bet · GH01KU38 · 1994-05-24 00:00:00 — Regeringen hänvisar bl.a.till att sekretesslagen ger sekretesskydd i nådeärenden och tillatt sekretess kan gälla i den nu aktuella ärendetypen hosRiksåklagaren och hos men att uppgifternablir offentliga när samma ärende behandlas hos regeringen.Meddelarfriheten bör enligt regeringen på samma sätt somgäller för paragrafen i övrigt begränsas när det gälleruppgifter vars röjande kan antas medföra fara för att någonutsätts för våld eller annat allvarligt men.Lagrådets endast redaktionella synpunkter på utformningen avbestämmelserna har beaktats i propositionen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag.Sekretess som avser tillsyn över stiftelserPropositionenI propositionen föreslås att det tas in en ny paragraf (21 §)i 8 kap. sekretesslagen i syfte att skydda uppgifter omstiftelsers affärs- och driftsförhållanden och om andraenskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. 8 kap., somgäller sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskildsekonomiska förhållanden, innehåller bl.a. bestämmelser omsekretess i statlig myndighets tillsynsverksamhet som rör bank-och kreditväsendet, värdepappersmarknaden ellerförsäkringsväsendet (5 §) och produktion, handel,transportverksamhet eller näringslivet i övrigt (6 och 7 §§). I7 kap. finns dessutom bestämmelser om sekretesskydd hosmyndighet som utövar tillsyn inom hälso- och sjukvården och inomsocialtjänsten (1 och 4 §§).Utöver dessa bestämmelser finns i 13 kap. 1 § en bestämmelseom överföring av sekretess. Bestämmelsen innebär att om enmyndighet i sin tillsynsverksamhet erhåller sekretessbelagdauppgifter från en annan myndighet så gäller sekretessen ocksåhos den mottagande myndigheten.Någon generell bestämmelse som reglerar sekretess itillsynsverksamhet över stiftelser finns inte enligt nu gällanderegler.I propositionen framhålls att de uppgifter som förekommer i enmyndighets tillsynsverksamhet i fråga om stiftelser många gångerär samma typ av uppgifter som förekommer i tillsynsverksamhetöver näringslivet, hälso- och sjukvården samt ,vilka uppgifter kan sekretessbeläggas enligt nu gällande regler.I likhet med vad som gäller enligt 8 kap. 6 § första stycket 1sekretesslagen föreslår regeringen att sekretessen enligt dennya paragrafen skall gälla med rakt skaderekvisit, dvs. medpresumtion för offentlighet.När det gäller meddelarfriheten för de aktuella uppgifternaföreslås i propositionen en inskränkning i fråga om uppgifter omenskilds personliga förhållanden som kan vålla allvarligt men omde röjs. Det blir då enligt propositionen de verkligt känsligauppgifterna som omfattas av undantaget från huvudregeln ommeddelarfrihet. En sådan bestämmelse föreslås införas i 16 kap.1 § sekretesslagen. Enligt nu gällande regler råder visserligeni den tillsynsverksamhet som regleras i t.ex. 8 kap. 6 och 7 §§sekretesslagen meddelarfrihet för uppgifter som rör enskildsaffärs- och driftsförhållanden, men inte när det gällerekonomiska eller personliga förhållanden för den som trätt iaffärsförbindelse med den som är föremål för tillsynen. Inomhälso- och sjukvården och råder endast iundantagsfall meddelarfrihet.I propositionen hänvisas till att regeringen lagt fram ettförslag till stiftelselag (prop. 1993/94:9), vari föreslås att iprincip alla stiftelser skall stå under tillsyn huvudsakligen avlänsstyrelserna. gäller att endast stiftelser medallmännyttigt ändamål är föremål för tillsyn. -- har ihuvudsak antagit regeringens lagförslag med ikraftträdande den 1januari 1996 (bet. 1993/94:LU12, rskr. 225).MotionenBengt m.fl. (v) begär i motion K53 att sekretessen iden föreslagna paragrafen skall begränsas till att gällatillsynsverksamheten avseende stiftelser som har till ändamålatt ge ut bidrag eller ge vård till privatpersoner och dåomfatta endast uppgift om enskilds personliga och ekonomiskaförhållanden om det kan skada den enskilde om uppgiften röjs.Enligt motionärerna har stiftelser redan med dagenssekretessregler kunnat bli ett led i en uppbyggnad avmaktpositioner i näringsliv och samhälle.Utskottets bedömningUtskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när detgäller behovet av generella sekretessbestämmelser också i dentillsynsverksamhet som gäller stiftelser. Mot bakgrund av attden aktuella paragrafen utformats med