bet · GH01AU11 · 1994-03-03 00:00:00 — 2) av () yrkas attvidareutbildning med hjälp av AMS-insatser av den personal som annars skullesägas upp prioriterar äldreomsorgsutbildning.Utskottet utgår från att den vidareutbildning som erbjuds den kommunaltanställda personalen t.ex. i samband med ovan redovisade utbildningsavtalanpassas till behovet av olika kunskaper. Utskottet vill i likhet medmotionärerna bakom motion A218 framhålla betydelsen av att personal som gårfrån offentlig till privat verksamhet inom t.ex. vård- och omsorgsområdet kanerbjudas starta-eget-kurser. Med hänsyn till vad utskottet anfört avstyrksmotionerna A218 (m) och Ub666 (m) i behandlade delar.I två motioner berörs användningen av innevarande budgetårs anslag förarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Ny demokrati föreslår i motion A269 (yrk. 4 och yrk. 5 delvis) attglesbygdsvägar upprustas för med hjälp avarbetsmarknadspolitiska medel för innevarande budgetår. Särskilt bör man satsapå grusvägar i norra i avsikt att förenkla och förbättra turist- ochmassatransport. bör enligt motionen besluta att satsningar påglesbygdsvägar, på vårdpersonal (enligt Ny demokratis ovan behandlade yrkande)samt på ett par ROT-projekt (där motsvarande motionsyrkanden hänvisats tillbostadsutskottet) sker genom överföring av medel avsatta förarbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94.Vänsterpartiet framhåller i motion A250 (yrk. 4 delvis och yrk. 5) vikten avatt utnyttja de befintliga arbetsmarknadspolitiska medlen under innevarandebudgetår. anser att outnyttjade medel anslagna förarbetsmarknadspolitiska åtgärder under /94 -- i den mån de intebundits upp genom avtal över -- bör reserveras förmotsvarande ändamål under /95.I sitt justerade betänkande 1993/94:AU21 har utskottet medanledning av motionskrav från Ny demokrati och uttalat att detär utskottets bestämda uppfattning att åtgärder måste komma i gångför att på så sätt medverka till att nedbringa arbetslösheten. förslag har beslutat attbemyndiga regeringen att använda av innevarande årsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder till ROT-satsningar för bl.a. skolor,samlingslokaler, bostäder, äldrebostäder, sjukhem, vissa kulturbyggnader ochkulturmiljövård (rskr. 148).Utskottet vill erinra om att anslaget A 15. Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. TU13) inomKommunikationsdepartementets område föreslås uppgå till 1,2 miljarder kronorför nästa budgetår, dvs. samma belopp som anvisats för innevarande budgetår.Anslaget gäller särskilda insatser för upprustning och underhåll av bl.a.länsvägar. Medlen bör enligt propositionen fördelas med hänsyn tillupprustningsbehovet och till arbetsmarknadsläget i länen. Det underlag sompresenteras i motion A269 (nyd) har inte övertygat utskottet om attytterligareupprustning av glesbygdsvägar är den ur samhällsekonomisk synpunkt mestlönsamma investeringen. Utskottet ställer sig således inte bakom motion A269 idenna del.Beträffande yrkande att eventuellt kvarstående medel på B2-anslaget (fr.o.m. /95 A 2-anslaget) bör reserveras till nästabudgetår, vill utskottet anföra att det befintliga B 2-anslaget är ettreservationsanslag, som kan utnyttjas efter anvisningsåret.Ny demokratis och motionskrav beträffande B 2-anslagetsutnyttjande till arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser under innevarandebudgetår är i viss utsträckning tillgodosedda genom utskottets initiativ ifråga om ROT-satsningar i betänkande 1993/94:AU21. Vad gäller utnyttjande av B2-anslaget för övriga nämnda åtgärder är något beslut inte aktuelltenligt utskottets uppfattning.Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A250 (v) ochA269 (nyd) i här behandlade delar.Frågor om kvinnors sysselsättningFem motioner behandlar kvinnornas situation på arbetsmarknaden. I samtligamotioner konstateras att omstruktureringen och neddragningarna inom denoffentliga sektorn medför att allt fler kvinnor drabbas av arbetslöshet ochandra svårigheter på arbetsmarknadenI motion A241 (yrk. 4) av m.fl. (fp) betonas vikten avaktiva åtgärder för att möta kvinnoarbetslösheten. Motionärerna anser att enstörre del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör riktas mot kvinnort.ex. utbildningsvikariat, starta-eget-kurser kombinerat med stöd tillkvinnligt nyföretagande, beredskapsarbeten och projekt. Enligt motionärernabörutbildningsinsatser som förmår kvinnor att satsa på otraditionellayrkesområdensärskilt uppmärksammas.Margareta och (båda s) menar i motion A263(yrk. 1, 2) att det saknas förslag till ersättning för de arbeten som gårförlorade inom den offentliga sektorn. Motionärerna anser det angeläget attkvinnors möjlighet att starta egna företag förbättras och begär mot dennabakgrund en översyn av reglerna för lokaliseringslån, utbildnings- ochlokaliseringsbidrag. Vidare menar motionärerna att kvinnor inte får detstöd och den uppbackning som behövs för att utveckla en affärsidé tillproduktion. De föreslår därför att det vid länsstyrelserna inrättasutvecklingscentra för kvinnligt nyföretagande.I motion A216 av och (båda s) föreslås en radåtgärder till följd av strukturförändringar inom kontorssektorn. Motionärernakonstaterar att arbetslösheten inom den offentliga sektorn nu i allt högregraddrabbar även tjänstemännen och då särskilt kvinnor med kort skolutbildning ikontorsyrkesgrupperna. För dessa kvinnor krävs riktade medel och ökaderesurserför vuxenutbildning m.m.Kvinnors arbete får inte ses som en resurs som regleras efter konjunkturenmenar () i motion A256. Omfattande insatser krävs för attkvinnor skall kunna konkurrera om arbetstillfällena på sammavillkor som män. Motionären föreslår lika rätt till kompetensutveckling ochstöd till kvinnor som väljer otraditionella yrken. Vidare föreslås ökaderesurser till kvinnors arbetsrehabilitering och arbetsmiljö.Margareta () anser i motion A207 (yrk. 1, 2) att det behövs enplan för social infrastruktur som bygger på samverkan mellan offentliga,privata och frivilliga insatser. Planen skall fånga in samhällets målsättningoch strategi för social- och välfärdspolitiken, ge kvinnor arbete ochförhindrautslagning. Satsningar på den sociala infrastrukturen innebär bl.a. attarbetslösa kvinnor ges arbete och sysselsättning inom de områden de behärskaroch är utbildade för.I januari 1994 var 142 000 kvinnor, motsvarande av den kvinnligaarbetskraften, öppet arbetslösa. Detta innebär en ökning med 22 000 kvinnor,motsvarande , jämfört med . Antalet arbetslösamän ökade med 28 . Arbetslöshetenökar således fortfarande mer bland männen än bland kvinnorna.Antalet sysselsatta kvinnor hade minskat med totalt 75 000 i januari 1994jämfört med . Drygt 65 000 av dessa kvinnor kan hänföras till denkommunala sektorn. Anmärkningsvärt är att antalet sysselsatta män inom denkommunala sektorn ökade med 700 personer.Utskottet delar den oro över neddragningarna inom den offentliga sektornoch därmed sammanhängande konsekvenser för kvinnornas arbetssituation somkommer till uttryck i ovan nämnda motioner. vill utskottet påpekaattde omfattande utbildningsåtgärder som satts in inom den kommunala sektornbidragit till att hålla nere den öppna arbetslösheten bland kvinnor.Effekternaav fortsatta neddragningar inom den offentliga sektorn bör enligt utskottetsmening noggrant följas av berörda myndigheter så att eventuella åtgärder kansättas in på ett tidigt stadium.I motion A241 (fp) föreslås att en större del av de arbetsmarknadspolitiskamedlen bör riktas till kvinnor. Utskottet konstaterar att av samtligaarbetssökande utan arbete var kvinnor . Samtidigtutgjordekvinnornas andel av antalet personer i konjunkturberoende åtgärder 44,5 %.Kvinnorna var således överrepresenterade i åtgärder i förhållande till derasandel av antalet arbetssökande.Beträffande förslagen i motionerna A241 (fp) och A263 (s) om ökat stöd tillkvinnligt nyföretagande vill utskottet anföra följande. fickNUTEK i uppdrag av regeringen att i samarbete med regionala organ utvidgaåtgärderna för kvinnligt företagande i hela landet. I uppdraget ingår även attlämna förslag till den framtida