bet · GH01KU30 · 1994-05-05 00:00:00 — Det är detta som jagreagerar mot, eftersom motiven är så genomskinliga.Thage G : Jag tänkte ställa några avslutandefrågor, närmast för att försvarsministern skall få tillfälle attinför KU bemöta påståenden som förekommit i media.Det har sagts i programmet i , attförsvarsministern på egen hand har agerat för att JAS 39 Gripenskulle visas upp så ofta som möjligt.Hur förhåller det sig med det påståendet?Anders : Man skall vara försiktig med att tro på detsom sägs i media -- det tror jag att både ochjag är överens om. "Kalla fakta" är dess värre inte sanningensrena och klara källa.Det var IG-JAS som ägde planet . Man hade fått eninbjudan att medverka på den stora franska flygutställningen iLe Bourget. IG-JAS kom fram till att det var viktigare att klaraav leveranserna till det svenska flygvapnet för att inteäventyra säkerhet, tidtabeller, ekonomi och mycket annat. Degjorde hos mig någon form av föredragning, som -- om jag minnsrätt -- handlade om marknadsföring av JAS utomlands. Riksdagenuttalade att vi skulle försöka sälja JAS utomlands,och det finns alltså i botten ett riksdagsbeslut för dessaexportansträngningar. Från IG-JAS sade man att man hade kommitfram till att man inte skulle uppträda på flygutställningen i LeBourget.Jag svarade: Det var synd, men det är ni som bestämmer. Och såblev det. Det meddelades , om jag minns rätt, frånSAAB:s sida att man inte avsåg att delta. Jag har kontrolleratdetta med statssekreteraren, som var med vid tillfället, och hanhar bekräftat detta.Thage G : Vem på talade ni med?Anders : , chef för G : Han sade i det här TV-programmetföljande: "Vi har en försvarsminister som är väldigt aktiv ochvill att vi skall vara lyckosamma på exportmarknaden, och hantycker naturligtvis att vi skall vara med på sådana här storaflygutställningar rent generellt. "Vill ni på något sätt kommentera det uttalandet?Anders : Alldeles självklart är det utmärkt om vikan visa upp JAS ute i världen. Jag har en känsla av det bliroerhört mycket inbjudningar. Vi har ett par stora flygmässorutöver Le Bourget, där inte har varit med. Det är den storaflygmässan i , en i och en annan i . Jaghar känt till att sådana här flygmässor har ägt rum, och jag kanförsäkra att jag inte på något sätt har försökt påverka . I det aktuella fallet var det faktiskt så attflygvapnet inte ägde något flygplan. har i höggrad bekräftat att några påtryckningar i det här fallet inte harförekommit. Det har också Chefen för flygvapnet gjort.Thage G : Så ni kände inte till om ellerIG-JAS-gruppen på något sätt tryckte på för att JAS-planetskulle delta i ?Anders : Jag vet inte vem som har tryckt på vem.IG-JAS ägde ju de flygplan som fanns. Min inställning är att viskall göra vad vi kan för att visa upp JAS ute i världen.Hittills har det bara skett vid ett enda tillfälle. Det var intemin uppgift att bestämma eller ens försöka påverka hur SAABanvände de plan som då var deras egendom. Och det blev som sagtinte heller någon uppvisning i Le Bourget.Thage G : Är försvarsministern glad för det ?Anders : Jag vet inte hur man skall göra denbedömningen. Jag vet att flyguppvisningen i Farnborough följdesav stora delar av försvarsutskott, som fraktades ditmed ett svenskt Herculesplan, tillhörande ledamöter tyckte att det var enutomordentligt bra flyguppvisning. Den fick en mycket positivinternationell publicitet. Om det hade blivit lika lyckat iParis, är det väl möjligt att det också hade varit bra.Jag ser det emellertid inte som min uppgift att sälja flygplan-- det har jag sagt . Krigsmaterielexportfrågorligger under utrikeshandelsministern. Men självfallet gör välvarje statsråd vad han eller hon kan för att försöka öppnadörrar och ge publicitet för svensk industri.Thage G : Vi har talat mycket om information -- omvad försvarsministern visste och inte visste och om vaddepartementet kände till och inte kände till. Jag läser mycketnoga departementens pressmeddelanden -- jag tycker att det är enuppgift