presumtion föroffentlighet bör det enligt utskottets mening finnastillräckliga möjligheter att tillgodose allmänhetens intresse avinsyn. Utskottet delar också regeringens bedömning om behovet avinskränkning i meddelarfriheten när det gäller särskilt känsligauppgifter. Utskottets tillstyrker följaktligen propositionensförslag i denna del och avstyrker motion K53.Konkursförvaltares tillgång till sekretessbelagdarevisionspromemoriorPropositionenI propositionen föreslås ett tillägg till 9 kap. 1 och 2 §§sekretesslagen som gäller skatte- och tullsekretess. är sekretessen absolut i fråga om uppgiftersom framkommit vid revision och som rör enskilds personliga ochekonomiska förhållanden. Den föreslagna lagändringen innebär attkonkursförvaltare utan hinder av sekretess kan få tillgång tilluppgifter i revisionspromemoria. Vidare föreslås i propositionenatt den sekretess som enligt 9 kap. 9 § sekretesslagen gällerför vissa uppgifter hos allmän advokatbyrå i ärende om rättsligtbiträde skall utvidgas till att därutöver omfatta ärende rörandeförvaltning i konkurs. För konkursförvaltare som inte äranställda i allmän tjänst föreslås ändringar i 14 kap. 10 §sekretesslagen med innebörd att myndighet skall kunna uppställaförbehåll som inskränker rätten att lämna uppgiften vidare närdet gäller uppgift i revisionspromemoria som lämnas tillkonkursförvaltare. Förbehållet får enligt regeringens förslagdock inte innebära ett förbud för förvaltaren att utnyttjauppgiften om det behövs för att han skall kunna fullgöra deskyldigheter som åvilar honom i anledning av konkursen.Regeringsrätten har med hänvisning till 9kap. 2 § sekretesslagen avslagit konkursförvaltares begäran attfå ta del av revisionspromemorior. I propositionen framhålls attden enskilde gäldenären normalt själv har tillgång tillrevisionsmaterialet och att konkursförvaltaren i viss meninginträder i hans ställe i och med konkursen. Det kan då enligtpropositionen vara naturligt att förvaltaren har samma möjlighetsom gäldenären att få ta del av uppgifter som finns hosskatteförvaltningen eller hos annan beskattningsmyndighet ianledning av företagen revision. Konkursförvaltaren har enligtkonkurslagen en långtgående utredningsskyldighet och för att hanskall kunna fullfölja sitt uppdrag är det av största betydelseatt han har tillgång till gäldenärens bokföring ochdokumentation i övrigt. Inte sällan är bokföringen bristfälligoch den saknas ibland helt. Vid sådana förhållanden skulle imånga fall tillgång till en revisionspromemoria väsentligenkomma att underlätta förvaltarens arbete. Det är dessutom frågaom uppgifter som gäldenären enligt konkurslagen är skyldig attlämna till konkursförvaltaren.Meddelarfrihet skall enligt regeringens förslag inte råda föruppgifter som omfattas av de nya bestämmelserna i 9 kap. 9 §sekretesslagen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del.Sekretess för vissa uppgifter hos JustitiekanslernPropositionenI propositionen föreslås att den sekretess som gäller iJustitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens rätt (11kap. 4 § sekretesslagen) skall utvidgas till att också gälla föruppgifter som erhållits från enskilda med anledning avrättstvister om det kan antas att det allmännas ställning sompart försämras om uppgiften röjs. Den nu gällande sekretessenhos Justitiekanslern är mer begränsad än vad som i allmänhetenligt 6 kap. 7 § sekretesslagen gäller för uppgifter hosmyndigheter som är inblandade i en rättstvist. Sekretessen försådana uppgifter avser i motsats till vad som gäller hosJustiekanslern alla sådana uppgifter i en rättstvist sominhämtats för myndighetens räkning -- med ett rakt skaderekvisit-- oavsett vem som tillhåndahållit uppgifterna. Det är enligtregeringen otillfredsställande att det allmännas ställning sompart i en rättstvist riskerar att bli sämre i de fallJustiekanslern företräder staten än när någon annan myndighetför talan. Det har förekommit att Justitiekanslern tvingats atttill motparten lämna ut material som bedömts vara av betydelseför hans fortsatta processföring i målet.Någon inskränkning i meddelarfriheten föreslås inte.