bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Motion Fi5 (mp) yrkandena 7--9 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande avgiftsväxling mellan egenavgifter ocharbetsgivaravgifteratt med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkandena 4 och 11 och medanledning av motionerna 1994/95:Sf4 och 1994/95:Sf6 avslår proposition1994/95:25 avsnitt 7 yrkandena 7 och 8 samt motion Fi5 yrkandena 7--9 och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,76. Avgiftsväxling mellan egenavgifter och arbetsgivaravgifter (mom. 51)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenAvgiftsväxling mellan egenavgifter och arbetsgivaravgifter börjar med"delar" och slutar med "lagen (1981:691) om socialavgifter"bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att höjningen av de allmänna egenavgifterna innebären ökad beskattning av arbete som motverkar hög sysselsättningsgrad ocharbetsintensiva verksamheter som tjänsteföretag, återvinningsindustri, vårdochomsorg. Avgifter främjar inte en bättre miljö. Avdragsgilla egenavgifter kandessutom missgynna låginkomsttagare. Enligt utskottets mening skallsocialförsäkringssystemet vara skattefinansierat på ett solidariskt sätt.Finansutskottet bör därför föreslå att med bifall till motion Fi5(mp) yrkandena 7--9 dels avslå propositionen i denna del, dels som sin meningge regeringen till känna vad som anförts om solidarisk skattefinansiering.Motionerna Fi1 (m) yrkandena 4 och 11, Sf4 (fp) och Sf6 (m) avstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande avgiftsväxling mellan egenavgifter ocharbetsgivaravgifteratt med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkandena 7--9 avslårproposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkandena 7 och 8 samt motionerna 1994/95:Fi1yrkandena 4 och 11, Sf4 och Sf6 och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,77. Framtida avgiftsuttag (mom. 52)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "har ingen" och slutar med "avallmänna egenavgifter" bort ha följande lydelse:Som tidigare redovisats motsätter sig finansutskottet såväl att denallmänna egenavgiften till sjukförsäkringen höjs som att arbetsgivaravgifternai form av arbetsmarknadsavgift höjs resp. sjukförsäkringsavgift sänks.Utskottet motsätter sig därutöver den av regeringen föreslagna höjningen avdenallmänna egenavgiften till sjukförsäkringen --1998.Finansutskottet föreslår därför att med bifall till motionerna Fi1(m) yrkandena 6 och 12 samt Fi2 (c) yrkande 11 avslår propositionen i dennadel. Av det anförda följer att motion Fi4 (v) yrkande 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande framtida avgiftsuttagatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi1 (m) yrkandena 6 och 12samt 1994/95:Fi2 yrkande 11 och med avslag på proposition 1994/95:25 avsnitt 7yrkande 10 och motion 1994/95:Fi4 yrkande 16 som sin mening ger regeringentillkänna vad utskottet anfört,78. Framtida avgiftsuttag (mom. 52)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken med "har ingen" och slutar med "avallmänna egenavgifter" bort ha följande lydelse:Finansutskottets principiella inställning är att socialförsäkringarnaskall finansieras med arbetsgivaravgifter och skatter och att avgifterna skallbetalas även på inkomstdelar överstigande 7,5 basbelopp. Trots dettaaccepterarutskottet regeringens förslag att allmän egenavgift i form avsjukförsäkringsavgift tas ut fr.o.m. . Utskottetvill emellertid anföra följande. Med egenavgifter för både sjukförsäkring ochpensionsförsäkring kan det samlade uttaget av egenavgifter närma sig avlönesumman för dem som har inkomster under 7,5 basbelopp. Ett så stort uttagskulle slå hårt mot dem som har låga inkomster och är därför oacceptabelt.Enligt utskottet måste utformningen av egenavgifterna omprövas i samband medbeslut om det framtida pensionssystemet, varför utskottet föreslår riksdagenatt begära ett tillkännagivande om detta. Med det anförda bifaller utskottetpropositionen i denna del med det tillägg som föreslås i motion Fi4 (v)yrkande16. Motionerna Fi1 (m) yrkandena 6 och 12 och Fi2 (c) yrkande 11 avstyrksemellertid.