för KU:s ordförande att göra det.I Försvarsdepartementets pressmeddelande 1992:55 av den 8 maj1992 sägs att försvarsministern "på nära håll följtförhandlingarna mellan FMV och IG-JAS om det framtidaJAS-projektet". Hur kommer det sig att försvarsministern var såangelägen att säga att han höll sig noga informerad omJAS-projektet att han gick ut med ett pressmeddelande, medan hani promemorian och här har gjort allt för att säga atthan inte var informerad om ?Anders : Jag uttrycker min glädje över attpressmeddelandena från Försvarsdepartementet läses. Vad dettapressmeddelande syftar på är den största enskildaförsvarsbeställning som regeringen har haft att ta ställningtill. Det gällde alltså förhandlingarna om delserie 2. Det varen fråga i vilken regeringen skulle fatta beslutet. Det gällde110 nya flygplan, och det var en order på , som jag hade att ta ställning till. Det skeddeen avrapportering om förhandlingarna till mig. Det hela skulleju att mynna i ett regeringsärende, vilket det också gjordenågot senare.Herr ordförande! Det är en våldsam skillnad mellan å ena sidanen förhandling som skall sluta i ett regeringsärende där jag varföredragande och där det gällde att se till att riksdagsbeslutetom ramarna för JAS verkligen kunde hållasoch å andra sidan en flyguppvisning där luftvärdighet och annatär tekniska frågor. Det föreligger här en mycket mycket storskillnad.Flygningen över , herr ordförande, var icke ettregeringsärende, den har aldrig varit ett regeringsärende ochsådana flygningar kommer aldrig att bli ett regeringsärende, ominte fattar beslut om det. Men ett kontrakt på 20miljarder kronor i runda tal är inte bara formellt utan ävenreellt ett regeringsärende. Det var därför som jag följde dessaförhandlingar.Thage G : Då konstaterar jag att närförhandlingarna med IG-JAS-gruppen väl var klara på våren 1992och försvarsministern på nära håll följt förhandlingarna, såstängde försvarsministern dörren för ytterligare information omJAS-projektet.Anders : Nej, det som utskottets ordförande säger ärdirekt fel. Han säger att jag stängde dörren. Det framgår av detmaterial som utskottet har fått att vi i verkligen har fåttinformation som vi har redovisat för i de delar somriksdagen skall vara mottagare av informationen.Det är en väldig skillnad mellan å ena sidan information tillriksdagen om den tekniska och ekonomiska utvecklingen avprojektet, tidtabeller osv. och å andra sidan flyguppvisningarpå vattenfestivaler och vid andra tillfällen.Lika litet som tidigare regeringar har vi lämnat riksdagenrapporter om flyguppvisningar.Thage G : Då tackar jag försvarsministern förbesöket i och förklarar utfrågningen föravslutad.Konstitutionsutskottet14 april 1994Bilaga B 5Kl. 09.03--09.53Offentlig utfrågning av departementsrådet omregeringens handläggning och förberedelser för rekrytering avtjänster inom EG/EU-organThage G : Jag hälsar välkommentill utskottet.Vi är på det klara med att regeringen har tillsatt olikaarbetsgrupper, och vi vet att är ordförande i ensamrådsgrupp. Jag utgår från att vill inleda mednågra ord. Vi vore tacksamma om den inledningen kunde inkluderaen redovisning för hur man arbetar med den här frågan.Jan : Det vi arbetar med är att vid sidan omsjälva medlemskapsförhandlingarna förbereda och sedan medEU-institutionerna få fram de kvoter, som vi kallar det, somskall ange ungefär hur många svenska medborgare somEU-institutionerna skall anställa såsom tjänstemän iinstitutionerna. Det rör sig om ett antal institutioner både iBryssel och i -- det är ministerrådets sekretariat,i , de ekonomiska/sociala och regionalakommittéerna i , domstolen och revisionsrätten iLuxemburg, parlamentets sekretariat i och Europeiskainvesteringsbanken i . Den stora arbetsgivaren ärgivetvis kommissionen.Normalt rekryterar man kanske en gång medborgare frånmedlemsländerna till institutionerna var och en för sig. Iblandhar man gemensam rekrytering, men oftast är det en gång per år.Senast var det 50 000 personer som sökte.För