bet · GH01NU15 · 1994-03-24 00:00:00 — 1989/90:51, bet.NU18).Frågan om Volvos lokaliseringsbidrag, som tas upp i motion1993/94:N282 (v), var föremål för en riksdagsfråga i februari1994. Arbetsmarknadsminister besvarade då enfråga av () om Volvos lokaliseringsbidrag tillUddevallafabriken. I svaret (RD 1993/94:60) meddelades bl.a. attde återbetalda medlen från återgår till statskassan i desshelhet och att regionalpolitiska satsningar i olika regionergörs enligt de regler som statsmakterna har lagt fast. Vidarepåpekade statsrådet att regeringen följer utvecklingen iUddevallaregionen.Regeringen har, som tidigare redovisats, i budgetpropositionenlagt fram förslag beträffande regionala investmentbolag.Utskottet har i det föregående tillstyrkt detta.I sammanhanget bör också noteras att regeringen har aviseraten regionalpolitisk proposition till mars 1994.Som framgår av utskottets redovisning finns beträffandeflera av de frågor som tas upp i de här aktuella motionernasakförhållanden som gör att de synpunkter som förs fram på olikasätt är under beredning eller inte kräver någon åtgärd. Bortsettfrån detta anser utskottet att de berörda frågorna är av enutpräglat regional karaktär, vilka därför inte börfatta beslut om.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1993/94:T215(s), 1993/94:N283 (s), 1993/94:A469 (s), 1993/94:N307 (s) och1993/94:N282 (v) såvitt nu är i fråga.Stöd till uppfinnareRegeringen redovisar i budgetpropositionen förslag beträffandeden övergripande inriktningen för innovationsstöd. Bl.a.föreslås att ett innovationscentrum skall inrättas. Regeringenmeddelar att den avser att förelägga riksdagenförslag om hur medel skall tillföras och att därvid även fråganom verksamhetens organisatoriska hemvist skall behandlas.Utskottet planerar att i ett särskilt betänkande,1993/94:NU25, behandla det aviserade förslaget ominnovationsstöd. I det betänkandet kommer också förslaget ibudgetpropositionen om den övergripande inriktningen förinnovationsstödet att tas upp. Där kommer även motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden som direkt berör frågan ominnovationsstöd att behandlas. Detta gäller bl.a. tre yrkanden iNy demokratis partimotion 1993/94:N303.I föreliggande betänkande behandlas de delar av statens stödtill uppfinnare som finansieras via anslagetSmåföretagsutveckling (A 1) och anslagen Teknisk forskning ochutveckling () resp. Informationsteknologi ().Innovationsfrämjande åtgärder som finansieras via detförstnämnda anslaget behandlas i detta avsnitt. Som en bakgrundtill de motioner som tas upp här redovisar utskottet först vadregeringen anfört i budgetpropositionen.Innovationer som leder till nya produkter och processer ibefintliga eller nystartade företag är en viktig drivkraft förtillväxt och förnyelse av svenskt näringsliv, sägs det ipropositionen. Steget från idé till kommersialisering kan oftavara svårt och riskfyllt. Riskerna och kapitalinsatsernaöverstiger enskilda uppfinnares och små ochnystartade företags förmåga, heter det. Vidare kan det föreliggabehov av rådgivning, utbildning och förmedling av kontakter. Attunderlätta för innovatörer att föra idéer vidare tillkommersialisering är därför, enligt regeringens mening, enviktig näringspolitisk uppgift. De generella förutsättningarnamåste kompletteras med riktade insatser från statens sida.Regeringen aviserar att den senare kommer att uppdra åt NUTEKatt lämna förslag om olika insatser för att inom ramen förverkets resurser stimulera innovationsverksamhet. Regeringenavser vidare att ge i uppdrag att lägga fram förslag omhur avknoppningar från stora företag kan underlättas.Regeringen tillsatte -- efter förslag avutskottet (bet. 1993/94:NU25) -- en särskild utredare, professorBengt , med uppdrag att se över insatserna för attfrämja innovationsverksamhet. Regeringen delar den uppfattningsom utredaren för fram i betänkandet Innovationer för (SOU 1993:84) om att produktrådens verksamhet och verksamhetenhos Svenska uppfinnareföreningens