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del.UtrikessekretessenMotionernaOlle () begär i motion K416 från den allmännamotionstiden att bestämmelserna om utrikessekretess skall ändrasi syfte att åstadkomma en möjlighet att häva sekretessen iärende som gäller flyktingspionage mot enskild. Det kan enligtmotionären vara av vital betydelse för enskilda som är berördaav flyktingspionage att få vetskap om vilka uppgifter somlämnats.I motion K435 av () från den allmännamotionstiden framhålls att det finns ett behov av attbakgrundsmaterial till beslut i asylärenden görs offentliga. Dennu gällande ordningen där t.ex reserapporter inte lämnas utinnebär stora olägenheter för asylsökande och flyktingadvokater,som kan ledas till misstankar om att behandlingen inte varitkorrekt.BakgrundEnligt 2 kap. 1 § första stycket sekretesslagen gällersekretess hos regeringen och inom utrikesrepresentationen föruppgift som angår förbindelser med annan stat eller iövrigt rör annan stat, mellanfolklig organisation, myndighet,medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan att detta störSveriges mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadarlandet.Sekretess gäller hos annan myndighet än som avses i förstastycket för uppgift som anges där, om det kan antas att det störSveriges mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadarlandet om uppgiften röjs.Sekretessen enligt andra stycket gäller således -- i motsatstill första stycket -- med presumtion för offentlighet.Regeringsrätten har dock i en dom 1982 (RÅ82 2:80) förklarat attrisken för skadeverkningar för diplomatiska verksamhetbegränsar utrymmet för offentliggörandet av sådana uppgifter omSveriges förbindelser med annan stat eller i övrigt rörandeannan stat som överlämnat till andramyndigheter. En av utgångspunkterna vid Regeringsrättensprövning var ett uttalande i förarbetena (prop. 1979/80:2 del As. 131) om att en prövning av sekretess hos en handling somkommer in både till regeringen och till annan myndighetsjälvfallet inte borde leda till skilda resultat.Ett förslag om ändring av 2 kap. 1 § sekretesslagen harnyligen överlämnats till regeringen av Utredningen omutrikessekretessen (SOU 1994:49). Utredningen har haft somuppdrag att överväga om ett EU-medlemskap ger anledning attändra bestämmelserna om utrikessekretessen med en allmänutgångspunkt att offentlighetsprincpen inte skall försvagas utanhelst stärkas. I utredningsbetänkandet framhålls att önskemåletom ökad öppenhet i utrikesfrågorna talar för att ettskaderekvisit med presumtion för offentlighet bör införas föralla myndigheter. Utredaren föreslår därför att det införs ettenhetligt rakt skaderekvisit för hela utrikessekretessenstillämpningsområde. Förslaget innebär att man skall förordna omutrikessekretess endast om det kan antas att det stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet omuppgiften röjs. Utredaren tror att den lättnad iutrikessekretessen som han föreslår kan genomföras utan förfångför de legitima krav på konfidentialitet som kan föreligga inomregeringskansliet och utrikesförvaltningen. Det är enligtutredningen klart att det i vissa sammanhang är både nödvändigtoch angeläget att uppgifter som passerar kan ges sekretesskydd. Ett hänsynstagandetill uppgiftslämnarens önskemål bör dock kunna inrymmas äveninom en skadeprövning med rakt skaderekvisit.Utskottets bedömningFrågan om reglerna för utrikessekretess ses för närvarandeöver inom mot bakgrund av det ovan redovisadeutredningsbetänkandet. Utskottet förutsätter att sådanasynpunkter som tas upp i de båda motionerna därvid kommer attövervägas. Enligt utskottets mening bör regeringens förslagavvaktas. Motionerna 1993/94:K416 och 1993/94:K435 avstyrksföljaktligen.Utskottet tar slutligen i detta betänkande även upp enkomplettering av övergångsbestämmelserna i lagen (1994:136) omändring i sekretesslagen (1980:100). Ändringslagen skall träda ikraft . Genom lag (1994:262) om ändring i dennämnda ändringslagen har beslutats om vissa ändringar i 9 kap.20 §. Med dessa sistnämnda ändringar har följt ett behov avkompletterande övergångsreglering. Utskottet föreslår mot dennabakgrund en ändring av övergångsbestämmelserna i lagen 1994:136.