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande framtida avgiftsuttagatt med bifall till proposition 1994/95:25 avsnitt 7 yrkande 10 ochmed anledning av motion 1994/95:Fi4 yrkande 16 samt med avslag på motionerna1994/95:Fi1 yrkandena 6 och 12 och 1994/95:Fi2 yrkande 11 godkänner vadregeringen förordar om uttaget av allmänna egenavgifter åren 1996--1998 ochsomsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,79. Socialavgifter på vinstandelar (mom. 53)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenSocialavgifter på vinstandelar börjar med "gör från"och slutar med "i denna motion" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att ett vinstandelssystem i företagen gör deanställda delaktiga i företagens resultat och sprider ägandet. Systemetfrämjarproduktivitet och utgör ett långsiktigt sparande. Vinstandelssystemet kanäven ha en positiv effekt med avseende på de anställdas engagemang ochintresseför det egna företagets verksamhet samt påverka förutsättningarna föravtalsrörelsen positivt. Med hänsyn till det anförda tillstyrkerfinansutskottet motionerna Fi1 (m) yrkande 13, Fi2 (c) yrkandena 15 och 18,Fi3(fp) yrkande 8 och 1993/94:Sf262 (c) samt avstyrker bifall till motion1993/94:Sk353 (s) yrkandena 11 och 12.dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande socialavgifter på vinstandelaratt bifaller motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 13, 1994/95:Fi2yrkandena 15 och 18, 1994/95:Fi3 yrkande 8 samt 1993/94:Sf262 och avslårmotion1993/94:Sk353 yrkandena 11 och 12 samt som sin mening ger regeringen tillkännavad utskottet anfört,80. Särskilda löneskatter samt premieskatt för grupplivförsäkringar (mom. 54)(), (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken samt premieskatt för grupplivförsäkringar börjar med"har" och slutar med "löneskatt på pensionskostnader" bortha följande lydelse:Regeringens förslag i fråga om löneskatterna och premieskatten sägs vara enkonsekvens av att egenavgifterna höjs . Utskottet vill medanledning härav erinra om att det finns ett samband mellan å ena sidan desärskilda löneskatterna och premieskatten och å andra sidan skattedelen ide sociala avgifterna. Förmånsrelaterade egenavgifter är inte någon skatt, ochdet samband som regeringen belägger existerar inte. Höjningen av de särskildalöneskatterna och premieskatten bör avvisas (prop. 1 Finansdepartementetlagförslag 11, 14 och 15). Utskottet tillstyrker således motionerna Fi1 (m)yrkande 29, Fi2 (c) yrkandena 28, 30 och 31 samt Fi5 (mp) yrkandena 10--12.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande särskilda löneskatter samt premieskatt förgrupplivförsäkringaratt med bifall tillmotionerna 1994/95:Fi1 yrkande 29, 1994/95:Fi2 yrkandena 28, 30 och 31 och1994/95:Fi5 yrkandena 10, 11 och 12 avslår i proposition 1994/95:25 avsnitt 8idenna del framlagda förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, lag om ändring i lagen (1990:1427) omsärskild premieskatt för grupplivförsäkringar m.m. samt lag om ändring i lagen(1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,81. Förtidspensionärer m.m. (mom. 55), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFörtidspensionärer m.m. börjar med "delar" och slutarmed "Fi4 (v) yrkande 15" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att de åtgärder för att minska antalet långasjukfall och förtidspensioneringar som regeringen har för avsikt att föreslåunder innevarande är bra. De övriga förslagen till åtgärder som lagtsfram i promemorian Ds 1994:91 bör emellertid genomföras , i ställetför att hänskjutas till ytterligare beredning inom Sjuk- ocharbetsskadeberedningen. Utskottet tillstyrker motion Fi1 (m) yrkandena 8--10och föreslår att detta ges regeringen till känna. Av det anförda följer attmotionerna Fi2 (c) yrkande 10 och Fi4 (v) yrkande 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande förtidspensionärer m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkandena 8--10 samt medavslag på motionerna 1994/95:Fi2 yrkande 10 och 1994/95:Fi4 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,82. Förtidspensionärer m.m. (mom. 55)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenFörtidspensionärer m.m. börjar med "delar" och slutarmed "Fi4 (v) yrkande 15" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att Sjuk- och arbetsskadeutredningen i stället föratt ges tilläggsdirektiv om att överväga grunderna för beräkning avförtidspension och sjukersättning skall få i uppdrag att ta fram förslag arbetslivsförsäkring. Denna arbetslivsförsäkring bör ersätta de nuvarandeolika försäkringarna vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet, förtidspension,tillfällig föräldrapenning och lönegaranti vid konkurser. En sådan försäkringskulle innebära en avsevärd förenkling av nuvarande olika system. Försäkringenskall ge ett inkomstskydd upp till 5 basbelopp och därmed en nivå somgaranterar alla en grundtrygghet. Finansieringen skall ske till hälften medarbetsgivaravgifter och till hälften med egenavgifter, och avgifterna skallförvaltas i ett särskilt fondsystem utanför statsbudgeten. Vad utskottetanförtbör med bifall till motion Fi2 (c) yrkande 12 ges regeringen till känna.