rådgivare () bör utvecklas.NUTEK bör även fortsättningsvis kunna ge SUF i uppdrag att drivaoch utveckla sitt rådgivarnätverk, anser regeringen. Det kanockså vara lämpligt att lämna andra uppdrag som rör informationoch rådgivning för att främja innovationer, sägs det.Organisationskommittén för de regionala utvecklingsbolagen harenligt sina direktiv (dir. 1993:139) till uppgift att lägga framförslag om hur de regionala produktråden skall inordnas ibolagens organisation.För att öka stödet till innovationer bör, enligt regeringensmening, en verksamhet komma till stånd motsvarande den somenligt bör bedrivas av det s.k.innovationscentret. Syftet skall vara att i första hand bidratill finansiering av innovationer i tidigare utvecklingsskeden.Risknivån i projekten skall vara så hög att det är motiverat attstaten deltar i finansieringen. Regeringen avser, som tidigarenämnts, att förelägga förslag om hur medelför verksamheten skall tillföras.Innovationsutredningens förslag på skatteområdet -- införandeav en ny associationsform som skulle innebära att investerareinitialt skulle kunna tillföras obeskattat kapital, medgivandeav avdrag vid taxeringen vid infriande av ett borgensåtagande,införande av en tioårig avdragsrätt för uppfinnarkostnader iinkomstslaget tjänst och undantagande av royaltyinkomster frånbeskattning -- avvisas av regeringen med olika angivnamotiveringar. Beträffande utredningens förslag om enskattestimulans för satsningar i innovationsprojekt, somanknyter till frågan om ett eventuellt riskkapitalavdrag,hänvisas till en departementspromemoria och regeringensaviserade ställningstagande i frågan.I budgetpropositionen nämns att avser att under våren1994 påbörja en verksamhet med ett program för upphandling avFoU-tjänster från små och medelstora företag, benämnt Små ochnya företags innovationsutveckling med teknikbeställningsstöd(SNITS). Ett belopp om högst har avsatts förprogrammet. Regeringens bedömning är att FoU-upphandling frånsmå och medelstora företag kan vara ett lämpligt sätt att främjainnovationer. I ett första steg anser regeringen att bör fullföljas.I partimotionen 1993/94:N305 (s) kritiseras regeringen försenfärdighet när det gäller att lämna förslag till förbättratinnovationsstöd. Motionärerna erinrar om att regeringen tidigarehade utlovat ett sådant förslag till budgetpropositionen.Riksdagen bör, anser de, inte acceptera att regeringen nuhänvisar till förslag utan bör i stället omgåendefatta beslut om ökat stöd.Uppfinnarna behöver tre typer av stöd, sägs det i motionen --rådgivning, riskkapital och kontakter med entreprenörer.Rådgivningen bör stärkas genom att produktråden utnyttjas bättreoch rådens verksamhet byggs ut, anser motionärerna. Det ärvidare viktigt att aktivt stödja SUF. borde även hamöjlighet att ge stöd i andra former till uppfinnare. Ansvaretför att stimulera till kontakter mellan uppfinnare ochentreprenörer bör, enligt motionärerna, ligga påutvecklingsfonderna. Totalt har i motionen stöd till uppfinnar-och innovationsverksamhet beräknats till ,varav avser nästa budgetår; medlen börfördelas av NUTEK.Regeringen har i stor utsträckning tagit fasta påInnovationsutredningens förslag till åtgärder, sägs det i Nydemokratis partimotion 1993/94:N303. I stora delar kan partietansluta sig till regeringens förslag, heter det vidare. Dockanses det att ekonomiska förstärkningar och vissaskattelättnader är nödvändiga som ytterligare stimulansåtgärder.Motionärerna utgår från att arbetet med produktrådens verksamhetinom organisationskommittén för utvecklingsbolagen kommer attinnebära en fortsatt utbyggd samverkan mellan de olikaproduktråden. För att skapa en för produktråden gemensamarbetsform och kompetens måste dock , enligt motionärernasbedömning, ges i uppdrag att lägga fram förslag tillåtgärder, vilka kommer att kräva ytterligare resurser. Detföreslås bl.a. att ett kompetenshöjande utbildningsprogram ocheventuella personalförstärkningar skall genomföras inom enutökad kostnadsram på . Därutöver