bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — Vidare anförs (s. 34):Ett av de avgörande skälen för att införliva konventionen ärju också att på området för mänskliga rättigheter skaparättslikhet mellan och på så sätt ytterligaremarkera den värdegemenskap som råder. Med ett sådant synsätt ärdet givet att det är just den gemensamma fördragstexten somskall ges rättsverkan i . Dessutom torde en önskvärd ochnödvändig följd av en inkorporering bli en ökad betydelse av ochintresse för såväl grundläggande fri- och rättigheter iallmänhet som den europeiska utvecklingen i frågor som rörmänskliga rättigheter. Även detta underlättas av attkonventionens originaltexter inkorporeras.Sverige är bundet även av andra konventioner på de mänskligarättigheternas område, t.ex. internationella konventionom medborgerliga och politiska rättigheter och 1989 årskonvention om barnets rättigheter. Fri- och rättighetskommitténhar emellertid ansett att intar en sådansärställning bland konventionerna om mänskliga rättigheter attden i inkorporeringshänseende bör behandlas på annat sätt änövriga konventioner. har en särställninggenom att dess tillämpning bygger på en utpräglat juridiskgrund, med prövning i domstol på talan av enskilda. Genomkonventionsorganens kontinuerliga praxisbildande verksamhet harkonventionens bestämmelser också successivt kommit attpreciseras på ett sätt som i viss utsträckning skiljer den frånandra konventioner. De nu nämnda omständigheterna har ocksåmedfört att konventionen i de europeiska länderna kommit att fåen särställning i det allmänna rättsmedvetandet. Av dessa skälbör en inkorporering nu avse endast har vid sin 44:e session, ,enhälligt rekommenderat de nordiska ländernas regeringar attvidareutveckla sitt samarbete på de områden som FN:sbarnkonvention berör. Rådet har också enhälligt rekommenderatatt de nordiska länderna i olika internationella sammanhangverkar för att efterlevnaden av prioriteras.Nordiska rådets socialutskott anförde i sitt betänkande, somlåg till grund för rådets beslut, att nedskärningarna ioffentliga utgifter har haft negativa konsekvenser för barn ochunga och att FN:s konvention om barns rättigheter kan medverkatill att barnens rätt som självständiga individer tas på störreallvar än i de nordiska länderna. Fråga har ocksåväckts om nordisk samverkan kring dessa frågor genombarnombudsmannainstitutionerna. En av de viktigaste uppgifternaför dessa institutioner är att övervaka att FN:s barnkonventionföljs upp i resp. land.FN:s barnkonvention har inte enbart som mål att trygga barnsrättigheter, utan de länder som anslutit sig har också förbunditsig att utveckla samhället så att synpunkter som gäller barnbättre beaktas. I finns det en gemensam tradition kringdessa frågor, skriver utskottet, varför det borde vara godaförutsättningar att föra positionerna gemensamt framåt.Internationellt har de nordiska länderna en lång tradition avaktiv medverkan till att FN:s konventioner efterlevs i olikadelar av världen. Ett problem är bruket av barnarbetskraft ochbarnprostitution. Ett av de bästa sätten att förbättra sådanabarns ställning är att bidra till finansiering av projektom dessa frågor, menar utskottet.Utskottet anför att bör ingå i underlagetför samarbetsprogrammet inom social- och hälsovårdssektorn inomNordiska rådet.Utskottets bedömningEn av viktigaste arbetsuppgifter är enligtlagen (1993:335) om att uppmärksamma att lagar ochandra författningar samt deras tillämpning stämmer överens medFörenta nationernas konvention om barnets rättigheter.Utskottet är inte berett att nu tillstyrka någon inkorporeringav . Motion Sf622 (v) yrkande 26 avstyrks.Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor (F 12)för internationella adoptionsfrågor () ärcentral förvaltningsmyndighet med ansvar för information,tillsyn och kontroll i frågor rörande internationellaadoptioner. Det övergripande målet för är att underlättaadoption i av utländskt barn. Nämnden skall därvidsträva efter att adoptioner sker till barnets bästa och ienlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och iSverige.Vidare redovisas i propositionen att regeringen i maj 1992tillkallade en särskild utredare för att göra en översyn avverksamheten med internationella adoptioner. Översynen harinitierats av bl.a. mot bakgrund av det nu avslutade arbetetinom Konferensen för internationell privaträtt i med attutarbeta en konvention med regler för hanteringen avinternationella adoptioner. Utredaren beräknas redovisaresultatet av sitt arbete . har i sinanslagsframställning till regeringen påtalat att konventionen omskydd för barn och samarbete vad avser internationellaadoptioner, som antogs i , kan få betydelse förnämndens verksamhet framgent.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslås att till adoptionsfrågor för /95anvisar ett ramanslag på 6 113 000 kr.I motion Sf271 av och (bådanyd) hemställs att till förinternationella adoptionsfrågor för /95 anvisar122 mindre än vad regeringen föreslagit eller således5 (yrkande 40). Med hänvisning till detstatsfinansiella läget föreslår motionärerna att ettbesparingskrav på läggs på myndigheten.Utskottets bedömningUtskottet finner den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen välavvägd. Utskottet föreslår att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motion Sf271(nyd) yrkande 40 till för internationellaadoptionsfrågor anvisar ett ramanslag på 6 113 000 kr.Adoptivbarnens situation m.m.I motion So216 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snabb ratificering av ominternationella adoptioner (yrkande 1), om stödet tilladoptivfamiljer efter ankomsten av ettadoptivbarn (yrkande 2) och om behovet av attuppföljningsansvaret när det gäller adoptivbarn regleras(yrkande 3). Motionären anför att under flera årarbetat för att konventionen skulle komma till stånd. Sverigesnuvarande organisation på det här området sammanfaller också välmed konventionens krav. Detta är enligt motionären skäl för attSverige bör vara bland de första att underteckna konventionen.En snabb ratificering av konventionen skulle vidare gynnakontakterna med barnens ursprungsländer.Motionären anför att de allra flesta adoptivfamiljer fungerarväl, men kan adoptivfamiljer utsättas för speciellapåfrestningar. Alla adoptivbarn har tidigt i livet varit med omminst en separation, och många barn har även andra traumatiskaupplevelser bakom sig som den nya familjen ställs inför attöverbrygga och kompensera barnet för. Ingen får ta emot ettutländskt barn för adoption utan socialnämndens medgivande, menofta upphör kontakten helt när adoptionen är juridiskt klar.Motionären anför att samhället har ett särskilt ansvar för attadoptivfamiljen får den hjälp och det stöd den behöver.Socialtjänsten bör därför få möjlighet att kontinuerligt erbjudahjälp även efter att adoptionen är juridiskt klar. Detta liggeri linje med som föreskriver att myndigheterna imottagarländerna skall främja utvecklingen av "post-adoptionservice" i sina länder. Motionären anser att detta bör kunnaregleras genom en komplettering av socialtjänstlagen ochsocialtjänstförordningen.I motion So259 av och (bådav) hemställs att hos regeringen begär en utredningav adoptivbarns situation i vuxen ålder. Motionärerna anför attsamhället har ett ansvar för att de barn som kommer hit somadopterade får en bra familjesituation. Blivandeadoptivföräldrar granskas och godkänns, men sedan de fått sinabarn har samhället ingen insyn i familjen. Många adopterade haren så komplicerad bakgrund och uppväxt att de får känslomässigaproblem som de i vuxen ålder kan behöva hjälp att komma tillrätta med. En del får stöd från sina adoptivföräldrar, andra fårdet inte. Motionärerna menar att samhället måste ha en beredskapatt ställa upp för vuxna adoptivbarn t.ex. med ekonomisktbistånd för psykoterapi så att de får möjlighet att bearbetasina svårigheter. Motionärerna anser vidare att en utredningbehövs om de vuxna adoptivbarnens situation. Utredningen börgenomföras i nära samarbete med , vuxnaadoptivbarns egna