bet · GH01LU12 · 1994-03-22 00:00:00 — Enligt utskottet har detta motiv inte sammarelevans i fråga om stiftelser. Hos stiftelserna uppkommer intefrågan om att separera stiftelsens ekonomi från ägares ellermedlemmars ekonomi, eftersom ägare eller medlemmar inteförekommer i stiftelser. Med hänsyn till det anförda anserutskottet att det inte finns anledning att nu kräva att dessastiftelser skall ha kalenderåret som räkenskapsår.Utskottet förordar sålunda, med bifall till motion L5 yrkande3, att 3 kap. 5 § sista stycket i regeringens förslag tillstiftelselag utgår. I övrigt tillstyrker utskottet de ipropositionen föreslagna reglerna i 3 kap. om bokföring ochårsredovisning m.m.8 Revision8.1 AllmäntBestämmelserna om revision i förslaget till stiftelselag (4kap.) innebär att alla stiftelser skall ha minst en revisor.Stiftelser som är årsredovisningsskyldiga skall ha minst enauktoriserad eller i vart fall godkänd revisor (kvalificeradrevision). I stiftelser med mycket stora förmögenheter skallminst en revisor vara auktoriserad. Detta gäller bl.a. omstiftelsen vid utgången av harhaft tillgångar till ett värde överstigande 1 000 basbeloppenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.Enligt förslaget skall vidare, om inte annat föreskrivs istiftelseförordnandet, revisorn i en stiftelse med egenförvaltning utses och entledigas av styrelsen. I en stiftelsemed anknuten förvaltning utses och entledigas revisorn, om inteannat föreskrivs i stiftelseförordnandet, i regel avförvaltarens högsta beslutande organ, t.ex. årsmötet i en ideellförening.Uppgiften för en stiftelserevisor är att löpande granskastyrelsens eller förvaltarens förvaltning av stiftelsen och sammanställning ellerårsredovisning.8.2 Revision i kommunala stiftelserI 4 kap. 6 § föreslås regler om vilka som inte får vararevisorer. Dessa jävsregler bygger på den allmännaassociationsrättsliga principen att den som kan antas ha svårtatt objektivt bedöma ett företags skötsel inte får vara revisori företaget. Personkretsen motsvarar i väsentliga delar den somträffas av låneförbudet. Exempelvis kan inte stiftaren,förvaltaren eller den som företräder stiftelsen ellerförvaltaren vara revisor i stiftelsen. Inte heller den som äranställd hos eller på annat sätt intar en underordnad ellerberoende ställning till stiftelsen eller förvaltaren kan vararevisor.Enligt motion L1 av m.fl. (s) befaras, medden föreslagna jävsbestämmelsen, att det inte blir möjligt att ikommunala stiftelser utse en av kommunen vald revisor vid sidanav en kvalificerad revisor enligt stiftelselagstiftningen(yrkande 3). Några beaktansvärda skäl för ett sådant hinderföreligger inte. Jävsregeln bör därför ändras så attförtroendevalda revisorer skall kunna utses i kommunalastiftelser. Härigenom skulle också vid revisionen kontakt mellanstiftelsen och de politiska organen i kommunen uppnås.Även intar samma ståndpunkt i sinskrivelse och hänvisar till att kommunallagen förutsätter attkommunfullmäktige skall utse minst en revisor på partipolitiskgrund.Utskottet vill till en början erinra om att enligt 8 kap. 5 §regeringsformen grunderna för kommunernas organisation ochverksamhetsformer skall bestämmas i lag. Den regleringen finnshuvudsakligen i kommunallagen (1991:900), KL. Regleringeninnefattar även vissa grundläggande bestämmelser om denprivaträttsligt bedrivna kommunala verksamheten. I 3 kap. 16 §KL stadgas sålunda att kommuner och landsting genom beslut avfullmäktige får lämna över vården av en angelägenhetför vars handhavande särskild ordning inte föreskrivits, tillett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, enideell förening eller en stiftelse (kommunala företag).Enligt 3 kap. 17 och 18 §§ KL ställs emellertid vissa krav påkommunerna och landstingen i fråga om insyn i samt