bör 3miljoner kronor anvisas för utveckling av samarbetet med SUF:slokala rådgivare, anser motionärerna.Vänsterpartiet anför i sin partimotion 1993/94:N281 attvillkoren för uppfinnare måste förbättras. Motionärerna anseratt förslag är tänkvärda och devälkomnar regeringens utfästelser om ökat stöd tillinnovationer. Beträffande den slutgiltiga utformningen ochfinansieringen avser motionärerna att återkomma i anslutningtill den av regeringen aviserade propositionen. I motionen sägsockså att stödet till SUF inte får minska. Vänsterpartietföreslår en total ökning av anslaget Småföretagsutveckling med100 , varav en del skall avsättas föruppfinnarverksamhet.Trots en rad positiva generella förändringar avseendeföretagsklimatet kvarstår, enligt vad som sägs i motion1993/94:N255 (fp, m, c, kds), följande tre problem:innovationsfrämjande åtgärder har i princip försvunnit,möjligheterna till finansiering av tidiga skeden iteknikbaserade projekt har kraftigt reducerats och systemet förstöd till ny- och småföretagande har blivit mer splittrat.Enligt motionärerna bör verksamheten vid -- genomomprioriteringar inom den av regeringen angivna budgetramen --följa följande riktlinjer: förstärkning av de allmäntinnovationsfrämjande insatserna, genom i första hand ett merutbyggt rådgivningssystem; införande av regionala stöd tillnyhetsgranskning och enkla prototyper; förstärkning avlånefinansieringen i tidiga tekniska utvecklingsskeden;införande av villkorslån för exportinitiativ på maximalt500 , av liknande typ som produktutvecklingsstödet;förbättrad samordning mellan , Industri- ochnyföretagarfonden, utvecklingsbolagen, de sjuteknikbrostiftelserna och teknopooler; överförande av medel förarbetsmarknadspolitiska insatser till näringspolitiska aktörer,förslagsvis utvecklingsbolagen.Utskottet har både våren och behandlat motioner omstöd till uppfinnare och utformningen av produktrådensverksamhet. Som tidigare påpekats beslöt ,med anledning av motionsyrkanden (c; kds; nyd), att anmodaregeringen att omgående låta utreda och lägga fram förslag tillåtgärder för att stödja uppfinnare och innovatörer (bet.1992/93:NU25). I en reservation (s) förordades i stället attriksdagen skulle anvisa utöverregeringens då aktuella förslag för stöd till uppfinnare. I enmeningsyttring (v) förordades också högre anslag för stöd tilluppfinnare än vad regeringen hade föreslagit. (undervåren 1993 föreslogs ytterligare för dettaändamål i en reservation (s) till betänkande 1992/93:NU30 omforskning. )I regleringsbrevet för innevarande budgetår har inom anslagetSmåföretagsutveckling under anslagsposten (2)Innovationsfrämjande åtgärder m.m., som disponeras av ,tagits upp . Enligt regleringsbrevet får fråndenna anslagspost medel utbetalas för följande:bidrag till ett belopp av högst till s.k.teknopooler för rådgivning m.m. åt teknikbaserade företag,bidrag till ett belopp av högst till för att finansiera informations-,rådgivnings- och utbildningsverksamhet riktad till främstetablerade eller potentiella innovatörer,bidrag till verksamhet vid länsvisa s.k. produktråd för bl.a.bedömning av tekniska idéer samt rådgivning till enskildainnovatörer och företag.Produktråden -- ett i varje län -- lämnar sedan hösten 1991rådgivning till innovatörer. Syftet med verksamheten är att ihela landet skapa lokala möjligheter och resurser för följande:bedömning av tekniska idéer, uppfinningar och innovationer;rådgivning till uppfinnare och innovatörer samt ekonomiskt stödi tidiga faser i innnovationsprocessen. Produktrådenadministreras av utvecklingsfonderna. Råden består av tre tillsex personer som kommer från utvecklingsfonderna, kommunerna,SUF, lokala företag och högskolor/universitet. svarar församordning och finansiering av produktrådens verksamhet.NUTEK finansierar dels produktrådens administrativa kostnadervia utvecklingsfonderna, dels direkt det projektstöd somproduktråden kan lämna. Kompletterande finansiering sker oftamed hjälp av medel från kommuner, landsting och länsstyrelsersåväl vad avser administrativa kostnader som direkt projektstöd.För år 1993 har bidragit med och förförsta med 6,8 miljoner kronor.Hösten 1993 behandlade utskottet, i anslutning tillproposition 1993/94:40 om småföretagsutveckling, en motion (nyd)med krav på att skulle ges i uppdrag att tillsammans medutvecklingsfonderna, näringslivet och SUF utreda och lämnaförslag till en enhetlig arbetsplan för landets alla produktråd.Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att det ipropositionen aviserades att regeringens ställningstagande tillInnovationsutredningens förslag skulle komma att redovisas ibudgetpropositionen 1994 och att produktrådens arbete härvidskulle komma att behandlas. Frågan om hur produktråden skallinordnas i de regionala utvecklingsbolagens organisation ingår,som nämnts, i den aktuella organisationskommitténs arbete.Utskottet anser -- i likhet med vad som anförs ibudgetpropositionen och i motion 1993/94:N303 (nyd) -- att detär en viktig näringspolitisk uppgift att på olika sättunderlätta för innovatörer att föra idéer vidare tillkommersialisering. Utskottet hälsar därför medtillfredsställelse regeringens förslag i budgetpropositionenbeträffande innovationsstöd. När förslaget om finansiering ochorganisation föreligger avser utskottet,som tidigare nämnts, att ta närmare ställning i frågan.I detta sammanhang vill utskottet understryka vikten av deinsatser som här är aktuella och som finansieras via anslagetSmåföretagsutveckling (A 1). Det gäller både produktrådensverksamhet och den verksamhet som SUF:s lokala rådgivarebedriver. När det gäller den förstnämnda verksamheten anserutskottet att en utökning är motiverad. har, som redanpåpekats, bidragit med för och med6,för . Utskottet anseratt en höjning av detta bidrag med på årsbasisär motiverat för genomförande av kompetensutbildningsprogramoch eventuella personalförstärkningar inom produktråden.Utskottet återkommer i det följande till förslag om ökning avanslaget Småföretagsutveckling till följd av detta. När detgäller bidrag till SUF:s verksamhet anser utskottet att det börbibehållas på nuvarande nivå.Med det anförda blir motion 1993/94:N303 (nyd) till en deltillgodosedd. De övriga här aktuella yrkandena i motionerna1993/94:N305 (s), 1993/94:N281 (v) och 1993/94:N255 (fp, m, c,kds) avstyrks av utskottet.Stöd till kvinnors företagandeFrågan om kvinnors företagande har aktualiserats i fleramotioner -- dels i partimotioner från Socialdemokraterna, , dels i fyra motioner från enskildamotionärer (s; fp; c; kds).Näringspolitiken måste prioritera åtgärder för att främjakvinnors företagande, anförs det i motion 1993/94:N305 (s).Särskilda insatser borde göras för att stödja kvinnor som villstarta egna företag eller på annat sätt engagera sig i små ochmedelstora företag. Det gäller inte minst på mindre orter iglesbygd. bör inom ramen för sina anslag ge särskilt stödför utbildning, ekonomiskt stöd, rådgivning och bildande avnätverk för kvinnliga småföretagare, anser motionärerna.För att underlätta kvinnors möjligheter att starta egnaföretag bör olika hinder undanröjas, framhålls det i motion1993/94:N275 (s). Gällande regler för glesbygdsstödet innebärt.ex. att bidrag till marknadsföring och produktutvecklingendast kan ges om det görs en investering. Kvinnligaföretagare gör sällan stora investeringar, vilket kan utgöra etthinder för dem att erhålla glesbygdsstöd. Det behövs vidare,enligt motionärernas mening, en annan låneform ännyföretagarlån, eftersom kvinnor ofta inte vill göra så storainvesteringar som krävs för att erhålla dessa lån. Kooperativ ären företagsform som passar många kvinnor, sägs det slutligen imotionen. Vissa regler diskriminerar dock, enligt motionärerna,denna företagsform. T.ex. gäller att finansiell verksamhetendast får bedrivas i aktiebolagsform, att bankgarantin inteomfattar kooperativa sparkassor och spar- och låneföreningarsamt att kooperativa företag inte kan erhålla nyföretagarlån.Undanröjandet av hinder för kvinnors företagande