organisationer och övriga organisationer ochmyndigheter som har kunskap på området.I motion So613 av m.fl. (v) begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om enutredning om adoptionsfrågor (yrkande 1). Rättspraxisutesluter homosexuella som adoptivföräldrar genom att göra enspeciell tolkning av vad som är för barnets bästa. Frågan omsexuell läggning hos en person som önskar adoptera får dock,enligt motionärerna, inte bli avgörande för bedömningen omhan/hon är lämplig som förälder. Samhällets inställning tillhomosexuella har vidare förändrats i positiv riktning undersenare år. Därför bör en ny utredning göras trots att det baraär lade fram sittbetänkande. En statlig utredning innebär ett faktainsamlande avaktuell forskning och kan också få pådrivande effekt påforskningen i ämnet.Motionärerna begär vidare tillkännagivande till regeringen omdels vad i motionen anförts om forskning om adoptivbarn(yrkande 2), dels vad i motionen anförts om kvalificeratpsykologiskt stöd till adoptivfamiljer (yrkande 3).Motionärerna anför att forskningen kring adoptioner och omadoptivbarns anpassning till sina familjer och nya hemland sombarn eller vuxna är mycket knapphändig. Behovet av forskning ärmycket stort. Vidare anförs att samhällets stöd tilladoptivbarn och adoptivföräldrar måste utvecklas. Många onödigaproblem för såväl föräldrar som barn hade kunnat minskas ellerundvikas om samhällets stöd i form av psykologisk rådgivningm.m. varit mer aktivt.Förmyndarskapsutredningen presenterade sitt betänkandeAdoptionsfrågor, SOU 1989:100, . I sin översyn avadoptionslagstiftningen har utredningen i första hand undersöktom bestämmelserna i tillräcklig mån tillgodoser barnensintressen. Utredningen har också funnit det angeläget att setill att reglerna är så enkla som möjligt och att onödigbyråkrati motverkas. Några omfattande sakliga ändringar föreslåsinte. Liksom skall adoptioner i beslutas avdomstol. Vidare behålls kravet på att, om två personer villadoptera gemensamt, de skall vara gifta med varandra. Frågan omhomosexuellas rätt att adoptera berörs inte.Frågan bereds i regeringskansliet.I betänkande Partnerskap, SOU1993:98, som behandlar frågan om lagstiftning för s.k.registrerat partnerskap, behandlas också frågan om homosexuellasrätt att adoptera. Utredningen, som förordar en lagstiftning ompartnerskap och en lag om sambor av samma kön, anser attpartnerskapslagen inte skall ge möjlighet till adoption.Utredningen anför bl.a. följande i sin sammanfattning (s. 20):Vi tror också att en lagstiftning som möjliggör gemensamträttsligt föräldraskap för homosexuella par sannolikt skullestrida mot nuvarande värderingar i samhället. Eftersom enövervägande del av de underåriga barn som adopteras kommerfrån främmande länder måste även givarländernas inställningbeaktas. Med tanke på de reaktioner som väckts utomlands isamband med adoptioner där det efter adoptionsbeslut visat sigatt adoptanten lever i ett homosexuellt förhållande kan vi utgåfrån att ett flertal länder skulle ställa sig negativa tilladoption till två öppet homosexuella personer.Det förekommer såväl i heterosexuella som i homosexuellafamiljebildningar barn som bara har en rättslig förälder. Fråganom att trygga dessa barns rätt bör enligt vår uppfattning ses iett större sammanhang och kan inte lösas genom adoption av eneventuell make eller partner.Vi anser det emellertid vara angeläget att frågorna omadoption för homosexuella par, situationen för de barn som harendast en rättslig förälder och även för de barn som hartillkommit genom insemination inte glöms bort. Eftersom dessafrågor täcker ett vidare område än vårt uppdrag omfattarförordar vi att dessa frågor blir föremål för en särskildutredning.