inflytandeoch kontroll över de kommunala företagen. Ett sådantgrundläggande krav är att det kommunala ändamålet medverksamheten fastställs. Ändamålet kan t.ex. preciseras så attdet blir klart att de olika grundsatser som gäller för kommunalverksamhet enligt KL, exempelvis likställighetsprincipen, skallgälla för ett bolags verksamhet. Gäller det en stiftelse tasändamålsbestämningen in i stiftelseurkunden i samband med attkommunen eller bildar stiftelsen. Ett annat krav somär väsentligt ur kontrollsynpunkt är att kommunen ellerlandstinget utser styrelseledamöter. För en stiftelsesvidkommande kan sålunda en kommun föreskriva istiftelseförordnandet att den skall utse styrelseledamöter.Ett tredje krav gäller revisionens roll. I förarbetena till KLuttalas (prop. 1990/91:117 s. 54) att revisionen är ett viktigtinstrument för kontroll av den kommunala verksamheten. När detgäller kommunala företag står inte vinstintressen i förgrundenutan lokala samhällsintressen. Med hänsyn härtill kan det enligtvad som uttalas vara viktigt att yrkesrevisionen kompletterasmed en förtroendemannarevision. Det ställs därför i 3 kap. 17 §också krav på att kommunen eller utser minst enrevisor i företaget. Även här kan det i stiftelseförordnandetföreskrivas att kommunen skall utse revisor.I fråga om revision föreskriver KL vidare attkommunfullmäktige skall utse revisor (förtroendevald revisor)för granskning av all den verksamhet som bedrivs inom nämndernasverksamhetsområden (9 kap. 1 och 7 §§). Sådan revisor prövarbl.a. om verksamheten sköts på ett ändamålsenligt sätt.Enligt vad som uttalas i förarbetena till den nya KL hör detinte till de förtroendevalda revisorernas skyldigheter attgranska de kommunala företagens förvaltning (prop. 1990/91:117s. 127 och 219 f.). Dessa har, anförs det, sina egna revisoreroch sin egen ordning för att utkräva ansvar för förvaltningen.En utvidgning av de förtroendevalda revisorernas uppgifter tillatt omfatta även en granskning av de kommunala företagen skulledärför i praktiken kunna leda till en dubbelgranskning, somkan medföra att den kommunala revisionen uppfattas som någonform av överrevision i förhållande till företagsrevisionen.För att fullmäktige skall tillförsäkras den information om dekommunala företagen som från synpunkt är relevant ärenligt nyssnämnda proposition en bättre väg att gå att försökafå företagsrevisionen utförd så att detta informationsbehovtillgodoses. Det kan uppnås genom att det kommunala ändamåletmed verksamheten anges på ett tydligt sätt i företagetsbolagsordning eller motsvarande. Företagetsförvaltningsberättelse och därmed också företagsrevisorernasprövning kommer då att ta sikte på hur företaget har skött enanförtrodd lokal samhällsuppgift och om det kommunala ändamålethar uppnåtts.Som framgått av den lämnade redogörelsen regleras spörsmåletom den offentliga insynen i och kontrollen av de kommunalaföretagen utförligt i KL. Till denna insyn och kontroll hörbl.a. att kommunen skall utse revisor i en stiftelse.Det har vidare framgått att förhållandet mellan denoffentligrättsliga revisionen och de kommunala stiftelsernasegen, i särskild ordning reglerade, revision övervägts närmare isamband med tillkomsten av KL. Innebörden härav är att denkommunala, offentligrättsliga revisionen har andra syften än denrevision som skall bedrivas enligt stiftelselagen. Någragränsdragningsproblem mellan de båda revisionsformerna tordeinte uppstå.Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att motion L1yrkande 3 inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottettillstyrker således propositionens förslag i nu behandlad deloch avstyrker bifall till motionsyrkandet.8.3 Revisionens omfattningEnligt 4 kap. 11 § förslaget till stiftelselag skallrevisorerna avge en revisionsberättelse för varje räkenskapsår.Bestämmelserna om revisionsberättelsen överensstämmer i huvudsakmed dem som gäller om innehållet i en sådan beträffande ettaktiebolag eller en ekonomisk förening. Sålunda skall i fråga omstiftelser som är skyldiga att upprätta årsredovisningrevisionsberättelsen innehålla ett uttalande om huruvidaårsredovisningen har gjorts upp enligt lagen. Irevisionsberättelsen skall det också anmärkas om revisorerna vidsin granskning har funnit bl.a. att stiftelsens tillgångar haranvänts i strid med stiftelsens ändamål eller att dessförmögenhet är placerad i strid med stiftelseförordnandet elleratt någon annan åtgärd vidtagits som innebär attstiftelseförordnandet inte följts. Vidare skall anmärkas att detsom sålunda ligger en styrelseledamot eller förvaltaren tilllast eller annan åtgärd eller försummelse kan föranledaersättningsskyldighet eller entledigande.Till skillnad från vad som gäller i t.ex. ett aktiebolag finnsdet inte någon regel i förslaget till stiftelselag om attrevisorerna i revisionsberättelsen skall uttala sig i frågan omansvarsfrihet för styrelseledamöterna eller förvaltaren istiftelsen.Enligt motion L5 av () bör 4 kap. 11 §stiftelselagen ange att revisionsberättelsen skall innehållauttalande angående ansvarsfrihet för styrelseledamöter istiftelsen (yrkande 4).Utskottet vill framhålla att ett särdrag för stiftelser är attvarken den som tillskjutit egendomen eller någon annan har någonrätt till stiftelsens förmögenhet; en stiftelse har inga ägare.Man talar om att stiftelsen inte bara, såsom aktiebolaget, utgören självständig förmögenhet utan även en självägande sådan. Enföljd av detta är att det i en stiftelse i princip inte finnsnågon som, på motsvarande sätt som bolagsstämman i ettaktiebolag eller föreningsstämman i en ekonomisk förening, kanbesluta om ansvarsfrihet för styrelseledamöter eller förvaltare.Det saknas därför normalt anledning för revisorer i enstiftelse att uttala sig i frågan om ansvarsfrihet. Enligtförslaget till stiftelselag finns det dock en möjlighet att istiftelseförordnandet föreskriva att revisorerna skall uttalasig i denna fråga.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att någonreglering av innebörd att revisionsberättelsen skall innehållauttalande angående ansvarsfrihet för styrelseledamöterna inte ärerforderlig. Utskottet tillstyrker därmed propositionen också idenna del och avstyrker följaktligen bifall till motion L5yrkande 4.9 Permutation m.m.I lagförslaget finns bestämmelser (6 kap.) om ändring m.m. avföreskrifter i ett stiftelseförordnande som i sak motsvarar vadsom gäller enligt permutationslagen (1972:205) förstiftelser. Som en följd härav innebär förslaget attpermutationslagen efter ikraftträdandet av stiftelselagen kommeratt bli tillämplig beträffande stiftelser i mycket begränsadutsträckning, nämligen endast i fråga om stiftelser till förmånför bestämda fysiska personer och s.k. kyrkostiftelser.De föreslagna bestämmelserna om permutation innebär attstyrelsen eller förvaltaren får ändra, upphäva eller i särskiltfall åsidosätta en föreskrift i stiftelseförordnandet omföreskriften på grund av ändrade förhållanden kanföljas eller har blivit uppenbart onyttig eller uppenbartstridande mot stiftarens avsikter eller om det finns andrasärskilda skäl.Permutationsåtgärden får enligt förslaget som huvudregel intevidtas innan Kammarkollegiet gett sitt tillstånd till det.Kollegiet är prövningsmyndighet även enligt gällandelagstiftning.Om stiftaren i stiftelseförordnandet uttryckligen harföreskrivit att styrelsen eller förvaltaren utan tillstånd avmyndighet skall få ändra, upphäva eller åsidosätta särskiltangivna föreskrifter i stiftelseförordnandet som angår annanfråga än stiftelsens ändamål, är styrelsen eller förvaltarenoförhindrad