att ge de nya medlemsländerna möjlighet att komma inrelativt snabbt, kanske av tre--, gör manen s k riktad rekrytering -- riktad concours är det franskauttrycket. Den är öppen i detta fall för svenska medborgare, menpå samma sätt blir det för österrikiska, finländska och norskamedborgare, förutsatt att det blir ja i folkomröstningarna idessa fyra länder. Man talar alltså om riktad concours tillskillnad från en allmän concours, där medborgare från allaländer får konkurrera på lika villkor. Där kommer vi in efterdet att riktad concours har tillämpats i kanske tre eller fyraår.Till blandad concours hör det stora antalet tjänster. Kanskekan 1 000 svenska medborgare få anställning i institutionerna,och i grova drag är 550 av dem chefer och handläggare -- restenär sekreterare, teknisk personal, vaktmästare, chaufförer osv.Det här är maximisiffror. Vi skall diskutera med vår motpartexakt hur stor kvot vi kan få, men det här är vad vi har kommitfram till, och siffrorna man har talat om i EU-institutionernaligger på ungefär den nivån.De flesta kommer alltså att få söka aktivt vid en riktadconcours. Institutionerna skall sätta in annonser i svenskdagspress, sannolikt och , dvs.före folkomröstningen. Man säger att man måste börja förberedaprocessen för att sedan kunna inleda rekryteringen av personalefter folkomröstningen -- annars blir tiden för knapp ommedborgare från kandidatländerna skall kunna börja arbeta den 1januari 1995. Det gör att merparten av de 550--600 cheferna ochhandläggarna kommer att få söka aktivt och rekryteras avinstitutionerna under slutet av året.Tjänsterna för handläggande tjänstemän kallas för omfattar biträdande handläggare. Vi har försökt utrönavad det är, och det tycks vara vad vi i kallarkanslisekreterare eller byråassistenter, alltså intedepartementssekreterare. C står för sekreterare, D förvaktmästare och teknisk personal och LA för tolkar ochöversättare.A-kategorin omfattar åtta lönenivåer. A1 är generaldirektörerför generaldirektorat vid kommissionen, alltså höga tjänster. A2är biträdande generaldirektörer. A3 motsvarar enhetschefer iregeringskansliet. Sedan fortsätter skalan ner till A8, som äryngre kanslisekreterare eller departementssekreterare.Medlemsländerna viker platser för de högsta tjänsterna, A1 ochA2. Här kommer länderna att kunna nominera kandidater, som intebehöver gå igenom den riktade concoursen med intervjuer ochskriftliga och muntliga prov. Formellt är det givetvisinstitutionerna som sedan anställer personerna och avgör om manvill ha dem som länderna nominerar. Kandidatländerna harmöjlighet att påverka valet.Vi vet ännu inte exakt hur många tjänster det blir. Vi harinlett kontakter med alla institutionerna, ochmedlemskapsförhandlingarna är ju avslutade. Det kommer attavgöras under april-maj-juni-juli. Vi räknar med mellan 30 och40 tjänster -- det är högt räknat men informationerna varierar.Dessa kommer att kunna nominera ochsedan kommer efter folkomröstningen institutionerna att bestämmavilka som skall utses. Både när det gäller de här tjänsterna ochnär det gäller alla andra tjänster behövs det eninfasningsperiod. Alla tjänstemän kommer inte att kunnaanställas den 1 eller , om det blir ja ifolkomröstningen och vi inträder som medlem , utandet dröjer kanske tre eller innan alla är inne.Ett problem som diskuteras i kommissionen nu ochmaj är hur man skall lösgöra tjänster för medborgare för de nyamedlemsländerna. Delvis kommer man att få medel för att inrättanya tjänster, men också institutionerna lever underbudgetrestriktioner. Man förtidspensionerar en del tjänstemän.Man kan inte tillsätta alla tjänster 1. Men vi --liksom, föreställer jag mig, de övriga kandidatländerna -- ärmer intresserade av att få tjänster med bra innehåll än av attfå så många tjänster som möjligt. Det är av intresse inte baraatt svenska medborgare får tjänster, utan det skall varatjänster med innehåll.I januari beslutade UDH att tillsätta en interdepartementalsamrådsgrupp, som jag