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Översynen av verksamheten med internationella adoptioner(dir. 1992:69) kommer enligt uppgift från utredningsmannen ocksåatt beröra frågan om stöd till adoptionsfamiljer samt frågan omuppföljning av adoptivbarnens situation.Utskottets bedömningFrågan om anslutning till bereds iregeringskansliet. Utskottet utgår från att beredningen skerutan onödigt dröjsmål. Motion So216 (fp) yrkande 1 avstyrks.Utredningen om , som skall avsluta sitt arbete ,kommer enligt uppgift att behandla frågan om stödet tilladoptionsfamiljer och adoptivbarnens situation. Utskottet anseratt utredningens förslag bör avvaktas. Motionerna So216 (fp)yrkandena 2 och 3, So259 (v) och So613 (v) yrkandena 2 och 3avstyrks därmed.Vad gäller yrkandet i motion So613 (v) konstaterar utskottetatt frågan om homosexuellas möjligheter att adoptera berörts iPartnerskapsutredningens betänkande. Betänkandet bereds efterremissbehandling i . Utskottet anser attkommande förslag bör avvaktas. Motion So613 (v) yrkande (F 13)() är en central myndighet meduppgift att administrera statsbidrag till vårdartjänst samt tillverksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser i anslutning tillriksgymnasium för rörelsehindrade. NV:s övergripande mål är attförbättra förutsättningarna för utbildning och studier för ungaoch vuxna med funktionshinder samt att administrera och utvecklaolika stöd som behövs i och omkring studiesituationen.I budgetpropositionen föreslås att till Nämndenför vårdartjänst för /95 anvisar ett ramanslag på8 856 000 kr.I motion Sf271 av och (bådanyd) yrkas att till /95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således (yrkande 41). Medhänvisning till det statsfinansiella läget föreslår motionärernaatt ett besparingskrav på läggs på myndigheten.Utskottets bedömningUtskottet finner den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen välavvägd. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrker motion Sf271 (nyd)yrkande 41.Statens institutionsstyrelse (F 15--F 16), som startade sin verksamhet den1 , skall fullt utbyggd svara för planering, ledningoch drift av de särskilda ungdomshemmen och av vissainstitutioner för vård enligt lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM). Styrelsen skall svara för attalla som behöver vård vid ett särskilt ungdomshem eller ettLVM-hem skall kunna beredas vård av god kvalitet. Styrelsenskall vidare i samarbete med kommuner och landsting verka förett vårdutbud som, med beaktande av närhetsprincipen, ärdifferentierat utifrån individuella vårdbehov.I budgetpropositionen föreslås att Statensinstitutionsstyrelse i fortsättningen disponerar två ramanslag,ett för den centrala delen och ett för vårdverksamheten vidinstitutionerna. Skälet till detta är att driften avinstitutionerna delvis skall finansieras med vårdavgifter sombetalas av de kommuner som utnyttjar platserna. Riksdagenföreslås till Central förvaltning för /95 anvisaett ramanslag på och till Vårdverksamheten ettramanslag på . Vidare föreslås riksdagenbemyndiga regeringen att för /95 medge Statensinstitutionsstyrelse en anslagskredit på av anslaget tillvårdverksamhet.I motion Sf271 av och (bådanyd) yrkas att till Statens institutionsstyrelse:Central förvaltning för /95 anvisar 411 000 krmindre än vad regeringen föreslagit eller således (yrkande 42) och till Statens institutionsstyrelse:Vårdverksamhet för /95 anvisar 9 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit eller således 441 000 000kr (yrkande 43). Med hänsyn till de ansträngdastatsfinanserna måste ett allmänt besparingskrav på ca 2 %utöver eventuella krav som regeringen ställt läggas.Utskottets bedömningUtskottet finner de i propositionen föreslagnamedelstilldelningarna välavvägda. Utskottet tillstyrker därmedpropositionens förslag till medelsanvisningar till Statensinstitutionsstyrelse för Central förvaltning och förVårdverksamhet och avstyrker motion Sf271 (nyd) yrkandena 42 och43. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringenatt medge den föreslagnaanslagskrediten.Socialvetenskapliga forskningsrådet (F 17--F 18)() är enforskningsfinansierande myndighet. Rådets uppgift ochövergripande mål är att stödja betydelsefull grundforskning ochtillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik ochfolkhälsovetenskap samt att informera om kunskapsläge ochaktuell forskning.I budgetpropositionen föreslås att tillSocialvetenskapliga forskningsrådet för /95anvisar ett ramanslag på till Förvaltning och ettreservationsanslag på till Forskningsmedel.I motion Sf271 av och (bådanyd) hemställs att till : Förvaltning för /95 anvisar113 mindre än vad regeringen föreslagit eller således5 (yrkande 44) och till : Forskningsmedel för /95 anvisar1 mindre än vad regeringen föreslagit eller således85 (yrkande 45). Med hänsyn till de ansträngdastatsfinanserna måste ett allmänt besparingskrav på ca 2 %utöver eventuella krav som regeringen ställt läggas.Utskottets bedömningUtskottet finner de i propositionen föreslagnamedelstilldelningarna välavvägda. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till medelsanvisningar tillSocialvetenskapliga forskningsrådet för Förvaltning och förForskningsmedel och avstyrker motion Sf271 (nyd) yrkandena 44och 45.Avveckling av (F 19)har med anledning av regeringens proposition1992/93:46 om ett nationellt smittskyddsinstitut m.m. (bet.1992/93:SoU7, rskr. 1992/93:86) bl.a. godkänt att Statensbakteriologiska laboratorium avvecklas i enlighet med vad somanförts i propositionen.I budgetpropositionen anförs att kostnaderna föravvecklingsorganisationen under /95 preliminärtkan uppskattas till . Enligt regeringensmening kan emellertid anslagsbelastningen för nämnda budgetårinte nu närmare beräknas. Regeringen föreslår därför attanslaget tas upp med ett formellt belopp på även /95.Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning. Utskottet hemställerInriktningen av socialpolitiken1. beträffande den generella välfärdspolitikenatt avslår motionerna 1993/94:So607 yrkande 1 och1993/94:So614,res. 1 (s)men. (v) delvis2. beträffande en rättighetslagatt avslår motion 1993/94:So261 yrkandena 2 och 5,men. (v) delvis3. beträffande inriktningen av hälso- och sjukvårdenatt avslår motion 1993/94:So430 yrkandena 1, 2, 4och 11,res. 2 (s) - delvis4. beträffande sjukvårdsproduktionenatt avslår motion 1993/94:So499 yrkandena 1--4,res. 2 (s) - delvis - motivres. 3 (nyd)5. beträffande folkhälsoaspekteratt avslår motion 1993/94:So430 yrkandena 6, 7och 19,res. 4 (s)6. beträffande upphävande av lagen om husläkare m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:So430yrkandena 3 och 8 och yrkande 10 delvis, 1993/94:So443 yrkandena1 och 3, 1993/94:So462 yrkandena 1 och 3 samt 1993/94:So476yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,res. 5 (m, fp, c, kds)7. beträffande dispens från lagen om husläkareatt avslår motion 1993/94:So476 yrkande 3,res. 6 (m, fp, c, kds) - motiv8. beträffande upphävande av lagen omläkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastikatt avslår motionerna 1993/94:So430 yrkande 10delvis, 1993/94:So443 yrkande 2 och 1993/94:So462yrkande 2,res. 7 (s)9. beträffande anhörigvårdenatt avslår motionerna 1993/94:So233 och1993/94:So249 yrkande 7,10. beträffande Ädelreformen m.m.att avslår motionerna 1993/94:So248 yrkande 1 och1993/94:So249 yrkandena 1, 2 och 5,res. 8 (s) - delvismen. (v) - delvis11. beträffande hemtjänstenatt avslår motion 1993/94:So249 yrkande 6,res. 8 (s) - delvis12. beträffande avtal med privata entreprenöreratt avslår motion 1993/94:So249 yrkande 10,res. 8 (s) - delvis13. beträffande nationella mål för handikappolitikenatt avslår motion 1993/94:So276 yrkande 1,res. 9 (s)14. beträffande diskriminering av handikappade m.m.att avslår motion 1993/94:So246 yrkandena 2 och 3,men. (v) - delvisAnslagA. Familjer och barn15. beträffande behovsprövade barnbidragatt avslår motion 1993/94:Sf271 yrkande 4,res. 10 (nyd) - delvis16. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen omallmänna barnbidragatt med avslag på motionerna 1993/94:So602 och1993/94:Sf271 yrkandena 1 och 2 antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,res. 10 (nyd) - delvis17. beträffande medelsanvisningen till Allmännabarnbidragatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:Sf271 yrkande 3 till Allmänna barnbidrag /95 anvisar ett förslagsanslag på 17 300 000 000kr,res. 10 (nyd) - delvis18. beträffande fusk med bidragsförskottatt avslår motion 1993/94:Sf271 yrkande 5,19. beträffande handläggningen av bidragsförskott ochbarnbidragatt avslår motionerna 1993/94:So611 och1993/94:So612,20. beträffande medelsanvisningen till Bidragsförskottatt med anledning av propositionen tillBidragsförskott för /95 anvisar ettförslagsanslag på 3 ,21. beträffande pedagogisk kampanj på daghematt avslår motion 1993/94:So605 yrkande 8,men. (v) - delvis22. beträffande övriga medelsanvisningar under Aatt för /95 anvisara) till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn ettförslagsanslag på ,b) till Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner ett förslagsanslag på ,C. Hälso- och sjukvård23. beträffande stiftelseatt med bifall till regeringens förslag bemyndigarregeringen att fatta nödvändiga beslut för att avvecklaApotekarsocietetens stiftelse för främjande av farmacinsutveckling och en god läkemedelsförsörjning,24. beträffande legitimation för tandläkareatt godkänner vad regeringen i avsnittet Tandvårdeni propositionen förordat om förutsättningarna för legitimationsom tandläkare,25. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till hälso-och sjukvårdatt till Bidrag till hälso- och sjukvård /95 anvisar ett förslagsanslag på ,26. beträffande privata vårdgivares anslutning tillförsäkringenatt avslår motionerna 1993/94:So408 och1993/94:So472,res. 11 (s) - motiv.27. beträffande ersättningen för psykoterapi m.m.att avslår motionerna 1993/94:So413 och1993/94:So458,men. (v) - delvis28. beträffande tilläggsdirektiv till HSU 2000att avslår motionerna 1993/94:So417 och1993/94:So459 yrkande 2,29. beträffande medelsanvisningen till Insatser mot aidsatt till Insatser mot aids för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på ,30. beträffande en nationell hivpolicyatt avslår motionerna 1993/94:So445 och1993/94:So436,31. beträffande smittskyddslagenatt avslår motion 1993/94:So455,men. (v) - delvis32. beträffande obligatorisk hivtestatt avslår motion 1993/94:So438,33. beträffande metadonbehandlingatt avslår motion 1993/94:So418 yrkande 1,34. beträffande fortsatt sprututbytesprogramatt avslår motion 1993/94:So418 yrkande 2,35. beträffande medelsanvisningen till Bidrag till Spriatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:So425 yrkande 2 till Bidrag till Spri /95 anvisar ett förslagsanslag på 26 900 000kr,36. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillhusläkarsystem m.m.att med anledning av propositionen till Bidragtill husläkarsystem m.m. för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 12 (m, fp, c, kds) - villk.37. beträffande Allmänt bidrag till hälso- och sjukvårdenatt avslår motion 1993/94:So476 yrkande 2,res. 13 (m, fp, c, kds) - villk.men. (v) - delvis38. beträffande övriga medelsanvisningar under Catt för /95 anvisara) till Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig ettramanslag på ,b) till Bidrag till WHO ett förslagsanslag på ,c) till Bidrag till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar ett anslag på ,D. Omsorg om äldre och handikappade39. beträffande samordning av bidrag till byggande avgruppbostäder och bidrag till viss ombyggnad av sjukhem m.m.att godkänner den av regeringen föreslagnasamordningen av bidrag till byggande av gruppbostäder och bidragtill viss ombyggnad av sjukhem m.m.,40. beträffande medelsanvisningen till Stimulansbidrag inomäldreomsorgenatt till Stimulansbidrag inom äldreomsorgen /95 anvisar ett reservationsanslag på900 ,41. beträffande fördelningsgrund för statsbidrag tilltolktjänstatt med anledning av motion 1993/94:So205 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 14 (m, fp, c, kds)42. beträffande stimulansbidrag till hälsocentretför barn ABatt avslår motion 1993/94:So255,43. beträffande medelsanvisningen till Vissastatsbidrag inom handikappområdetatt till Vissa statsbidrag inom handikappområdetför /95 anvisar ett reservationsanslag på672 ,44.