Åtgärder i linje med Fi1 (m) yrkandena 8--10 bör följaktligen anstå.MotionernaFi1 (m) yrkandena 8--10 och Fi4 (v) yrkande 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande förtidspensionärer m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 10 samt med avslagpå motionerna 1994/95:Fi1 yrkandena 8--10 och 1994/95:Fi4 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,83. Besparingar inom område (mom. 56), , , (alla m) ochMats () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken område börjar med "gör i" ochslutar med "motion Fi9 (m)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan i och för sig instämma i att kraftfulla åtgärderkrävs för att komma till rätta med den statsfinansiella situationen.Besparingskrav kan emellertid inte läggas ut på den statliga förvaltningenutanhänsyn till olika verksamhetsgrenars vikt för samhällsutvecklingen i stort.Närdet gäller verksamhetsområde måste särskild hänsyn tastill att verksamhetsområdet är av central betydelse för rättssäkerheten.Härtill kommer särskilt polisens och kriminalvårdens viktiga uppgift attförebygga brott. I sammanhanget kan t.ex. nämnas att polisen redan ålagts ettbesparingsbeting på som skall genomföras under budgetåren1993/94--1995/96 och att belastningen på kriminalvården ökar. Besparingar idenstorleksordning som aviseras i propositionen kommer oundvikligen att fåkonsekvenser -- i form av neddragningar -- för resurserna tillbrottsbekämpningen. Detta kommer att resultera i ökad brottslighet och minskadrättstrygghet i samhället. Det kan enligt utskottets mening inte accepteras.Enligt utskottets mening finns således starka skäl för attJustitiedepartementets verksamhetsområde undantas från besparingskrav i vartfall för nästa budgetår. bifaller därför motion Fi9 (m).dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande besparingar inom områdeatt bifaller motion 1994/95:Fi9 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,84. Besparingar inom område (mom. 57)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken område börjar med "instämmeri" och slutar med "samt Fi14 (s)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet är av uppfattningen att ytterligare nedskärningar avbiståndet ej bör ifrågakomma.Kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befäst i och denallmänna opinionen. är en återgång till enprocentsnivån också eninternationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även av det skälet börprioriteras.Att avsätta av BNI till internationellt utvecklingssamarbete är ettmoraliskt åtagande gentemot de fattiga länderna. Det är en fråga av storinternationell betydelse och en tydlig signal till andra i-länder om vårtgemensamma ansvar för tredje världens utveckling. Att nå tillbaka tillenprocentsmålet måste ses som en högt prioriterad reform inom Sverigesu-landspolitik.Valutakrisen ställde i en både dramatisk och uniksituation. Den krisuppgörelse mellan den borgerliga regeringen ochSocialdemokraterna som då träffades innehöll både skattehöjningar ochutgiftsnedskärningar på de allra flesta områden, även biståndet. Syftet varatträdda ekonomi och därmed basen för både välfärd och bistånd. Förbiståndets del måste detta ses som en engångsföreteelse som inte får upprepas.I stället måste den successiva ökningen av biståndsanslaget som därefterinleddes fortsätta så att enprocentsmålet upprättas så snart som möjligt.Utskottet ställer sig således inte bakom förslaget att frysa biståndet pånuvarande nivå och avslår vidare propositionens förslag avseende överföring av300 från biståndet till asylkostnader.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att propositionen i denna delsamt motionerna Fi14 (s) och Fi4 (v) yrkande 8 bör avstyrkas. Utskottettillstyrker motionerna Fi2 (c) yrkande 19, Fi3 (fp) yrkande 11, Fi4 (v)yrkande7 samt Fi5 (mp) yrkandena 30 och 31.dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följande lydelse:57. beträffande besparingar inom områdeatt bifaller motionerna1994/95:Fi2 yrkande 19, 1994/95:Fi3 yrkande 11, 1994/95:Fi4 yrkande 7 och1994/95:Fi5 yrkandena 30 och 31 samt avslår motionerna 1994/95:Fi14 och1994/95:Fi4 yrkande 8 i denna del och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,85. Besparingar inom Försvarsdepartementets område (mom. 58), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken område börjar med "delar" ochslutar med "motion Fi8 (m)" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening är förslagen på försvarsområdet vad avsersåväl omfattning