bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Utskottet avstyrkte då en radmotionsyrkanden om större medelsanvisningar än vad regeringenförordat i avvaktan på att en långsiktig strategi föranvändningen av underhållsmedel --2003 ladesfast. I samma betänkande behandlades även anslag förByggande av vägar. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om enförändrad medelstilldelning med hänvisning till att fjolåretsriksdagsbeslut om en långsiktig investeringsplan förinvesteringarna i trafikens infrastruktur bör ligga fast.Riksdagen biföll utskottets hemställan (rskr.1993/94:279). Enligt utskottets mening saknas det skäl att nu --efter beslut -- göra en annan bedömning.Trafikutskottet förordar därför att yrkandena 1 och 3 i motionFi50 (s) avslås.Vidare kan nämnas att ett förslag i en s-motion om en ökadmedelsanvisning för drift och vidmakthållande av statligajärnvägar behandlades och avstyrktes av utskottet i betänkandetBanverket m.m. (bet. 1993/94:TU13). till de extra underhållsinsatser som gjorts påjärnvägsområdet och till den långsiktigastrategiska plan som utarbetar för drift ochvidmakthållande. förutsatte även att ytterligareinsatser kan komma att göras om så bedöms vara lämpligt av t.ex.sysselsättningspolitiska skäl. följde utskottet ochavslog motionen (rskr. 1993/94:157).Trafikutskottet har ingen annan uppfattning i frågan ochförordar därför att motion Fi50 (s) yrkande 2 avslås.Förslag i en s-motion om ett särskilt anslag förinvesteringar i flygplatser behandlades av utskottet ibetänkandet Luftfart (bet. 1993/94:TU15). var dåinte berett att ställa sig bakom den föreslagnamedelsanvisningen. följde trafikutskottet och avslogmotionen (rskr. 1993/94:159). Inte heller idenna fråga finner trafikutskottet skäl att frångå sin nyligengjorda bedömning och föreslår följaktligen att också yrkande 4 imotion Fi50 (s) avslås.Ett förslag om ett särskilt anslag för att delfinansiera enny containerterminal i har behandlats av trafikutskottet ibetänkandet Avreglering av järnvägstrafiken och riktlinjer förSJ (bet. 1993/94:TU28). bedömdeterminalprojektet som intressant såväl för att förbättra denregionala balansen som för att effektivisera transportsystemet.Frågan ansågs dock närmast böra bedömas av SJ och Rail Combi AB.Vidare påtalades möjligheten att söka arbetsmarknadspolitiskamedel för projektet. Mot denna bakgrund avstyrktetrafikutskottet förslaget. biföll utskottetshemställan (rskr. 1993/94:309). mening saknas det skäl att nu -- två veckorefter beslut -- göra en annan bedömning.Trafikutskottet förordar därför att också yrkande 6 i motionFi50 (s) avslås.Slutligen kan nämnas att trafikutskottet i betänkandet Post-och telekommunikationer har behandlat och avstyrkt ett förslagom att tidigarelägga AXE-utbyggnaden (bet.1993/94:TU17). följde trafikutskottetsställningstagande och avslog motionen (rskr.1993/94:199). Inte heller i denna fråga finner trafikutskottetskäl att frångå sin gjorda bedömning och föreslårföljaktligen att yrkandena 7 och 8 i motion Fi50 (s) avslås.Stockholm den 19 maj 1994På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), i (m), (),(), (), (),(), (), (nyd),(), (), (), LisbetCalner (s) och ().Kenneth Attefors (nyd) har inte närvarit vid besluten underavsnitten Anslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt och Ny länsflygplats för , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Ny länsflygplats i (m), i (m), (), (), (), ()och () anser att den del av trafikutskottetsyttrande i avsnittet Ny länsflygplats i som börjar med"vars" och slutar med "blir tillgodosett" bortha följande lydelse:Trafikutskottets uppfattning ligger fast. Utskottet anserdet således synnerligen angeläget att den nya flygplatsen kanbyggas . Med den planeringsordning somfastställts i stor enighet ankommer det dock inte på riksdagenatt anvisa medel för enskilda flygplatsinvesteringar i landet.För att bedöma och ta ställning till den ekonomiska bilden