att fatta beslut om ändring m.m. Ett beslut somfattats med stöd av ett sådant ändringsförbehåll får dock intetillämpas innan tillsynsmyndigheten haft tillfälle attkontrollera att det rör en föreskrift som omfattas avförbehållet och att -- om beslutet avser ändring elleråsidosättande i särskilt fall -- det inte står i strid med någontvingande bestämmelse i stiftelselagen.Vidare föreslås regler om att styrelsen eller förvaltarenunder vissa förutsättningar får besluta om att förbrukastiftelsens tillgångar för det ändamål vartill de är bestämdaeller för ett ändamål som så nära som möjligt motsvarar detta.Enligt motion L1 av m.fl. (s) bör, motbakgrund av att kommunala stiftelser företrädesvis bildas genompolitiska beslut av kommunfullmäktige, stiftelserna också kunnaändras eller upphävas genom sådana beslut. Kommunala stiftelserbör därför undantas från permutationsreglerna (yrkande 4).Kommunförbundet intar i sin skrivelse en liknandeståndpunkt.Utskottet vill framhålla att bestämmelserna om permutationmotiveras inte minst med respekten för stiftarens vilja och attgarantier bör ges för att stiftelsen skall kunna bestå ochfullgöra det i stiftelseförordnandet uttryckta ändamålet. Dettasynsätt torde typiskt sett vara mest relevant i fråga om sådanastiftelser som tillkommer genom en förmögenhetsdisposition ienlighet med ett stiftelseförordnande. Men även i fråga omstiftelser där någon förmögenhetsdisposition inte äger rum vidbildandet -- t.ex. insamlingsstiftelser ochkollektivavtalsstiftelser -- bör det finnas garantier motgodtyckliga ändringar m.m. av stiftelseförordnandena. Någotprincipiellt skäl för att möjligheterna att ändra i ettstiftelseförordnande bör vara mindre restriktiva i fråga omstiftelser bildade av kommuner kan utskottet inte finna.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motion L1yrkande 4 inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottettillstyrker de i propositionen föreslagna reglerna i 6 kap. ompermutation m.m., och avstyrker således bifall tillmotionsyrkandet.10 Tillsyn och registreringTillsynsbestämmelserna i förslaget till stiftelselag (9 kap.)bygger på nuvarande tillsynslags regler i ämnet. Förslagetinnebär i stora drag att alla stiftelser skall stå under tillsynav en tillsynsmyndighet. I regel är det i det ländär stiftelsens styrelse eller förvaltare har sitt säte som ärtillsynsmyndighet. Myndigheten har rätt och skyldighet attingripa, om det kan antas att stiftelsens förvaltning ellerrevisionen av stiftelsen inte utövas i enlighet medstiftelseförordnandet eller bestämmelserna i stiftelselageneller att en styrelseledamot eller förvaltaren annars misskötersitt uppdrag. skall också ge stiftelsernaråd och upplysningar. Utöver ingripande och service är kontrollen av de tre huvuduppgifter som åvilar tillsynsmyndigheterna.Myndigheten har sålunda rätt att begära in handlingar ellerupplysningar från stiftelsen. Stiftelser som ärårsredovisningsskyldiga skall vidare enligt förslaget varaföremål för återkommande kontroll av årsredovisningarna. Vissastiftelser är enligt förslaget undantagna från flertalet avlagens tillsynsregler, bl.a. stiftelser som bildats av stateneller en kommun eller som förvaltas av statlig myndighet.Förslaget till stiftelselag innebär vidare (10 kap.) attstiftelser som är skyldiga att upprätta årsredovisning skallvara registrerade i länsvis förda stiftelseregister.Registreringsmyndighet för en stiftelse är alltid enlänsstyrelse och i princip är det den länsstyrelse som utövartillsyn över stiftelsen som är registreringsmyndighet.Enligt propositionen är det rimligt att staten fårfull kostnadstäckning för arbetet med den återkommandekontrollen av stiftelserna. Föredragande statsrådet förordardärför att de stiftelser som är föremål för sådan kontroll, dvs.