--Utskottet tillstyrker också en redaktionell justering av 16kap. 1 § 5 sekretesslagen, vilket föreslås i propositionen. beträffande sekretess i tillsyn över stiftelseratt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1993/94:K53 antar bifogat lagförslag såvitt avser 8 kap.21 § sekretesslagen,men. (v)2. beträffande 9 kap. 2 § sekretesslagenatt med anledning av regeringens förslag och medändring av beslutet (rskr. 335) såvitt gällerlagen om ändring i sekretesslagen beslutar att 9 kap. 2 §sistnämda lag skall ha följande som Utskottets förslagbetecknade lydelse:Lydelse enligt Utskottets förslagbeslut (rskr. 1993/94:335) 9 kap. 2 §Sekretess gäller i1. särskilt ärende om revision eller annan kontroll i fråga omskatt, tull eller avgift samt annan verksamhet som avsertullkontroll och som inte faller under 1 §,2. ärende om kompensation för eller återbetalning av skatt,3. ärende om anstånd med erläggande av skattför uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden.I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 §första stycket tredje -- sjätte meningarna.Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i förstastycket 2 och 3. Utan hinder av sekretessen får uppgift i en revisionspromemoria lämnas till förvaltare i den reviderades konkurs.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst tjugo år.3. beträffande regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen i övrigtatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1993/94:K51 och 1993/94:52 antar bifogat lagförslag,4. beträffande vissa övergångsbestämmelseratt antar följande förslag till lag om ändring ilagen (1994:136) om ändring i sekretesslagen (1980:100)Förslag tillLag om ändring i lagen (1994:136) om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att i kraft- ochövergångsbestämmelserna till lagen (1994:136) om ändring isekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse.Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden . skall föreskrifter skallfortfarande gälla i forfarande gälla i frågafråga om uppgifter som om uppgifter som hänförhänför sig till sig till mål omärenden enligt lagen tillämpningen av lagen(1986:442) mot etnisk (1976:600) om offentligdiskriminering. Äldre föreskrifter skall fortfarande gälla i fråga om uppgifter som hänför sig till ärenden enligt lagen (1986:442) mot etnisk diskriminering.4. beträffande utrikessekretessenatt avslår motionerna 1993/94:K416 och 1993/94:K435,den 24 maj 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (),(m), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Sekretess i tillsyn över stiftelserDet finns inte motiv för att vidga sekretessen så långt somregeringen föreslår när det gäller tillsyn över stiftelser. Motbakgrund av att stiftelser visat sig kunna bli ett led iuppbyggnad av maktpositioner i näringsliv och samhälle finns detett befogat intresse för allmänhetens insyn. Däremot finns detfog för en vidgad sekretess när det gäller stiftelser som hartill ändamål att ge ut bidrag eller vård till privatpersoner.Riksdagen bör besluta bestämmelser i denna riktning.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 borde ha hemställt:1. beträffande sekretess i tillsyn över stiftelseratt med bifall till motion 1993/94:K53 och medanledning av propositionen antar regeringens förslag till lag omändring av sekretesslagen (1980:100), såvitt avser 8 kap. 21 §med den ändringen att paragrafen erhåller följande som"meningsyttringens förslag" betecknade lydelse:Propositionens förslag Meningsyttringens förslag 8 kap. 21 §Sekretess gäller i Sekretess gäller iverksamhet som består i verksamhet som består itillsyn över stiftelser, tillsyn över stiftelser,för uppgift om stiftelses vilka har till ändamålaffärs- eller att utge bidrag eller gedriftförhållanden eller vård till behövandeom annan enskilds personliga privatpersoner, om enskildseller ekonomiska personliga och ekonomiskaförhållanden, om det kan förhållanden om det kanantas att stiftelsen eller den antas att den enskilde ellerenskilde eller någon honom någon honomnärstående lider skada närstående lider skadaeller men om uppgiften eller men om uppgiftenröjs. röjs.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst , såvitt angår uppgift om enskilds personligaförhållanden och annars i högst tjugo år.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1dels att 5 kap. 2 och 3 §§, 7 kap. 2, 4, 11, 12, 15 och 21§§, 9 kap. 1 och 9 §§, 11 kap. 4 §, 14 kap. 10 § och 16 kap. 1 §skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 kap.21 §, av följande lydelse.4 Senaste lydelse SFS 1994:86.