ochprojektets närmare utformning krävs dessutom ett utförligarebeslutsunderlag än vad som redovisas i de aktuella motionerna.Trafikutskottet anser därför att det bör ankomma på regeringenoch andra berörda parter som att närmareöverväga hur projektet bör genomföras. Härvid kan erinras om denmöjlighet som regeringen har att från finansfullmakten beslutaom utgifter för vissa sysselsättningsskapande åtgärder trots attsärskilda medel inte har anvisats på statsbudgeten förändamålet.Av det anförda följer att trafikutskottet för sin del anseratt ändamålet med motionerna kan tillgodoses. Något initiativfrån är därför inte erforderligt, varför motionernaFi38 (s) yrkande 3 och Fi50 (s) yrkande 5, Fi58 (m, fp) och Fi60(c) bör avslås.2. Andra kommunikationsåtgärderSven-Gösta , , , , , och (alla s)anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnittet Andrakommunikationsåtgärder som börjar med "kan" ochslutar med "Fi50 (s) avslås" bort ha följande lydelse:Enligt trafikutskottets uppfattning kommer vägarna ävenfortsättningsvis att utgöra det grundläggande transportnätet iSverige. För att transportkedjan skall fungera i sin helhet ärdet därför nödvändigt att de satsningar som görs på stamvägnätetkompletteras med underhållsinsatser. anserockså att det eftersatta vägunderhållet som är en följd avregeringens anslagstilldelning medför allvarliga problem genomatt bl.a. många landsbygdsvägar helt stängs av i skogslänen.Trafikutskottet har mot denna bakgrund i stor enighet vid ettflertal tillfällen betonat vikten av ökadeinsatser för drift och underhåll av det statliga vägnätet så attdet samlade vägkapitalet kan bibehållas. har ävenenligt trafikutskottets mening väl dokumenterat behovet av ökademedel samt klart visat de mycket negativa konsekvenserna avotillräckliga anslag.Trafikutskottet kan konstatera att regeringen nu i efterhanddelvis synes ha insett problemet med bristande vägunderhåll ochförordat en förhöjd medelsanvisning för särskildaunderhållsåtgärder. Som framhålls i motion Fi50 (s) yrkande 1 ärdock detta inte tillräckligt. föreslår därföratt anslag till drift och underhåll av statliga vägarför nästa budgetår beräknas till . Dettainnebär en anslagsökning med utöver vadregeringen förordat budgetproposition. Riksdagenbeslutade i enlighet med regeringens förslag(prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. TU26, rskr. 279).Trafikutskottet bedömer vidare att en trafikförsörjning sommedger snabba, miljövänliga och säkra transporter för både godsoch personer är av grundläggande betydelse för möjligheterna attknyta samman landets olika regioner med varandra. Insatser föratt effektivisera kommunikationerna är dessutomframtidsinriktade eftersom landets produktionsförmåga höjssamtidigt som meningsfulla arbetstillfällen skapas snabbt. Somredovisas i motion Fi50 (s) krävs därför en rad andra insatserinom trafik- och kommunikationsområdet för att främja denekonomiska utvecklingen. Det gäller ökade underhållsmedel tillBanverket, höjda investeringsanslag till vägbyggande,tidigarelagda investeringar i AXE-systemet, investeringar iflygplatser och en ny godsterminal i Luleå.Av det anförda följer att trafikutskottet för sin del anseratt bör bifalla motion Fi50 (s) yrkandena 1--4 och6--8.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Anslag till underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtJag anser att den föreslagna vägsatsningen är alltför generösttilltagen som det i många regioner finns andrainvesteringar som är mer angelägna. Det gäller exempelvis inomROT-sektorn, data- och telekommunikationsområdet samt inomutbildningssektorn. Statens investeringar kan därmed bli merframtidsinriktade. Studier visar nämligen att vägarnas standard-- på nuvarande nivå -- har en mycket ringa effekt pånäringslivets produktivitet medan andra faktorer, som t.ex.arbetskraftens utbildningsnivå, har större effekt. Regeringensförslag till medelsanvisning bör därför, som framhålls i motionFi32 (v) yrkande 59, reduceras med till 1,5miljarder kronor. Detta innebär att ett reservationsanslag påtotalt bör anvisas för nästa budgetår.Näringsutskottets yttrande1993/94:NU8yBilaga 9KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1993/94:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /95, m.m.