årsredovisningsskyldiga stiftelser, skall erlägga en årligtillsynsavgift. Vidare förordar statsrådet att de stiftelsersom är registrerade i stiftelseregistret skall åläggas atterlägga en årlig registerhållningsavgift. Den bör enligtförslaget vara beräknad så att den täcker kostnaderna förregistrens uppläggning och drift. Enligt propositionen saknasför närvarande underlag för att bedöma storleken på avgifternaoch frågan föreslås bli föremål för utredning i särskildordning.Enligt motion L1 av m.fl. (s) finns det påarbetsmarknaden kollektivavtalsstiftelser som är av storbetydelse för arbetslösa; trygghetsfonder som tryggar ekonominför dem som förlorat sitt arbete. Motionärerna anser att dessastiftelser har en sådan speciell betydelse och karaktär att deinte bör åläggas någon avgiftsskyldighet för tillsyn ochregistrering. Vad sålunda anförts i motionen bör geregeringen till känna (yrkande 5).Utskottet vill erinra om att enligt förslaget endaststiftelser som är föremål för återkommande kontroll bör varaskyldiga att erlägga en årlig tillsynsavgift.Kollektivavtalsstiftelser är visserligen årsredovisningsskyldigamen avsikten är inte att de skall vara föremål för någon sådanåterkommande kontroll; dessa stiftelser är nämligen inte enligtförslaget skyldiga att sända in årsredovisning ochrevisionsberättelse till tillsynsmyndigheten. Det räcker med attdessa handlingar hålls tillgängliga (se 11 kap. 4 § jämfört med3 kap. 12 §).Utskottet har inget att erinra mot en sådan inriktning avtillsynen över kollektivavtalsstiftelserna eller mot att dessastiftelser i enlighet härmed inte skall behöva betala någontillsynsavgift.Kollektivavtalsstiftelserna är däremot enligt regeringensförslag registreringsskyldiga. De jämställs härvidlag med bl.a.stiftelser som bedriver näringsverksamhet ochavkastningsstiftelser som bildats av offentliga rättssubjekteller som annars är årsredovisningsskyldiga. Utskottet anserinte att det finns någon anledning att särbehandlakollektivavtalsstiftelserna i avgiftshänseende. Som regeringenförordat bör i stället avgiftsskyldigheten omfatta allaregistreringsskyldiga stiftelser och avgiften vara i principlika stor för samtliga.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion L1 yrkande 5.Enligt lagen (1982:315) om styrelserepresentation församhället i vissa stiftelser har staten rätt att utse enledamot och en ersättare i styrelsen för sådana allmännyttigastiftelser som har mer än i tillgångar.Syftet med lagen är att möjliggöra insyn för samhället i sådanastörre stiftelser som till följd av att de har allmännyttigaändamål intar en gynnad ställning skattemässigt sett. Enoffentlig styrelseledamot skall särskilt verka för attsamhällets intressen beaktas i verksamheten. Lagen gäller tillutgången av juni 1994.Den av regeringen föreslagna stiftelselagen innebär att allastiftelser som berörs av styrelserepresentationslagenstillämpningsområde utan undantag blir bokföringsskyldiga ochskyldiga att upprätta en på bokslutet grundad årsredovisning. Deblir också skyldiga att ha kvalificerad revisor, och såvälårsredovisningen som revisionsberättelsen blir offentlig. Detsagda innebär enligt propositionen att vem som helst har godamöjligheter att skaffa sig inblick i hur nu ifrågavarandestiftelser sköts. Mot bakgrund av det anförda anser föredragandestatsrådet att systemet med offentlig styrelserepresentation börupphöra. I propositionen föreslås sålunda att giltigheten förlagen om offentlig styrelserepresentation inte förlängs efterden 30 juni 1994.Enligt motion LU1 av m.fl. (s) kvarstår ävenmed stiftelselagen behovet av att samhällets intressen beaktas iifrågavarande stiftelser. Den offentligastyrelserepresentationen bör därför fortsätta tills vidare ävenefter . Detta bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 6).Utskottet vill peka på att nu ifrågavarande stiftelser kommeratt vara föremål för återkommande kontroll fråntillsynsmyndighetens sida och med möjlighet för denna attingripa under vissa förutsättningar. Utskottet delar regeringensbedömning att behovet av ett system med offentligstyrelserepresentation i vissa allmännyttiga stiftelser intekvarstår när huvudsakligen samma syfte som uppburit systemetuppnås genom de offentligrättsliga tillsynsreglerna istiftelselagen.