är syftetäven med motion 1993/94:N295 (kds). De tillgängligafinansieringsformerna tar inte i tillräcklig utsträckning hänsyntill kvinnliga nyföretagares situation, anser motionären. Honmenar att det måste finnas tillgång till olika former av lånfrån utvecklingsfonder m.m. utan krav på att företaget skallvara ett aktiebolag och hänvisar till att kvinnor ofta föredrart.ex. I stödområdena är det vanligtatt personer har flera jobb, varför starta-eget-bidraget, enligtmotionären, bör kunna användas mer flexibelt. Slutligen anserhon att nyföretagarlånet har för hög nedre beloppsgräns och attnivån i stället bör sättas så att det passar även för kvinnligaföretagare.Det riskvilliga kapital som finns på marknaden, bl.a. efterbeslut i om riskkapitalbolag, bör enligt vad som sägsi motion 1993/94:N284 (fp) i större utsträckning inriktas påföretagande inom tjänstesektorn, där många kvinnor är verksamma.Motionärerna erinrar om att har erhållit dels 20 miljonerkronor för att stimulera kvinnors företagande i detregionalpolitiska stödområdet, dels förrådgivning till kvinnor inom offentlig sektor som vill startaföretag. Motionärernas uppfattning är att dessa projekt är välvärda att satsa på och att det är viktigt att detåstadkoms en långsiktig struktur för hur kvinnors företagandeskall stödjas.EES-avtalet öppnar nya möjligheter till export av den typ avtjänster inom vilken kvinnor har hög kompetens, sägs det imotion 1993/94:A815 (c). Det är, enligt motionärerna, viktigtatt kvinnor uppmuntras att ta del av dessa möjligheter. För attuppnå målet om en ökad andel kvinnliga företagare krävs rättförutsättningar, rådgivning, stimulans, utbildning och tillgångtill riskkapital, heter det vidare. De nya utvecklingsbolagenoch riskkapitalbolagen bör utöka sin verksamhet med garantierför lån till kvinnors företagande, anser motionärerna. De menaratt detta skulle innebära ett försumbart risktagande men kunnage många nya arbetstillfällen. Turismen är en expanderandenäringsgren som ger sysselsättning till främst kvinnor, sägs detslutligen i motionen. Satsningar på turism måste erhålla stödoch rådgivning på samma sätt som gäller för verksamhet inomandra näringar, anförs det.I Ny demokratis partimotion 1993/94:N297 föreslås att detskall inrättas ett särskilt riskkapitalbolag för kvinnorsföretagande och att skall tillföras bolagetfrån Fond 92--94. Motivet bakom förslaget är att det, enligtmotionärerna, är mycket svårare för kvinnliga företagare änmanliga att finansiera sin verksamhet. Samma krav på hållbaraaffärsidéer som tillämpas av de existerande riskkapitalbolagenskall också gälla för det föreslagna riskkapitalbolaget, sägsdet i motionen.Vänsterpartiets förslag i motion 1993/94:N281 om ett ökatanslag till småföretagsutveckling skall bl.a. innefattaförstärkt stöd till kvinnors företagande.Utskottet har behandlat motioner omstöd till kvinnors företagande under både våren och (bet. 1992/93:NU25 och bet. 1993/94:NU11). Vid det senastetillfället anförde utskottet att det -- i likhet med regeringen-- anser att detta är ett angeläget arbetsområde för deregionala utvecklingsbolagen och hänvisade till att regeringen iden aktuella propositionen (prop. 1993/94:40) hade uttalat attsådana insatser bör ingå som en naturlig del blandutvecklingsbolagens insatser riktade till nyföretagare. I enreservation (s) betonades vikten av att utvecklingsbolagensärskilt skall prioritera åtgärder för att främja kvinnorsföretagande. Vidare sades där att insatser för att stödjakvinnor som vill starta egna företag borde utvecklas, inte minstpå mindre orter i glesbygd. följde utskottet.I budgetpropositionen sägs att även fortsättningsvisskall ha uppgiften att bedriva och samordna vissa projekt påsmåföretagsområdet. Inom ramen för anslaget tillsmåföretagsutveckling finansieras bl.a. projekt angåendekvinnors företagande.Vidare redovisas att regeringen gav iuppdrag att i samarbete med utvecklingfonder, länsstyrelser ochandra offentliga och privata organ genomföra vissa åtgärder