(kompletteringsproposition) jämte motioner såvitt propositionenoch motionerna rör näringsutskottets beredningsområde.Av förslagen i kompletteringspropositionen harnäringsutskottet funnit anledning att i detta yttrandekommentera förslaget (bil. 1 mom. 3) om redovisning avnettoinkomsterna från utförsäljningen av olja ur de statligaberedskapslagren. Härutöver behandlar utskottet följandemotioner som väckts med anledning avkompletteringspropositionen.1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att sänka räntenivån,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamma åtgärder måste vidtas mot finansielladerivat,17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitiken.1993/94:Fi32 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (63) att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäljning av och AB.1993/94:Fi45 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. beslutar att anvisa ytterligare tillutvecklingsbolagens lånekapital,2. för /95 beslutar anvisa ytterligare 50miljoner kronor för stöd till uppfinnarverksamhet,3. beslutar att för /95 anvisa 335 miljonerkronor för insatser i vissa branscher i enlighet med vad somanförs i motionen Aktiv näringspolitik,4. beslutar att anvisa för åtgärder försmåföretagens exportverksamhet,5. hos regeringen begär att statens aktieinnehav iförvaltningsbolagen säljs,6. beslutar återkalla det bemyndigande som gavsregeringen att sälja ut AB har vidare till näringsutskottet överlämnatvissa förslag i kompletteringspropositionen. Det gällerbilagorna 3 () och 12 ()samt ett förslag i bilaga 7 () om statligaägarinsatser m.m. i Nordbanken. Dessa delar av propositionen,som inte har föranlett några motioner, behandlar utskottet ibetänkande 1993/94:NU29.NäringsutskottetNäringspolitikFöretagsklimatet i har förbättrats dramatiskt under desenaste åren, sägs det i kompletteringspropositionen (bil. Enligt regeringen är villkoren för företagande nu merförmånliga och stabila än de kanske varit under någon periodtidigare . Detta, heter det vidare, är enav förutsättningarna för den produktions- ochsysselsättningsexpansion som är nödvändig för att åstadkommafortsatt stadigt förbättrade offentliga finanser och hejdadtillväxt i statsskulden.I motion 1993/94:Fi45 (s) erinras om förslag om olikanäringspolitiska åtgärder som har framlagts i motion1993/94:N305 (s), vilken väcktes under allmänna motionstiden.Dessa förslag har behandlats av ibetänkande 1993/94:NU15 om näringspolitik.Med åberopande av vad som anförts i sistnämnda motion upprepasnu flertalet av förslagen. Sålunda krävs att 300 miljoner kronorskall tillföras den centrala lånefond som skall inrättas för deregionala utvecklingsbolagen. Vidare föreslås att 335 miljonerkronor skall anvisas för insatser inom vissa branscher. Härjämteskulle anslås för att stödja småföretagensexportverksamhet. I de två senare beloppen har motionärernabeaktat att beviljat medel med anledning av yrkanden imotion 1993/94:N305 (s).De nu aktuella förslagen avslogs av men följdes uppi reservationer (s) och -- väsentligen -- i en meningsyttring(v).I fråga om storleken på lånefonden för de regionalautvecklingsbolagen påpekade utskottet att bolagen kommer attdisponera ca för finansiering av små ochmedelstora företag. Därtill erinrades om verksamheten hosIndustri- och nyföretagarfonden och hos de nyinrättadeteknikbrostiftelserna. Vidare hänvisades till olika åtgärder påskatteområdet som vidtagits för att underlättariskkapitalförsörjningen.Vid utskottsbehandlingen förordade företrädarna för motionenföljande fördelning av de begärda medlen till olikabranschfrämjande