inriktningen av denna verksamhet. Bland deåtgärder som skall vidtas ingår bl.a. information, rådgivning, utbildning,kompetensutveckling och främjande av nätverk bland kvinnliga företagare.Resultatet av arbetet kommer att redovisas för regeringen . Idetta sammanhang vill utskottet även erinra om det pågående NUTEK-projektetförfrämjande av kvinnors företagande i de regionalpolitiska stödområdena. Dettaprojekt löper fram t.o.m. /96.Med anledning av förslaget i motion A216 (s) om ökade resurser tillvuxenutbildning för kvinnor inom kontorssektorn vill utskottet erinra om debetydande extrainsatser på utbildningsområdet som genomförs avarbetsmarknadspolitiska skäl redan under innevarande budgetår. Enligt uppgiftibudgetpropositionen (bil. 9, s. 16) kommer regeringen att föreslå eventuelltbehövliga extrainsatser i kompletteringspropositionen, bl.a. 28 000 platser ikomvux, även för kommande budgetår.Insatser för otraditionella yrkesval förordas i motionerna A241 (fp) och A256(s). Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till AMS skrivelse den 25oktober där strategi för att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden redovisas. Till bl.a. projektinsatser med dettasyfte föreslår regeringen för /95 inom ramenför de medel som beräknats för arbetsmarknadsutbildning.Utskottet konstaterar, utan att i detalj gå in på alla motionsförslag, attdessa i huvudsak ligger i linje med den nuvarande utvecklingen. Utskottetansermed hänvisning till det anförda att förslagen i motionerna A207 (kds), A216(s), A241 (fp), A256 (s) och A263 (s) inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Insatserna för flyktingar och invandrareI propositionen redovisas att arbetsmarknadssituationen för invandrare ochflyktingar kraftigt försämrades under /93 jämfört medbudgetåretinnan. Av de utomnordiska medborgarna uppgick andelen sysselsatta till endast40 % -- jämfört för svenskar -- . /93 hade beräknats för särskilda insatserför flyktingar och invandrare. av dessa medel förbrukadesavAMS.Enligt regeringen måste åtgärderna för flyktingar och invandrare sättas insnabbare och i större omfattning för att motverka långtidsarbetslöshet ochutslagning.Som en försöksåtgärd under nästa budgetår föreslår regeringen att en nyåtgärd, benämnd praktik för invandrare, införs. Avsikten med praktiken äratt yrkesutbildade invandrare skall få en möjlighet att skaffa sig svenskarbetslivs- och yrkeserfarenhet inom sitt utbildningsområde. Syftet ärsåledes inte att fylla ett produktionsbehov hos arbetsgivaren, understryks avregeringen.Såväl privata som offentliga arbetsgivare bör komma i fråga, men det privatanäringslivet bör väljas i första hand. Praktikanten bör få inskolning,handledning och praktisk yrkesutbildning på arbetsplatsen och deltaijobbsökaraktiviteter o.dyl. I princip bör praktiken vara på heltid och vara ihögst . Under vissa förhållanden kan deltidspraktik tänkas.Genom att praktik för invandrare är en form av arbetsmarknadsutbildning börpraktikanten få utbildningsbidrag enligt samma regler som gäller vidungdomspraktik. Något finansieringsbidrag bör dock ej erläggas av denarbetsgivare som anordnar praktik för invandrare. För att klargöra att detinteråder något anställningsförhållande mellan praktikanten och praktikanordnarenföreslår regeringen att man genom en särskild lag slår fast att den somanvisats praktikplats inte skall anses som arbetstagare (bilaga 1). Lagen börgälla under /95.Kostnaden för den föreslagna åtgärden praktik för invandrare beräknas till476 , motsvarande 5 000 personer i genomsnitt per månad.Socialdemokraterna avvisar i motion A254 (yrk. 13, 14) regeringens förslag omen särskild praktik för invandrare. Det är enligt motionen olämpligt medytterligare åtgärder som tränger undan ordinarie jobb. Vidare anses det felattsärbehandla invandrare på ett sådant sätt. Regeringens förslag till lag ompraktik för invandrare bör därmed avslås av . I stället börarbetsförmedlingarna mer aktivt informera arbetsgivarna om det förhöjdarekryteringsstöd om som gäller för arbetsgivare