leder, med representanter för allafackdepartement för att hålla löpande kontakt, informera ochförankra våra kontakter med EU-institutionerna i dennasamrådsgrupp, där alla departement ingår. Ungefär samtidigtbeslutade regeringen tillsätta en särskild arbetsgrupp underfinansministern för att se på mer strukturella förändringar somkan komma i och den statliga verksamheten medanledning av medlemskapet.Den gruppen arbetar under två ordförande, den ena under BengtA.W arbetar med budgetfrågor. Den andra delen avarbetsgruppen under finansministern leds av ,tidigare generaldirektör för , som lades ner . Den arbetar med frågor som är relaterade bl.a.till kompetensutveckling i statsförvaltningen i ljuset aveventuellt kommande medlemskap. Den arbetar också medsamordningsfrågor och instruktionsgivning inomstatsförvaltningen kopplad till medlemskap och med frågor som ärrelaterade till rekrytering, bl.a. eftersom arbetsgruppen harhand om kompetensutvecklingsfrågor. Vi har ett nära samarbete detvå grupperna emellan. grupp deltar också i våramöten -- vi hade senast ett möte , då han varnärvarande med sina medarbetare.Slutligen kan jag nämna att en tjänsteman på UD:sadministrativa avdelning, , ingår i arbetet och hargjort ett internt utredningsarbete. Han är bl.a. engagerad i attpå olika orter i -- har det varituniversitetsorter -- informera svenskar om de möjligheter somkommer när institutionerna bestämmer sig för attsätta in annonser och inleda rekryteringen.Kurt : När diskuterades första gången iregeringskansliet enligt vad du vet samrådsgruppen förrekrytering?Jan : Såvitt jag vet diskuterades den ijanuari. Tanken blev känd för mig när jag blev ombedd att ledaden . Sedan var jag med i EU-delegationen iriksdagen -- jag kommer inte ihåg exakt datum -- ochredovisade det här arbetet.Kurt : Har samrådsgruppen kommit till genomregeringsbeslut?Jan : Det tror jag inte den har gjort.Samrådsgruppen liknar de arbetsgrupper som vi sedanEES-processen normalt har i . Vi har 30 eller31 arbetsgrupper, som man började tillsätta i slutet av 80-taletoch som sedan har byggts ut under EES-förhandlingarna och närman börjat förbereda medlemskapsförhandlingarna. Dessaarbetsgrupper leds av representanter för fackdepartementen ochhar inte tillsatts enligt regeringsbeslut utan har tillsatts närman har funnit behov av att hantera vissa frågor iförhandlingsarbetet. Min grupp kallas inte arbetsgrupp, utansamrådsgrupp, men har tillsatts på samma sätt.Kurt : Du är ju ordförande i samrådsgruppenoch alltså tillsatt av din departementschef?Jan : Av statssekreteraren, men inte av mindepartementschef, som är , utan av mittstatsråd : Samrådsgruppen har enligt vad jagförstår av de papper vi har fått haft minst tre sammanträdenfram till . Upprättas detsammanträdesprotokoll?Jan : Vi har haft fyra möten, senast i måndags.Det upprättas sammanträdesprotokoll, ja.Kurt : Så dem skulle utskottet kunna få tadel av?Jan : Givetvis.Kurt : Är det du som har undertecknat brevetav , som skickades till samtligastatssekreterare?Jan : Det är undertecknat av chefsförhandlarenoch statssekreteraren på UDH.Kurt : Rapporterar du regelbundet till dindepartementschef?Jan : Jag rapporterar i de här frågornagivetvis genom rapporterna, som både min statssekreterare ochmitt statsråd får. Sedan briefar jag dem löpande om arbetet. Detär en regelbunden dialog om hur vi skall gå vidare.Kurt : Din departementschef får alltså eftervarje sammanträde en rapport om hur det går?Jan : Ja, statsrådet får rapporter,liksom statssekreterare : Betyder det att samtliga medlemmar isamrådsgruppen, som är en från varje departement, rapporterartillbaka till sina respektive departementschefer?Jan : Det utgår vi ifrån. Jag har också bettdem göra det i samband med våra möten. De är tillsatta av sinapolitiska ledningar i departementen. Brevet ställdes av vårstatssekreterare till hans kolleger i samtliga departement.Många av dem är PBS-chefer eller motsvarande. Vi har sagt att vibehöver en dialog -- det