som inriktning inte tillräckligt preciserade för att utgöraunderlag för beslut om neddragningar. Utan att känna till konsekvenserna förmöjligheterna att genomföra försvarsbeslut är det således intemöjligtatt bifalla regeringens förslag.Utskottet menar vidare att tydliga säkerhetspolitiska motiv för i första handdet kortsiktiga besparingsmålet saknas. Den osäkerhet som präglade situationeni närområde 1992 består i huvudsak alltjämt.Regeringens långsiktiga inriktning på besparingar i form av ytterligare 2miljarder kronor under nästa försvarsbeslutsperiod saknar ocksåtydligamotiv i propositionstexten. Varje större förändring av försvaret måste enligtutskottets mening föregås av en omfattande säkerhetspolitisk analys. Då dennaanalys ännu inte gjorts är det alltför tidigt att nu fatta beslut om denlångsiktiga utgiftsnivån för försvaret. Med hänvisning till det anfördabifaller finansutskottet motion Fi8 (m).dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande besparingar inom Försvarsdepartementets områdeatt bifaller motion 1994/95:Fi8 samt avslår motionerna 1994/95:Fi4yrkande 6 och 1994/95:Fi5 yrkande 32 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,86. Besparingar inom Försvarsdepartementets område (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken område börjar med "delar" ochslutar med "Fi5 (mp) yrkande 32" bort ha följande lydelse:Finansutskottet välkomnar regeringens avsikt att bättre samordnasäkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitiken. Vår säkerhet värnasinte i första hand av det militära försvaret utan genom insatser somförebyggerkonflikter, varför även biståndspolitiken kommit att ses som en del avsäkerhetspolitiken. Detta gäller såväl u-landsbiståndet somÖsteuropabiståndet.Insikten om dessa sammanhang växer fram även internationellt, vilket tar siguttryck i att ett nytt säkerhetsbegrepp införts: Social säkerhet.Finansutskottet accepterar ramen för de föreslagna besparingarna. Däremotanser utskottet inte att större besparingar kan göras på invandrar- ochflyktingområdet utan att rättssäkerheten åsidosätts. Att spara på biståndetvore kortsynt. Arbetet med att minska klyftorna mellan rika och fattiga ochföratt öka respekten för de mänskliga rättigheterna får inte avmattas. Hela denföreslagna besparingen bör därför belasta försvaret. Med det anfördatillstyrker utskottet således motion Fi4 (v) yrkande 6, medan motionerna Fi8(m) och Fi5 (mp) yrkande 32 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande besparingar inom Försvarsdepartementets områdeatt bifaller motion 1994/95:Fi4 yrkande 6 och avslår motionerna1994/95:Fi8 samt 1994/95:Fi5 yrkande 32 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,87. Besparingar inom Försvarsdepartementets område (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken område börjar med "delar" ochslutar "Fi5 (mp) yrkande 32" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att det statsfinansiella läget är sådant attvarje del av den offentliga sektorn måste granskas; därigenom drabbas givetvisäven försvarsanslagen. anser att de besparingar som föreslås iproposition 1994/95:25 är bra men otillräckliga. Försvarsanslagen bör minskasmed till år 1998.För åttonde året i rad minskar världens samlade militärutgifter. FN:sutvecklingsprogram UNDP uppskattar att världens militärutgifter har minskatmedca --1994.Intressant i detta sammanhang är förstås utvecklingen i det fornaSovjetunionen. Exakta jämförelser är av olika skäl omöjliga att ta fram, menalla är överens om att militärutgifterna i det närmaste har fallit fritt.Enligt bedömningar lade ner på sinkrigsmakt (IISS: Military Balance 1992--1993). Dagens ryska försvarsmaktuppskattas ha till sitt förfogande (1994).Utskottet anser att bör satsa på en förebyggande säkerhetspolitik. Enstabil demokratisk och ekonomisk utveckling i , och Polenskulle gynna säkerhet. Sedan det slut har 0,27miljarderanvänts till bilateralt stöd till utvecklingen i . ,1990--1994, har 176 miljarder använts till den svenska försvarsmakten.En klar majoritet av svenska folket är för en minskning eller frysning av desvenska försvarsutgifterna. Det visar mätningar från (). SCB undersöker det svenska folkets vilja att satsa pengar pådet militära försvaret. Omkring 1 200 personer tillfrågas om de tycker attförsvarsanslagen skall öka, minska eller vara oförändrade. Resultaten från1994års mätning visar att vill minska eller bibehålla försvarsanslagen pånuvarande nivå. De som vill sänka försvarsanslagen är fler än desomvill öka dem.Finansutskottet anser att hotbildsbegreppet måste vidgas till att omfattaäven