somanställeren invandrare.Utskottet anför följande.Det är utomordentligt angeläget att vidta åtgärder som ökar möjligheterna förinvandrare att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet befarar emellertid attregeringens förslag om invandrarpraktik kan komma att skapa motsättningarmellan olika grupper av arbetslösa. Det föreligger, som utskottet ser det,storrisk för att åtgärden kommer att uppfattas som erbjudande om gratisarbetskraftsom konkurrerar med andra arbetssökande.I stället för att införa ännu en temporär åtgärd i denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen bör man starkt understryka vikten avatt de arbetsmarknadspolitiska medel som står till buds används.Enligt utskottets mening bör den befintliga arsenalen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom utbildning, starta-eget-bidrag,beredskapsarbeten och rekryteringsstöd utnyttjas för att ge arbetslösa medinvandrarbakgrund en fast förankring på arbetsmarknaden.Utskottet vill särskilt peka på att man mera effektivt använder det förhöjdarekryteringsstödet i detta sammanhang.Utskottet tillstyrker därför motion A254 (s) i aktuella delar. Regeringensförslag om praktik för invandrare bör följaktligen avslås. Av detta följerävenatt den i sammanhanget föreslagna lagstiftningen inte skall genomföras.Invandrarna och arbetsmarknaden behandlas även i tre andra motioner.Vänsterpartiet tar i motion Sf616 (yrk. 1) upp invandrarnas situation medlägre tal för sysselsättning och inkomster men högre tal för sjukskrivning ochförtidspensionering än svenskar. Regeringen bör därför enligt Västerpartietsnarast ta initiativ till överläggningar med AMS för att AMS vid planering ochuppföljning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall betrakta invandrare ochflyktingar som prioriterade grupper.Charlotte m.fl. framhåller i motion A241 (yrk. 5) att smidigareformer skall eftersträvas för invandrares och flyktingars medverkan iarbetslivet. Eftersom invandrarna -- trots en ofta god utbildning i botten --har en svår arbetsmarknadssituation, bör de erbjudas flerpåbyggnadsutbildningar inkl. språkhantering inom arbetsmarknadsutbildningensram.Carl () tar i motion A234 upp vikten av att invandrarnaskompetens tas tillvara vid utformningen av arbetsmarknads- ochnäringspolitiken. Enligt motionen är två- eller flerspråkighet kombinerad medkunskap om främmande kulturer en oerhört viktig resurs t.ex. i arbetslivet.Ettriktigt tillvaratagande av invandrarnas kompetens kan bl.a. bidra till ökadexport.Utskottet gör följande bedömning.Vad först angår förslaget i motion Sf616 får utskottethänvisa till att invandrare och flyktingar redan nu betraktas som enprioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken.Beträffande synpunkterna i motion A241 ompåbyggnadsutbildningar för invandrare vill utskottet peka på attlänsarbetsnämnderna har olika projekt på detta område. Utskottet vill medanledning av detta motionsyrkande liksom yrkandet i motion A234 erinra omföljande bestämmelse i förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning.Enligt 6 § i förordningen får flyktingar och invandrare med utländskyrkesutbildning beviljas svenskundervisning i fackspråk somarbetsmarknadsutbildning utan att utbildningen har direkt anknytning tillytterligare yrkesutbildning. Sådan utbildning skall enligt bestämmelsen varainriktad på det yrke flyktingen eller invandraren är utbildad för och får igenomsnitt uppgå till 300 timmar.De nu behandlade motionsyrkandena bör mot bakgrund av det anförda inteföranleda någon åtgärd. Motionerna Sf616 (v), A241 (fp) och A234(kds) avstyrks följaktligen i behandlade delar.Ny demokrati anför i motion A262 (yrk. 14--16) att flyktingar ochinvandrare bör få stöd för att lära sig svenska innan de får ta del av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Sfi-undervisningen (svenska förinvandrare)måste bedrivas med fastlagda klara mål. Vidare bör ekonomiska sanktioner kunnatillgripas om en person inte fullföljer ålagd svenskundervisning. Imotionen begärs också att