åtgärder (med angivande av anslag inomNäringsdepartementets huvudtitel):stöd till prospektering (nytt anslag; ),insatser för den träråvarubaserade industrin (; 100miljoner kronor),återinrättande av verkstadstekniska delegationen --VT-delegationen (; ),insatser för livsmedelsindustrin (; ),ytterligare medel till () för att främja övrig teknisk forskning och utveckling (F1; ),stöd till kvinnors företagande (A 1; ).Motionärernas begäran om medel för att främja småföretagensexportverksamhet fördelades enligt följande:åtgärder för att underlätta för små och medelstora företag attkomma ut på Europamarknaden (A 1; ),ökat bidrag till i -- SIS(C 3; ).I flertalet av de aktuella frågorna hänvisade utskottet tillde olika insatser inom berört område som har vidtagits eller somplaneras. Beträffande prospektering och VT-delegationenerinrades om utskottets principiella uppfattning att statensroll på det näringspolitiska området i huvudsak skall vara attskapa generellt goda förutsättningar för näringslivet; varkenprospektering i statlig regi eller återinrättande avVT-delegationen borde därför komma i fråga. Kravet påytterligare medel till avstyrktesmot bakgrund av pågående omorganisation av standardiseringen.Med hänvisning till vad näringsutskottet anfört i dessafrågor i betänkandet 1993/94:NU15 avstyrker utskottet de häraktuella yrkandena i motion 1993/94:Fi45 (s).InnovationsstödPå grundval av förslag av den s.k. ibetänkandet (SOU 1993:84) Innovationer för harregeringen i proposition 1993/94:206 föreslagit ett ökatstöd till innovationer. Enligt regeringens förslag skall enstiftelse -- benämnd Innovationscentrum -- inrättas för att påolika sätt stödja innovationsverksamhet. Medel motsvarande6,av kapitalet i 92--94 skall tillföras den nyastiftelsen.Med anledning av nämnda proposition har det väckts fyramotioner. I en av dessa (s) har det yrkats avslag påpropositionen och föreslagits att ytterligare 50 miljoner kronorskall anvisas till för stöd till innovationsverksamhet.Också i en annan motion (v) föreslås att skall avslåpropositionen. I en tredje motion (nyd) anförs att den avregeringen föreslagna satsningen är otillräcklig. en större budgetram för den föreslagna stiftelsen och att10 skall anvisas till för att främjainnovationsverksamheten i . Vidare menar motionärerna atten garantifond på bör inrättas vid Industri-och nyföretagarfonden för att säkra bankkrediter vidnyföretagarlån.Näringsutskottet har tidigare denna dag behandlatpropositionen jämte motioner i betänkandet 1993/94:NU25.Utskottet har därvid tillstyrkt propositionen och avstyrktmotionerna. I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), krävs att propositionen skall avslås och attytterligare medel () i stället skall tillförasNUTEK för att främja innovationsverksamheten. I en annanreservation (nyd) ges stöd åt motionsyrkandet om inrättande aven garantifond vid Industri- och nyföretagarfonden.I motionerna 1993/94:Fi45 (s) och 1993/94:Fi31 (nyd) har detframställts motsvarande yrkanden om ökat stöd tillinnovationsverksamhet. Sålunda krävs i förstnämnda motion att 50miljoner kronor skall anslås till för detta ändamål. I denandra motionen upprepas förslagen om inrättande av engarantifond vid Industri- och nyföretagarfonden och om att 10miljoner kronor skall anvisas till för eninnovationsfrämjande kampanj.Näringsutskottet går här inte vidare in på dessa frågorutan hänvisar till vad företrädarna för resp. parti har anfört ibetänkandet 1993/94:NU25 om innovationsstöd. mening bör lämna de nu aktuellayrkandena med anledning av kompletteringspropositionen utanåtgärd och sålunda avslå dessa.Statens aktier i förvaltningsbolagen beslutade (prop. 1993/94:40, bet.NU11) att huvuddelen av statens aktier i -- motsvarande av samtligaaktier -- skulle överföras till stiftelsen Industri- ochnyföretagarfonden (), till det nya moderbolaget för deregionala utvecklingsbolagen -- --() och till de sju nya teknikbrostiftelserna (). Dethar avsetts att resp. organ, som har staten som huvudman, skallanvända avkastningen från aktierna som stöd för att finansierasin verksamhet. Efter dessa överföringar av aktier ägde statendirekt genom av aktierna i de bådabolagen.På förslag av regeringen beslutade sedan i april1994 att statens resterande aktier i och skulleavyttras (prop. 1993/94:100 bil. 13, bet. Regeringenbemyndigades att genomföra en sådan avyttring. har såmeddelats att dessa aktier har sålts till huvudsakligen svenskainstitutioner. Det totala försäljningsvärdet uppgår till 270miljoner kronor.I motionerna 1993/94:Fi45 (s) och 1993/94:Fi32 (v) förordasatt statens innehav av aktier i de båda förvaltningsbolagenskall säljas. Motionerna väcktes innan det blev känt att statensresterande aktier i bolagen nu har avyttrats.Med hänvisning till tidigare beslut och den nyligengenomförda försäljningen av statens resterande aktier i ochBure avstyrker näringsutskottet motionerna 1993/94:Fi45 (s)och 1993/94:Fi32 (v) i här berörda delar.Statens aktier i beslut (prop. 1991/92:69, bet.NU10) att bemyndiga regeringen att sälja statens aktier i vissaangivna företag omfattar bl.a. innehavet av aktier i läkemedels-och bioteknikföretaget . Staten äger, genomFörvaltningsaktiebolaget , aktier iPharmacia motsvarande av aktiekapitalet.Nyligen har från meddelats att regeringenbeslutat att huvuddelen av statens aktier i skallsäljas . Staten avser att behålla aktiermotsvarande av kapitalet. Avtal härom har träffatsmed . Prospektet kommer att offentliggöras,varvid även en maximal storlek på statens erbjudande kommer attmeddelas. Målet för försäljningen uppges vara att allaprivatpersoner som så önskar skall kunna köpa minst 50 aktier ibolaget. Förutom till allmänheten och till anställda inomPharmacia kommer erbjudande om köp av aktier att riktas tillsvenska och utländska institutioner. För allmänheten kommeranmälningstiden att pågå 1--. Parallellthärmed kommer ett anbudsförfarande för institutioner att fortgåtill , då priset till institutionerna fastställs. Pådetta pris kommer allmänheten och de anställda att få en rabattpå 5--. Försäljningen beräknas inbringa ca 10 miljarderkronor. Ca 4 500 deltar i försäljningen.I motion 1993/94:Fi45 (s) begärs att skall avbrytaden planerade utförsäljningen av statens aktier i har under den gångna mandatperioden genomdrivit ettstort antal ideologiska privatiseringar, anförs det. Dessa sägsha inneburit att statens samlade förmögenhet har minskatavsevärt. Motionärerna redovisar två skäl för sitt förslag attstoppa försäljningen. De påpekar, för det första, attaktiekursen har sjunkitmed 15--. En försäljning nu skulle innebära en storförmögenhetsförlust för staten, konstateras det. Vidare menarmotionärerna, för det andra, att den planerade försäljningenallvarligt skulle försvåra för andra aktörer på aktiemarknadenatt tillförsäkra sig erforderligt riskkapital.Enligt näringsutskottets uppfattning bör det berördayrkandet i motion 1993/94:Fi45 (s) med kraft tillbakavisas.Riksdagen har, som nämnts, bemyndigat regeringen att säljastatens aktier i ett stort antal företag, inkl. de här aktuellaaktierna. Vidare har vid återkommande tillfällen --senast (bet. 1993/94:NU16) -- avslagit motioner medbegäran om att bemyndigande till regeringen attprivatisera statliga företag skall återkallas.Härutöver gäller att motionärernas kritik mot attförsäljningen skulle försvåra näringslivetsriskkapitalförsörjning helt saknar grund. Internationellerfarenhet visar nämligen att privatiseringar av statligaföretag leder till att nytt riskkapital kommer fram. Personersom inte ägt aktier attraheras av erbjudanden omförsäljningar av statens aktier i olika bolag. Ett belägg fördetta är också att erbjudandet om försäljning av aktierna iAssiDomän AB blev övertecknat 2,3 gånger. Härtill kommer att detfinns en utländsk efterfrågan på aktierna i internationella anseende på aktiemarknaden skullevidare allvarligt