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L1 yrkande 6.11 Övriga frågorEnligt 2 kap. 15 § i förslaget till stiftelselag har enstyrelseledamot i en stiftelse rätt till skäligt arvode iefterskott för kalenderår.I motion L5 av () ifrågasätts en sådandetaljreglering som föreslås i nyssnämnda lagrum. Bestämmelsenbör enligt motionären endast lyda att "En styrelseledamot harrätt till skäligt arvode" (yrkande 1).I KFUK-KFUM:s skrivelse ses nyssberörda reglering somexempel på en överlag alltför stor detaljreglering i förslagettill stiftelselag.Utskottet delar motionärens uppfattning att den föreslagnadetaljregleringen är onödig, särskilt med beaktande av attregeln endast gäller för det fall att inte annat harföreskrivits i stiftelseförordnandet. Även med bortseendehärifrån anser utskottet att det inte är nödvändigt med en sådandetaljreglering. Utskottet tillstyrker därför bifall till motionL5 yrkande 1.Utskottet har uppmärksammat att det i lagtexten till denföreslagna stiftelselagen förekommer ett skrivfel. 4 kap. 15 §innehåller i tredje stycket en hänvisning till första stycket.Det är emellertid av paragrafens ordalag uppenbart atthänvisningen i stället skall avse andra stycket. Denna uppenbaramisskrivning bör rättas till.Vidare föranleder det av utskottet förordade uppskjutnaikraftträdandet av lagstiftningen vissa smärre lagtekniskajusteringar av övergångsbestämmelser. I den mån det uppskjutnaikraftträdandet bör föranleda att giltighetstiden av annanlagstiftning förlängs eller att andra lagstiftningsåtgärdervidtas utgår utskottet från att regeringen tar initiativhärtill. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att genom detuppskjutna ikraftträdandet skapas också ytterligare tid förerforderliga anpassningsåtgärder med anledning av den nyaregleringen.Mot de delar av propositionen som inte berörts särskilt harutskottet ingen erinran. beträffande låneförbudatt med avslag på motionerna 1993/94:L1 yrkande 2,1993/94:L2 och 1993/94:L5 yrkande 2 antar regeringens förslagtill stiftelselag såvitt avser 2 kap. 6 §,res. 1 (s)2. beträffande brutet räkenskapsåratt med bifall till motion 1993/94:L5 yrkande 3antar 3 kap. 5 § i regeringens förslag till stiftelselag med denändringen att sista stycket utgår ur lagrummet,3. beträffande förtroendevald revisoratt med avslag på motion 1993/94:L1 yrkande 3 antar4 kap. 6 § i regeringens förslag till stiftelselag,4. beträffande revisionsberättelseatt med avslag på motion 1993/94:L5 yrkande 4 antar4 kap. 11 § i regeringens förslag till stiftelselag,5. beträffande permutation m.m.att med avslag på motion 1993/94:L1 yrkande 4 antar6 kap. i regeringens förslag till stiftelselag,res. 2 (s)6. beträffande styrelsearvodeatt med bifall till motion 1993/94:L5 yrkande 1antar 2 kap. 15 § i regeringens förslag till stiftelselag medden ändringen att orden "i efterskott per kalenderår" utgår urlagrummet,7. beträffande anslagsberoende verksamhetatt med bifall till motion 1993/94:L3 och medanledning av motionerna 1993/94:L1 yrkande 1 och 1993/94:L4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. beträffande avgifter för kollektivavtalsstiftelseratt avslår motion 1993/94:L1 yrkande 5,res. 3 (s)-motiv.9. beträffande offentlig styrelserepresentationatt avslår motion 1993/94:L1 yrkande 6,res.