bet · GI01KrU4 · 1994-11-15 00:00:00 — Ett lagreglerat skydd skulle därför kunnafå betydande konsekvenser för användningen av statsbidragen tillkulturmiljövården.I ett föregående avsnitt av detta betänkande och i betänkande1994/95:KrU3 har utskottet redovisat att industriminnesvården ärett prioriterat område inom kulturminnesvården och attRiksantikvarieämbetet (RAÄ) på regeringens uppdrag arbetar medett handlingsprogram för bevarande, vård och långsiktigförvaltning av landets industriminnen.En diskussion om de komplicerade frågor som aktualiseras avönskan om lagskydd för viss industriproduktion avkulturminnesvårdande skäl har påbörjats inom IndustrihistorisktForum. Utskottet har inhämtat att denna diskussion avses fortgåoch att några förslag till lösningar av frågan ännu inteutarbetats eller behandlats.Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett atttillstyrka att begär en sådan utredning som yrkas imotion Kr246. bör således avslå motionen.Nordiskt kulturhistoriskt årI motion Kr229 (fp) framhålls att miljöpåverkan och bristen påmedel för underhåll och restaurering utgör ett hot mot bl.a.vissa fästningar i . Fästningarna har mist sinmilitära betydelse och har i stället fått betydelse för turismoch för kulturarrangemang. Intresset för kulturturism bör enligtmotionärens mening medföra ökade intäkter att användas tillunderhåll m.m. Fästningarna bör enligt motionen kunna användasvid kulturpolitiska manifestationer över bör enligt motionen ta initiativ till sådanamanifestationer vid fästningarna vilka skall minna om historienoch bli en portal till en ny tid. Inför ett nytt sekel ochväntad anslutning till EU bör uttala sig , gemensamt för de nordiska staterna. Ettsådant år skulle få betydelse för besöksnäringen och ge ökadeekonomiska resurser för underhåll och förbättringar avfästningar och andra historiska minnesmärken.Motionären hemställer att vad i motionen anförts om "ettkulturhistoriskt år" med nordiska förtecken bör somsin mening ge regeringen till känna.Utskottet har i ett föregående avsnitt i detta betänkanderedovisat att från och med /94 årligenanvisar för restaureringsarbeten vid dekungliga slotten och rikets fästningar, vilka förvaltas avStatens fastighetsverk sedan den 1 oktober 1993.Som utskottet ingående redovisat i det föregående gör betydande satsningar på kulturområdet. Blandde områden som prioriteras hör åtgärder för att öka dethistoriska medvetandet hos befolkning. Inom den utökadekulturbudgeten avsätts medel bl.a. för nordiskakulturmanifestationer vid två årliga sessioneroch för en kampanj fram till och med med anledning avfirandet av 600-årsjubileet av detta år.Utskottet anser att inte bör ta något initiativ tillfirandet av ett Nordiskt kulturhistoriskt år med inriktning påkulturellt och turistiskt utnyttjande av fästningar i behov avmedel för upprustning.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion i LövstabrukRiksdagen bör enligt motion Kr232 (s) som sin mening geregeringen till känna behovet av statligt stöd för bildande avett permanent folkmusikinstitut i Lövstabruk.I motionen redovisas att ett projekt pågår i Lövstabruk underåren 1992--1994 med statligt stöd till en tjänst somfolkmusikkonsulent. Det är nu nödvändigt att finna en modell förfortsatt statligt stöd.Motionärerna framhåller att behovet av ett folkmusikinstitutmed geografisk anknytning till en levande tradition ärpåtagligt. De stryker under att inte minst musikskolorna,amatörmusicerandet och kvalitetsnivån på spelmansmusiken ärberoende av att en satsning görs på genren folkmusik.Enligt motionen skulle ett permanent folkmusikinstitut iLövstabruk väl ansluta till och kunna ha kontakter med denlevande nyckelharps- och fioltraditionen i ,musikverksamheten i kyrkan och herrgården i ,forskningen vid och verksamheten vidUpplandsmuseet. Ett sådant institut skulle också ha betydelseför turismen, anför motionärerna.Utskottet har inhämtat att folkmusikprojektet i Lövstabruk harerhållit ett treårigt statligt stöd från anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. efter beslut avStatens kulturråd. Medlen har använts till deltidstjänster förtvå personer och har betalats ut till stiftelsen iUppland. De utvecklingsmedel under detta anslag som disponerasav används till tidsbegränsade satsningar ochprojekt och inte till kontinuerligt stöd till driften avverksamhet av olika slag. Det ankommer i första hand påstiftelsen i och andra intressenter att pröva huren fortsatt verksamhet inom folkmusikprojektet i Lövstabruk kanfinansieras.Utskottet har i det föregående i detta betänkande redovisatett förslag framlagt av Internationella kulturutredningen om ettkulturturismprojekt avseende Vallonbruken i . Medel tillett sådant projekt skulle enligt utredningens mening kunna kommafrån , länsarbetsnämnden, Styrelsen förSverigebilden, Next Stop , och UppsalaHotell och Kongress. Ett sådant projekt bör ledas regionalt medengagemang från de nämnda instanserna samt kommunala ochregionala organ. Utredningsförslaget har remissbehandlats.Arbetet inom den övergripande pågårfortfarande.