försämras om erbjudandet om köp av aktier iPharmacia skulle dras tillbaka efter det attförsäljningsprocessen påbörjats. Det skulle även vara till storskada för bolaget om försäljningen nu inte kan genomföras.Med det sagda avstyrker alltså näringsutskottet motion1993/94:Fi45 (s) såvitt nu är i fråga.Vissa finansiella frågorI motion 1993/94:Fi31 (nyd) efterlyses åtgärder för att uppnåen sänkning av bankernas räntemarginaler. Det är ytterstanmärkningsvärt, heter det, att regeringen inte har gjort någotåt de enorma ränteskillnader som bankerna har tillämpat underlång tid. Det anförs att staten såsom ägare av Nordbanken, viastyrelsen i banken, borde kunna påverka denna bank att sänkamarginalerna, vilket sedan skulle få effekt i hela banksystemet.Vidare borde i samband med förhandlingarna medbankerna om stöd och garantier kunnat ställa krav beträffanderäntorna.Frågor om bankernas räntemarginaler har behandlats avutskottet i betänkandet 1993/94:NU18 om bank- ochförsäkringsfrågor. Där redogörs för räntemarginalernasutveckling på basis av en rapport frånRiksbanken . Skillnaden mellan de genomsnittliga ut-och inlåningsräntorna i bankerna för lån i svenska kronor varper , vilket innebaren minskning sedan motsvarande tidpunktåret innan. minskade skillnaden medytterligare 0,2 procentenheter.I nämnda betänkande har också behandlats motioner (s; nyd; v)om konkurrensförhållandena på bankområdet. Med anledning avdessa föreslår utskottet att anmodar regeringen attsnarast återkomma med förslag till hur konkurrensen inombanksektorn kan förbättras. Det är nödvändigt, anför utskottet,att bankerna nu svarar upp mot de statliga stödinsatserna genomatt sänka räntemarginalerna och öka utlåningen och därmed bidratill att få fart på den svenska ekonomin. I en reservation (m,fp, c, kds) föreslås att motionerna inte skall föranleda någotinitiativ från sida. Där pekas på de åtgärder somvidtagits för att liberalisera lagstiftningenoch stärka det finansiella systemet; härigenom finns det nu godaförutsättningar för ett ökat konkurrenstryck. Att dessaförändringar börjar ge resultat visas av antalet ansökningar ombankoktroj och av att ett ökat antal utländska banker driververksamhet här, heter det vidare i reservationen. Riksdagenväntas senare denna dag fatta beslut i ärendet.Näringsutskottet hänvisar till behandlingen i nämndabetänkande och föreslår att det nu aktuella yrkandet i motion1993/94:Fi31 (nyd) avslås av riksdagen.I denna motion framställs också ett yrkande om åtgärder föratt öka kontrollen av handeln med finansiella derivat.Derivat är spekulationsobjekt som till sin natur intekan länkas in i kontrollerade banor, anför motionärerna. Demenar att regeringen bör hörsamma den oro som framförtsbeträffande handeln med olika derivat och återkomma tillriksdagen med förslag till erforderliga åtgärder.Användningen av olika derivatinstrument (optioner, terminer,svappar och futures) har ökat starkt och kommitatt utgöra en icke oväsentlig del av de finansiella marknaderna.Derivat förekommer relaterade till valutamarknaden,aktiemarknaden, räntemarknaden och till olika råvarumarknader.Riskproblematiken är sannolikt mest uttalad vad gäller s.k.OTC-instrument, dvs. i fråga om sådana instrument som handlasmed på individuell basis till stor del utanför reguljärahandelsplatser.Inom har påbörjats ett projektrörande derivatmarknaderna. I projektet kartläggs storleken påhandeln med derivat i samt omfattningen av svenskaaktörers användning av derivat gentemot utländska motparter.Huvudinriktningen är att risksituationen på OTC-marknaden skallstuderas. En rapport beräknas kunna framläggas under sommaren1994.Handeln med derivat är också en prioriteradfråga inom . Där pågår nu en granskning avdenna handel med avseende på olika aspekter -- rapportering,redovisning, marknadsrisker och normgivning.Av den lämnade redovisningen framgår att handeln medfinansiella derivat är föremål för översyn inomsåväl som .