen ävenmöjligheterna att också ges enprocessförande roll ytterligare bör belysas. Grunden förrättspraxis är oftast ett enskilt mål, varför rätt att processakan behöva finnas för myndigheten. Utskottet anser attregeringen bör belysa förutsättningarna för att ge ombudsmannenen processförande roll och ange de lagändringar ett sådantbeslut skulle föranleda samt återkomma till riksdagen.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So57 (v)yrkande 1 och So58 (s) yrkande 1 bör som sin mening geregeringen tillkänna.Utskottet tillstyrker 1--4 §§ i förslaget till lag omHandikappombudsmannen.Handikappombudsmannens rådI propositionen föreslås att till Handikappombudsmannenbör knytas ett särskilt råd, vars ledamöter i likhet medombudsmannen bör utses av regeringen på en bestämd tid.Ledamöterna i rådet föreslås tillsättas på personliga mandat ochha erfarenhet från olika samhällsområden. I propositionenframhålls att erfarenheter från handikappområdet självklart börvara väl tillgodosett inom rådet.I motion So58 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom parlamentarisk medverkan i råd(yrkande 3). Motionärerna framhåller att rådet bör haparlamentarisk medverkan.I motion So57 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det råd som skall inrättas skall ha enparlamentarisk sammansättning och att detta råd skallkompletteras med en bred representation frånhandikapporganisationerna (yrkande 4). Motionärerna anseratt rådet bör ha en parlamentarisk sammansättning ochkompletteras med bred representation frånhandikapporganisationerna och avslår därför förslaget om attregeringen skall utse rådet.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i propositionen att ledamöternai råd bör tillsättas på personliga mandatoch ha erfarenhet från olika samhällsområden. Enligt utskottetsmening är parlamentarisk medverkan därvid önskvärd. Givetvis börerfarenheter från handikappområdet vara väl tillgodosedda irådet. Det ankommer på regeringen att utse ledamöterna. anfört med anledning av propositionen och motionernaSo57 (v) yrkande 4 och So58 (s) yrkande 3 bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed 5 § i förslaget till lagen omHandikappombudsmannen liksom lagförslaget i övrigt.Förslaget till ändring i sekretesslagenI propositionen föreslås att en ny bestämmelse införs isekretesslagen om att sekretess skall gälla iHandikappombudsmannens verksamhet för uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas attden enskilde eller någon honom närstående lider skada eller menom uppgiften röjs.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980:100).Ombildning av till myndighetenHandikappombudsmannenI propositionen föreslås att Handikappombudsmanneninrättas som en ny myndighet och att denna nya myndighetersätter . Omstruktureringen innebär att dennya myndigheten får väsentligt ändrade arbetsuppgifter iförhållande till det nuvarande rådet. Detta ställer krav på enannorlunda och utökad kompetens. T.ex. framhålls attHandikappombudsmannens uppgifter att bevaka rättstillämpningenkräver att rådet måste bredda sin juridiska kompetens. Uppgiftenatt arbeta utifrån och att ha en långsiktigbevakning av EU-frågorna kräver speciell kompetens liksom barn-och familjefrågorna.Det framhålls att det därför är väsentligt att myndigheten fåren flexibel organisation. Kompetensfrågorna bör enligt förslagetdelvis kunna lösas genom att rådet disponerar sina resurser påett sådant sätt att kunskap för kortare perioder kan hämtasutifrån och att ett kontaktnät byggs upp med andra myndigheter,forskningsinstitutioner och handikapporganisationer.Vidare anförs att den nya inriktningen innebär att förslagtill fördelning av statsbidrag till handikapporganisationernabör överföras till som ansvarar föranslaget och utbetalningen av bidraget.Riksdagen föreslås bemyndiga regeringen att ombilda Statenshandikappråd till myndigheten enligt deredovisade riktlinjerna och att till /95 anvisa ett ramanslag på 8 374 000 kr.I motion 1993/94:So58 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ha juridiskkompetens (yrkande 2). Motionärerna anför vidare att dåHandikappombudsmannen skall ha en processförande roll så är detviktigt att den person som utses har juridisk kompetens.I motion So57 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen till för /95anslår utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes enligt vad i motionen anförts om att geombudsmannen en hög juridisk kompetens ( yrkande 2).I motion So246 av m.fl. (v) från allmännamotionstiden yrkas att till /95 anslår (yrkande 5).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas att ombildaStatens handikappråd till myndigheten ienlighet med de riktlinjer som redovisats i propositionen(avsnitt 8). Något formellt krav på att ombudsmannen skall varalagkunnig bör inte upprättas. Däremot måste naturligtvisjuridisk kompetens vara företrädd i ombudsmannen kansli ochgärna hos ombudsmannen själv. Motion So58 (s) yrkande 2avstyrks.Utskottet tillstyrker även den föreslagna medelstilldelningenoch avstyrker motionerna So57 (v) yrkande 2 och So246 (v)yrkande 5.Organisationskommittén för inrättande av en HandikappombudsmanI propositionen anförs att regeringen avser att tillsättaen organisationskommitté med uppgift att förbereda inrättandetav en handikappombudsman. Kommittén kommer, enligtpropositionen, bl.a. att få i uppgift att föreslådetaljutformning av organisation ocharbetsformer samt en instruktion. Kommittén skall arbetaskyndsamt med hänsyn till att skallinrättas den 1 juli 1994.I motion 1993/94:So57 av m.fl. (v) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att handikapporganisationerna får enrepresentant i den kommitté som skall inrättaHandikappombudsmannen (yrkande 3). Motionärerna framhålleratt i propositionen anförs att en organisationskommitté skalltillsättas för att förbereda inrättandet av enHandikappombudsman, men enligt uppgift har denna kommitté redanhaft sammanträde. Motionärerna anser det olyckligt att enkommitté har bildats innan fattat beslut om den. Änolyckligare finner motionärerna det att handikapprörelsen intehar någon representant i kommittén. Regeringen bör nu snarasterbjuda en representant från handikapprörelsen en plats ikommittén.