är därför vi kallar det församrådsgrupp. Det är inte så att vi där presenterar bara vårasynpunkter, utan tanken är att det skall vara en dialog med allaandra departement. Då förutsätter vi -- vilket jag också harbett dem om -- att de förankrar vad vi säger.Kurt : Du nämnde antalet 600handläggartjänster inklusive tolkar och översättare. Har ni haftnågra kontakter med EG/EU om antalet?Jan : Det här är ingen formell förhandling somskulle ha ingått i medlemskapsförhandlingarna. Dels medarbetarehos mig på UDH, dels jag själv har besökt samtliga institutioneri både och . Vi kommer sannolikt att i slutetav april och göra en ny resa till med från arbetsgruppen underFinansdepartementet för att följa upp dialogen, så att det såsmåningom blir en förhandling om de kvoter som vi eftersträvar.Anledningen till att vi ännu inte har kunnat gå längre iprocessen är att man i kommissionen arbetar med att ta fram ettförslag som skall gå till om hur rekryteringen påden kanten skall utformas och hur man skall frigöra tjänster.Det arbetet är inte avslutat. Det förslag som kommissionen skalllägga fram skall man lägga sista handen vid , har vifått information om. Sedan skall förslaget skickas tillMinisterrådet, som skall ta ställning till vad som skall bliEU:s rekryteringspolicy gentemot de fyra nya medlemsländerna.Kurt : Om vi bortser från tjänsterna under A1och A2, som gäller högre tjänstemän, och håller oss till deandra: vilka åtgärder har ni vidtagit för rekrytering avhandläggare, tolkar och översättare?Jan : Där har vi inte vidtagit några åtgärder,men jag tror att de i som sörjer för utbildning avtolkar och översättare har försökt öka den utbildningen. Det ärinstitutionerna själva som beslutar, när de skall rekryteradenna typ av tjänstemän.Eftersom du nämnde översättare vill jag säga att den gruppenskiljer sig litet från övriga tjänstemän. Institutionerna kaninte inrätta fasta tjänster innan svenska folket har uttalat sigi folkomröstningen, men institutionerna har rekryterat ett antalöversättare på kontraktsbasis med villkoret att dessa personermåste sluta, om inte blir medlem. Dessa översättare harbl.a. till uppgift att översätta anslutningsfördraget tillsvenska, och det är nu på väg till . Det finns alltsånågra svenskar i kategorin översättare som redan arbetar påkontraktsbasis i sekretariat. Men ännu en gång:det är inte vi som rekryterar och anställer de här kategorierna,utan det är institutionerna.Kurt : Tjänsterna under A1 och A2 skallalltså tillsättas på förslag av den -- är deträtt uppfattat?Jan : Det är riktigt.Kurt : I det papper som vi har fått från eroch som är daterat talas det om 45 sådana tjänster,men nämnde du att det kanske blir 30--35.Jan : Anledningen är att vi för en löpandediskussion med institutionerna. Jag var själv nere i iapril och talade med en medarbetare till den ansvarigakommissionsledamoten. Eftersom man diskuterar frågan omrekryteringen i kommissionen, laborerar man med litet olikasiffror beroende på vilka öppningar man ser. Det gäller t.ex.frågan, om man skall få nya medel för inrättande av nyatjänster. Det finns många som säger nej och menar attverksamheten inte bara kan få expandera, medan andra säger måste förtidspensionera tjänstemän.Det ligger kanske i institutionernas intresse att dra ner våraförhoppningar. Vi har talat om 45, men vi har sedan fått reda påatt man kanske måste vara beredd på att antalet svenskar totaltsett -- även på nivån A1 och A2 -- blir lägre än vi hartrott. Vi kommer naturligtvis att verka för att få in så mångasvenskar som möjligt i kvoterna, men vi har en motpart, somkanske av resursskäl tycker att det inte bör bli så mångasvenskar.Kurt : Det är väl ett riktigt antagande, attrekryteringen av de höga tjänsterna kommer att gå annorlundatill än rekryteringen av de tjänster vi har talat om här. Dåvill jag veta vilka överväganden ni har gjort på denpunkten.Jan : Det är alldeles riktigt.Innan jag svarar på frågan vill jag säga att när det gällertjänster på A-nivå