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någotinitiativ från sida beträffande inrättande av ettfolkmusikinstitut i Lövstabruk inte är påkallat. Utskottetavstyrker således motion 1993/94:Kr232.Dokumentation av i UkrainaI motion Kr253 (fp) hemställs att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som anförts i motionen omhistorisk dokumentation av i Ukraina.Motionären redovisar gammalsvenskbybornas väg från påmedeltiden till i nuvarande och deras vidarevandring till i södradelen av nuvarande . Motionären redovisar i korthet ocksågammalsvenskbybornas öden under sovjetiskt styre under1900-talet och flyttningarna till främst under år 1929och efter och i viss omfattning återflyttningfrån i början av 1930-talet.De som bor kvar i i och som talargammalsvenska och håller gamla svenska traditioner levande harnått hög ålder. Det borde enligt motionen vara av stort svensktintresse att dokumentera byns och dess invånares levnadsöden.Det är enligt motionen viktigt att denna unika svenska kulturkartläggs för den framtida historieforskningen. Detta bör enligtmotionärens mening vara en uppgift för t.ex. ochSpråk- och folkminnesinstitutet. Den dokumentation som hittillsskett avser enligt motionen endast dem som kom till Sverigeunder , medan någon dokumentation integjorts bland de nu kvarlevande i Gammalsvenskby.Utskottet vill först erinra om att statliga medel tillforskning inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området gårtill universitet och högskolor samtHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). Stödtill humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning lämnas ocksåfrån Jubileumfond.Statsmakterna styr inte universitets- eller rådsforskningensinriktning annat än genom övergripande riktlinjer och ekonomiskasatsningar på större områden i samband med deforskningspolitiska besluten (senast prop.1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388). Sedan den 1juli 1993 ankommer det på universiteten och högskolorna attbesluta om inrättande av tjänster som professor och att såledessjälva besluta om dispositionen av tillgängliga medel förtjänster och om eventuella omprioriteringar mellan olikaområden. Statsmakterna styr inte heller hur RiksbankensJubileumsfond fördelar medel till olika forskningsprojekt.Endast inomvetenskapliga kriterier bestämmer vilka projekt somskall stödjas.Riksdagen tar i allmänhet ställning till mera övergripanderiktlinjer för verksamheten vid de centrala museerna och vidsådana myndigheter som . Endastundantagsvis beslutar om användning av anvisade medeltill särskilda projekt. Det ankommer på de berördainstitutionerna att utifrån av statsmakterna givna riktlinjeroch mål för verksamheten bestämma hur respektive institutionsinsatser bäst skall genomföras.Utskottet anser att inte bör göra ett sådantuttalande om användningen av anvisade medel som begärs i motionKr253, varför den avstyrks. Det ankommer således på ansvarigainstitutioner att utifrån riktlinjer för deras verksamhet ochutifrån kvalitetskriterier besluta om huruvida de skall ta uppprojekt för dokumentation av och forskning om ochdess invånares språk och liv.Utskottet vill i sammanhanget nämna att sedan det under senareår blivit möjligt att utan större formella svårigheter besökaGammalsvenskby har åtskilliga kontakter mellan ochGammalsvenskby tagits. Som resultat av dessa nya kontakter ochbesök har bl.a. en rad radioprogram och även någratelevisionsprogram producerats och sänts i ochSveriges Television. Vidare har nya böcker om ochdess invånare givits ut. Den nya situationen i , m.fl.länder har även ökat möjligheterna att utnyttja arkiv somtidigare varit stängda. Utskottet har också inhämtat attintresse för nya studier om ochgammalsvenskbyborna finns på institutioner vid både Uppsalauniversitet och . Forskning omGammalsvenskby har också aktualiserats i . beträffande lagskydd av ortnamnatt avslår motion 1993/94:Kr208,2. beträffande lagskydd för industriproduktion avkulturminnesskälatt avslår motion 1993/94:Kr246,3. beträffande ett nordiskt kulturhistoriskt år, m.m.att avslår motion 1993/94:Kr229,4. beträffande bildande av ett folkmusikinstitut iLövstabrukatt avslår motion 1993/94:Kr232,5. beträffande dokumentation av Gammalsvenskbyatt avslår motion 1993/94:Kr253.Stockholm den 15 november 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), ElisabethFleetwood (m), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(), (), (), (v), (), JanBackman (m), (), (), Nils-ErikSöderqvist (s) och ().