regeringen ges till känna att den aviseradepropositionen om sfi-undervisningen bör utgå från att den som skall stanna iSverige måste lära sig så mycket svenska att språket inte blir en barriär föratt komma in på arbetsmarknaden.Utskottet gör följande bedömning.Det är självklart viktigt för den som skall arbeta på den svenskaarbetsmarknaden att behärska svenska språket. Utskottet har här ingen annanuppfattning än motionärerna. Det finns också möjligheter att på olika sätt ochav skilda utbildningsanordnare lära sig svenska.I den ovan nämnda förordningen om arbetsmarknadsutbildning finns bestämmelserom yrkesinriktad svenskundervisning för invandrare. I 5 § sägs att sådanundervisning får vara arbetsmarknadsutbildning i samband med förberedandeelleryrkesinriktad utbildning, yrkesinriktad rehabilitering eller då utbildningensker omväxlande med beredskapsarbete. Avstängning m.m. frånarbetsmarknadsutbildning regleras i 40 § förordningen.Svenskundervisning för invandrare (sfi) får enligt 5 § inte varaarbetsmarknadsutbildning. Undervisningen regleras i 13 kap. skollagen(1985:1100). Sfi kan enligt 13 kap. 11 § skollagen upphöra om exempelviselevensaknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars integör tillfredsställande framsteg.Enligt gällande förordning (1992:740) om svenskundervisning för invandrarefinns en läroplan för sfi med mål och inriktning fastställda av regeringen.Den i motionen omnämnda proposition som förbereds i skallenligt uppgift avlämnas till . Av bl.a. praktiska skäl ärdet därför inte möjligt att nu lämna synpunkter på innehållet i propositionen.Med det anförda avstyrks motion A262 (nyd) i berörda delar.Arbetsmarknadsåtgärder i övrigtI fyra motioner framförs olika förslag till nya arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.I motion A266 föreslår Ny demokrati att en tillfällig dispens från lagen omanställningsskydd skall kunna ges vid anställning av arbetslösa. En sådan lagföreslås träda i kraft . Regler för att förhindra missbruk börskyndsamt utfärdas av regeringen. Enligt Ny demokratis motion Fi210 (yrk. 5)bör dispens från de känsligaste delarna av arbetsrättslagstiftningen omgåendeinföras för företag med färre än 25 anställda.Vidare föreslår Nydemokraterna i motion A262 (yrk. 4, 5) aktivering avarbetslösa genom kommunala jobb. De arbetslösa skall kunna samlas i kommunalregi och -- efter en diskussion mellan arbetslösa och kommunen om hur dennaresurs bäst skall utnyttjas -- utföra arbeten som annars inte skulle bliutförda. Arbetslöshetsunderstöd utbetalas som motprestation. Arbetslösa somutan bärande skäl inte ställer upp får reducerad arbetslöshetsersättning.Vidare föreslås en åtgärd benämnd resursutvecklingsprojekt. Åtgärden innebärenform av projektverksamhet, där arbetssökande knyter nya kontakter för att igrupp driva kommersiellt gångbara projekt. Åtgärden ger möjlighet för dearbetslösa att förkovra sig inom det egna området samt tillinnovationsverksamhet.Utskottet ser positivt på ansträngningarna att försöka finna nyalösningar på de allvarliga sysselsättningsproblemen. Beträffande frågan omdispens från de känsligaste delarna av arbetsrättslagstiftningen för mindreföretag samt frågan om tillfällig dispens från lagen om anställningsskydd isyfte att företagen skall anställa fler arbetslösa vill utskottet anföra attvissa förändringar i lagen om anställningsskydd har införts från och med den 1januari 1994 (prop. 1993/94:67, AU4, rskr. Ett syfte med förändringarnaär just att underlätta för arbetslösa och främst ungdomar att få anställning idet nuvarande svåra arbetsmarknadsläget. Den pågående arbetsrättsligaöversynen(dir. 1991:118, dir. 1992:109) väntas slutföras . Enligt utskottetsbedömning bör man inte i detta sammanhang föregripa den mera fullständigaprövning som översynen kommer att leda till.Åtgärder av det slag som Ny demokrati förordar, aktivering av arbetslösagenom jobbaktivering eller i resursutvecklingsprojekt, genomförs förnärvarande i form av i samarbete mellan arbetsförmedlingen,kommuner och andra organisationer.