utöver A1 och A2 kan kandidatlandet intenominera kandidater utan att dessa behöver delta i någonconcours. Det är då fråga om nivåerna A3, A4 osv. ända ner tillA8. De skall genomgå ett antagningsförfarande, s.k. riktadconcours, men enligt en fallande skala. De kanske inte fullt utbehöver delta i både skriftliga och muntliga prov, utan det bliren något enklare concours. Möjligen kan kandidatlandet försökadriva någon kandidatur även, säg, på nivån A3.För att svara på den konkreta frågan vill jag säga att detalltjämt övervägs, närmast i Statsrådsberedningen. Ärenden omchefstjänstemän som skall nominera kommer inte atthanteras fullt ut i samrådsgruppens, utan kommer att hanteras påpolitisk nivå. Det som övervägs i Statsrådsberedningen är skall ha en mindre statssekreterargrupp med någonrepresentant på statssekreterarnivå för UDH, förFinansdepartementet och Statsrådsberedningen.Kurt : Hur har ni resonerat för attåstadkomma en jämn könsfördelning vad gäller tjänsterna på nivånA1 och A2?Jan : Vi har dels tagit del av synpunkter iEU-delegationen, där jag föredrog detta , dels har vitagit del av betänkande nr 14, somuttryckligen behandlar den här frågan. Strävan kommer givetvisatt vara att få en jämn fördelning. Alla som är engagerade, frånvår grupp och uppåt, är väl medvetna om att man måste ha enjämn fördelning. Däremot kan jag inte säga att man har konkretaplaner på att säga att det på varje post skall föreslås antingenatt det skall vara en man eller att det skall vara en kvinna.Jag vet att kolleger till mig i UD, som blir enrekryteringsbas av många, gör allt man kan på denpunkten.Kurt : Har ni upprättat något PM om hur detskall gå till?Jan : Du tänker på jämställdheten? Nej, det harvi inte gjort. Men det är en fråga som ingår som en punkt i LarsJedings uppdrag. Han kommer att beakta den frågan när han ser påkompetensutveckling och rekrytering.Kurt : Har ni tagit kontakt med enskildapersoner inför rekryteringen?Jan : Som skulle kunna vara kandidater? Nej,det har vi inte gjort.Kurt : Och ni har heller inte tagit några somhelst kontakter med organisationer?Jan : Det har vi inte gjort. Däremot har vidiskuterat att i ett senare skede, när vi kommit längre ikontakterna med institutionerna, sammankalla till ett möte iUDH:s eller samrådsgruppens regi. Vi skall då sammankallarepresentanter för en rad organisationer och institutioner --industriorganisationer och fackliga centralorganisationer -- föratt "briefa" dem när vi vet litet mer om våra medinstitutionerna framförhandlade kvoter.Den här processen kommer ändå i praktiken att tidigast kunnabörja eller tidig höst, kopplat till vårfolkomröstning. Även institutionerna måste börjaförberedelserna, om de skall ta in svenska, finska, österrikiskaoch norska medborgare nästa år.Kurt : Skall jag tolka svaret så, att varkendin samrådsgrupp eller har haft några somhelst kontakter med ellerIndustriförbundet i den här frågan?Jan : Jag kan bara svara: inte såvitt jag vet.Jag har uttryckligen ställt frågan till några av minaöverordnade, och svaret är nej. Däremot föreställer jag mig vid olika sammanträffanden diskuterar rekryteringsfrågor --det kan jag inte utesluta. Några formella kontakter känner jaginte till. Jag har uttryckligen ställt frågan och fått svaretnej.Kurt : Vi vet att regeringen har kontaktermed de fackliga organisationerna LO, TCO och . Gör du sammabedömning, att man också där skulle ha tagit upp liknande frågorsom du trodde att man kunde ha tagit upp med Industriförbundetoch ?Jan : Jag säger inte att man inte har tagit uppfrågan med eller . Jagsäger att jag inte kan utesluta att man har diskuterat detta närman har träffats. har haft en artikel med enintervju med , som sitter på UD:s administrativaavdelning och gör visst utredningsarbete för samrådsgruppen. Närdet gäller övriga kontakter har väl tanken varit att man skulleinbjuda de organisationer som nämnts och även centrala fackligaorganisationer som LO till ett informationsmöte och "briefa" demom detta.