miljöhot. Styrande principer skall vara att en bredare folklig förankringskall prioriteras framför satsning på nya, kostsamma försvarsmaterielprojekt.En viktig del av försvaret är ett väl planerat och genomtänkt ekologisktsamhällsbyggande. Hög självförsörjningsgrad, småskalighet och decentraliseringleder till att landet blir mindre sårbart och lättare att försvara, ochdärigenom kan kostnaderna för det militära försvaret minskas.Samutnyttjande av försvarsorganisationen i fredstid för att möta miljöhot ären viktig del av det kommande försvarsbeslutet. Satsningen påmiljövärnsregementen skulle ge ett flexiblare försvar och ettsamhällsekonomiskt effektivare utnyttjande av försvaret.Med det anförda bifaller finansutskottet motion Fi5 (mp) yrkande 32, medanmotionerna Fi4 (v) yrkande 6 och Fi8 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande besparingar inom Försvarsdepartementets områdeatt bifaller motion 1994/95:Fi5 yrkande 32 samt avslår motionerna1994/95:Fi4 yrkande 6 och 1994/95:Fi8,88. Besparingar inom område (mom. 59)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken område börjar med "anserockså" och slutar med "Fi7 (kds)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att avbytarverksamheten innebär en stor trygghetför lantbrukare med djurhållning, eftersom verksamheten möjliggör vissfrånvaroför lantbrukaren som följer av t.ex. sjukdom. Avbytarverksamheten medförsåledes att denna yrkeskategori kan föra ett normalt liv. En nedskärning avdenna verksamhet skulle allvarligt försvåra arbetsförhållandena för vårajordbrukare på ett sätt som inte står i proportion till den marginellabesparing nedskärningen skulle innebära. Med det anförda bifalls motionernaFi2(c) yrkande 47, Fi7 (kds) och Fi5 (mp) yrkande 37.dels att utskottets hemställan under 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande besparingar inom områdeatt bifaller motionerna1994/95:Fi2 yrkande 47, 1994/95:Fi5 yrkande 37 och Fi7 samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,89. Räntebidrag och fastighetsskatt (mom. 60)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken fastighetsskatt börjar med "har från" och slutar med"yrkandena 19 och 20" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att de dåvarande regeringspartierna ochSocialdemokraterna träffade en överenskommelse om den ekonomiskapolitiken. Som en del av denna ingick att bostadssubventionerna skullereduceras med netto från , dvs. sedanhänsyn tagits till en trolig ökning av bostadsbidragen. På förslag avfinansutskottet (bet. 1992/93:FiU30 s. 150--153) beslutade våren1993att besparingen på bostadssubventionerna skulle ske med 500 miljoner kronornetto 1994, med netto 1995 och med 1 500 miljonerkronor netto 1996. beslutade därefter (bet.1993/94:BoU3)hur de s.k. extra upptrappningarna av den garanterade räntan skulle fördelaspåolika årgångar av bostäder så att besparingen kunde genomföras. Fördelningengjordes så att årgångar med höga kapitalkostnader fick lägre upptrappningareller helt befriades från besparingskravet.De av den nya regeringen nu framlagda förslagen om höjd fastighetsskatt ochslopad extra upptrappning av den garanterade räntan skulle innebära att denursprungliga överenskommelsen om att minska på bostadssubventionerna frångås.En besparing ersätts med en skattehöjning. anser inte attskatteuttaget från bostadssektorn bör ökas. En skattehöjning skapar nyaproblemför delar av bostadsbeståndet.Det bör i sammanhanget även uppmärksammas att den omfördelning mellanbostadssubventionerna och fastighetsskatten som föreslås kommer att leda tillett ökat underskott i statsfinanserna under nästkommande år, eftersomskattehöjningen inte avses träda i kraft . En sådan försvagningav statsfinanserna kan bidra till att en nödvändig räntesänkning påkreditmarknaden försenas. Detta kan i sin tur få allvarliga konsekvenser inomhela bostadssektorn.Finansutskottet vill också hänvisa till vad som i motion Fi2 (c) anförs omKontrollstation 1995. När det nya bostadsfinansieringssystemet infördes år1993förutsattes att en utvärdering av boendekostnadernas utvecklingskulle genomföras . Utskottet delar motionärernas uppfattning attöverväganden om eventuella omfördelningar inom bostadssektorn i de nu aktuellaavseendena bör kunna anstå i avvaktan på resultaten från denna utvärdering.Med hänvisning till vad ovan anförts med anledning av motionerna Fi1 (m)yrkandena 30 och 31, Fi2 (c) yrkandena 26 och 45 avstyrker utskottetregeringens förslag om en fastighetsskattehöjning till fr.o.m. år 1996kopplat till att de tidigare beslutade extra höjningarna av den garanteraderäntan inte genomförs.