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet här behandladeförslag från Ny demokrati i motionerna A262, A266 och Fi210.Ulla () tar i motion A217 upp möjligheterna till arbetsdelningsom ett medel mot arbetslösheten. Med exempel från framhållermotionären att klartecken från riksdag och regering i fråga om en sådan metodskulle åstadkomma ett genombrott för denna nya åtgärd. Bl.a. måste de formellahindren undanröjas.Enligt utskottets bedömning aktualiseras denna fråga iArbetsmarknadspolitiska kommitténs arbete. Mot denna bakgrund saknar utskottetanledning att närmare gå in på olika problem i sammanhanget. Utskottetavstyrker därmed motion A217 (c).Ny demokrati tar i motion A262 (yrk. 3) upp det generellaanställningsstödet, GAS, som man anser skall avvecklas eftersom stödformenslår fel ur konkurrenssynpunkt. Företag som redan är framgångsrika och somredan planerat att anställa gynnas i denna stödform, vilket är otillbörligtenligt motionen.Utskottet anser för sin del att i nuvarande läge när ekonomin vänder tilldet bättre är det angeläget att snabbt främja nyrekryteringen till företagen.Det generella anställningsstödet GAS infördes och gällerunder till utgången av . Mot den bakgrunden gör utskottetbedömningen att ändringar i regelverket inte är aktuella. Under förutsättningatt åtgärden inte ger upphov till konkurrenssnedvridning är huvudsaken nu attnya anställningar kommer till stånd. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motion A262 (nyd) i denna del.I tre motioner yrkas på sysselsättningsskapande åtgärder inom specificeradeområden.Vänsterpartiet anför i motion Kr289 (yrk. 8) att kulturenssysselsättningsskapande effekter bör utnyttjas bättre på ett lokalt ochregionalt plan. I motionen föreslås att en arkitekttävling utlyses i sambandmed olika behov i Vadstena.Gullan och () anför i motion A218 (yrk. 1) att man iolika samarbetsprojekt bör satsa på nya verksamheter inom miljö- ochtransportsektorn, bl.a. med hjälp av tidigare överskott av AMS-medel.Pierre och () anser i motion A225 attarbetsmarknadsmedel bör anslås för att garantera investeringsprogrammet vidRiksidrottsförbundets anläggning Bosön.Utskottet har behandlat likartade motionsförslag om arbetsmarknadsmedel isamband med naturvårdsändamål, investeringar m.m. vid ett flertal tillfällen.Motionärerna för fram angelägna projekt, vilka därutöver kan motiveras avsysselsättningsskäl. Emellertid vill utskottet lika litet nu som vid tidigaretillfällen gå in på en bedömning av de behov som beskrivs i motionerna.Utskottet vill understryka att utnyttjandet av beredskapsmedel och av övrigaarbetsmarknadspolitiska resurser bör bedömas utifrån arbetsmarknadssynpunkteroch inte i första hand betraktas som en resurs för olika angelägnasamhällsområden.Utskottet konstaterar att det ankommer på AMS att fördela resurserna förarbetsmarknadspolitiska insatser i de olika länen. I AMS uppgift ingår att tahänsyn till den arbetsmarknadspolitiska situationen i resp. län.Sammanfattningsvis anser utskottet att de nu aktuella förslagen i motionernaA218 (m), A225 (s) och Kr289 (v) inte bör föranleda någon åtgärd;deavstyrks därför.MedelsanvisningVänsterpartiet föreslår i motion A250 (yrk. 25) att det i regeringensberäkning av åtgärder och kostnader ingående beloppet förregeringens disposition för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser påutsatta orter och olika utvecklingsprojekt inte skall tilldelas regeringen.Vänsterpartiet menar att det saknas motiv för att inte Arbetsmarknadsverketskulle disponera dessa medel i enlighet med normala prioriteringar.Utskottet anser i motsats till att det är positivt attregeringen har möjlighet att disponera medel för särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser samt för försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet avstyrker därför motion A250 (v) idenna del.Med hänsyn till att arbetsmarknadsläget är mycket svårbedömt under nästabudgetår anser regeringen att samtliga medel under anslaget inte bör fördelaspå åtgärder i budgetpropositionen.