föratt främja kvinnors företagande. Åtgärderna avser utveckling avbefintlig rådgivnings- och utbildningsverksamhet, insatser föratt främja kunskapsuppbyggnad om kvinnors företagande ochinternationellt samarbete på området. Vidare skall insatserriktade till särskilda grupper genomföras, däribland rådgivningför kvinnor inom offentlig sektor som vill starta företag. har anvisats för /94.NUTEK skall redovisa genomförda åtgärder och lämna förslag somrör den framtida inriktningen till regeringen senast den 15 maj1994.NUTEK avser, enligt uppgift, att i den av regeringen begärdaredovisningen lämna förslag beträffande framtida utformning avstödet till kvinnors företagande.NUTEK har () regeringens uppdragatt genomföra ett handlingsprogram som skall främja kvinnorsföretagande i det regionalpolitiska stödområdet. I uppdragetingår att verka för att rådgivning lämnas av kommuner ochutvecklingsfonder m.fl. till kvinnor som vill starta företag.Vidare skall lokala insatser prövas för att underlätta ochstimulera kvinnors företagande, t.ex. upprättande av en pool medlämpliga kandidater för styrelseuppdrag, utdelning avstipendier, utbildning i företagande samt personlig utveckling.Åtgärderna, som omfattar stödområdena 1 och 2, skall pågå . medelsram har utökats med förändamålet.Beträffande synpunkterna på utformningen av regler förbeviljande av nyföretagarlån, som tas upp i några motioner, kanföljande noteras. De nyföretagarlån som Industri- ochnyföretagarfonden kan bevilja får enligt den förordning (SFS1993:31) som reglerar fondens finansieringsverksamhet som mestuppgå till och får inte -- om det inte finnssärskilda skäl -- understiga . Nyföretagarlånet fårsvara för högst av kapitalbehovet. Enligt uppgift har lånunder beviljats vid ett tiotal tillfällen. Sedanmars 1993 kan utvecklingsfonderna lämna nyföretagarlån på sammavillkor som gäller för Industri- och nyföretagarfonden. Härföreligger dock ingen nedre beloppsgräns på 100 000 kr.Utvecklingsfonderna har också möjlighet att beviljanyföretagarlån till den som vill starta företag i form avhandelsbolag eller enskild firma. För nyföretagarlån hosIndustri- och nyföretagarfonden krävs att företaget är ettaktiebolag.När det gäller synpunkterna på att företag inomtjänstesektorn, och särskilt turistnäringen, skall ges sammamöjligheter till stöd som gäller för andra typer av företag kannoteras, att företag inom alla branscher kan få del avrådgivning och lånemöjligheter hos såväl utvecklingsfonderna somIndustri- och nyföretagarfonden.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i de häraktuella motionerna, att det är mycket angeläget att på olikasätt främja kvinnors företagande. Detta är också regeringensståndpunkt, vilket kommer till uttryck i bl.a. de uppdrag meddetta syfte som har getts till NUTEK.Utskottet finner därför inte påkallat med något initiativ avriksdagen i frågan. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /94:N305 (s), 1993/94:N275 (s), 1993/94:N284(fp), 1993/94:A815 (c), 1993/94:N295 (kds), 1993/94:N297 (nyd)och 1993/94:N281 (v) i berörda delar.Nätverk för småföretag m.m.Ett område inom småföretagspolitiken som inte gettstillräcklig uppmärksamhet är exportens centrala betydelse fördessa företag, hävdas det i motion 1993/94:N305 (s).EU-integrationen medför ökade krav på småföretagen, sägs det.Motionärerna föreslår därför ett särskilt program för att främjaexport hos småföretagen inom en total ram på 350 miljonerkronor, varav skulle avsättas för nästabudgetår. Programmet skulle innehålla stöd- ochstimulansåtgärder för att små och medelstora företag skall kunnakomma ut på Europamarknaden. Det skulle gälla kunskapsstöd avolika slag, t.ex. hjälp med marknadsföring, utbildning förförbättrade språkkunskaper och ökad förståelse för kulturellaskillnader. Ett annat viktigt inslag i programmet skall, enligtmotionärerna, vara att småföretag informeras om de möjlighetersom innebär. Det gäller bl.a. ökade möjligheter attkonkurrera om uppdrag i en offentlig upphandling.