bet · GI01KU15 · 1994-12-01 00:00:00 — Stiftssamfälligheternaföreslås bli befriade från skyldigheten att anordnabegravningsplatser för dem som inte tillhör något kristetsamfund.Beredningen anser bl.a. att möjligheten att fordra särskildersättning för upplåtelse av gravrätt bör slopas, om en statligbegravningsavgift införs. Det skulle enligt beredningens meningrimma illa med de tankar som ligger bakom förslaget om enenhetlig avgift om den avlidnes dödsbo -- utöver vad den avlidnei livstiden betalat i begravningsavgift -- också på sina hållskulle nödgas betala särskilt för upplåtelse av gravrätt. Ensådan ordning skulle också motverka strävandena att upprätthållaeffektiviteten i begravningsverksamheten. De speciella problem isamband med upplåtelse av gravrätt som kan uppkomma om någonönskar upplåtelse av sådan rätt får enligt beredningenlösas i ett fortsatt utredningsarbete. Beredningen framhålleratt förslaget inte medför något hinder mot att den som anordnaren allmän begravningsplats fordrar särskild ersättning förtjänster utanför den egentliga begravningsverksamheten. Sådanersättning kan komma i fråga t.ex. för skötsel av gravplats.Som framgått ovan är Kyrkoberedningens slutbetänkande förnärvarande föremål för remissbehandling.2.3.3 Utskottets bedömningI avvaktan på beredningen av Kyrkoberedningens slutbetänkandeoch dess förslag avseende begravningsverksamheten anserutskottet att det saknas skäl för att vidta någonåtgärd med anledning av motionerna K611 och K613. Utskottetavstyrker därför motionerna.2.4 Den kyrkokommunala kompetensen2.4.1 MotionenI motion K622 av () yrkas att skallbesluta om en sådan ändring i 11 kap. 1 § kyrkolagen attförsamling får besluta att även den som inte tillhörförsamlingen men har särskild anknytning till denna,kostnadsfritt kan få del av de kyrkliga handlingarna.Enligt motionären är och vill vara enrikstäckande och öppen folkkyrka. Det är viktigt att människorfår möta en generös attityd från kyrkans sida. Detta bör enligtmotionären bl.a. innebära att det inte skall behöva dras försnäva gränser när det gäller möjligheterna att utan kostnad fådel av de kyrkliga handlingarna -- dop, konfirmation, vigsel ochbegravning -- i en församling som man har en anknytning tillutan att tillhöra den. Motionären hänvisar till en dom frånRegeringsrätten, enligt vilken kyrkofullmäktige endast kanbesluta att de som tillhör församlingen kostnadsfritt får del avde kyrkliga handlingarna. Det kan enligt motionären finns mångapersonliga band till en församling man tidigare tillhört och detbör vara möjligt för varje församling att bestämma om en ordningsom på ett rimligt sätt tar hänsyn till detta.2.4.2 BakgrundDen kyrkokommunala kompetensen regleras i 11 kap. 1--7 §§kyrkolagen (1992:300). Liksom i äldre kommunallagstiftning pådet borgerliga området finns en allmän kompetensregel, i 11 kap.1 §. Den säger att en församling själv eller i samverkan medandra församlingar får sköta sina angelägenheter. Denkompletteras med en i sju punkter i princip uttömmandeuppräkning av vad som avses med församlingsangelägenheter. Medförsamlingsangelägenhet avses bl.a. frågor om främjande avkyrkans gudstjänstliv (punkt 1). Till gudstjänstliv hör dekyrkliga handlingarna dop, konfirmation, vigsel och begravning.I den nuvarande kommunallagen (1991:900) finnskompetensreglerna reglerade i 2 kap. 1--10 §§. Grundregeln äratt kommunerna får ha hand om sådana angelägenheter av allmäntintresse som har anknytning till kommunens område ellermedlemmar. Förutom kravet på ett allmänintresse uttrycksdärigenom också den s.k. lokaliseringsprincipen. Den anger attdet alltid måste finnas ett lokalt förankrat intresse av enåtgärd, antingen i förhållande till en kommuns geografiskaområde eller till medlemmarna eller till båda delar. Härutöverfinns bestämmelser som uttrycker den kommunalalikställighetsprincipen innebärande att en kommuns medlemmarskall behandlas lika, om det inte finns sakliga skäl för någotannat. Det finns också ett förbud mot att fatta beslut medtillbakaverkande kraft (retroaktivitetsförbudet). En särskildreglering om kommunernas kompetens i näringslivsfrågor finnsockså i kommunallagen.Enligt det av motionären åberopade rättsfallet, RÅ 1993 ref.103, har kyrkofullmäktiges beslut att medge dop, konfirmationoch vigsel utan kostnad för personer som inte var kyrkobokfördai församlingen ansetts befogenhetsöverskridande. Regeringsrättenansåg att anordnande av sådana förrättningar får anses fallainom församlingens kompetensområde endast under förutsättningatt verksamheten förorsakar obetydliga merkostnader förförsamlingen eller finansieras genom avgifter, donationsmedeleller eljest på annat sätt än genom skattemedel. EnligtRegeringsrätten fanns det skäl att anta att den i församlingensreglemente gjorda utvidgningen av begreppet församlingbo skullemedföra en ökning av församlingens kostnad i samband med dop,konfirmationer och vigslar som inte var obetydlig. Utredningen imålet hade inte gett vid handen att dessa merkostnaderfinansierades på annat sätt än med skattemedel. Kyrkofullmäktigefick därför anses ha överskridit sin befogenhet.I regeringens skrivelse till kyrkomöte (Regs. 1994:1)föreslogs bl.a. att grunden för regleringen av församlingarnasoch de kyrkliga samfälligheternas kompetens inte skulle ändras.På samma sätt som i kommunallagen föreslogs dock att några av degrundläggande kommunala kompetensprinciperna -- lokaliserings-och likställighetsprinciperna samt retroaktivitetsförbudet --skulle skrivas in direkt i lagtexten i kyrkolagen.Kyrkomötet (1 KL 1994:2) hade i och för sig ingen erinran motatt de redan nu gällande kommunalrättsliga principernauttryckligen lagfästs. Införandet av begreppet "medlem" ikyrkolagen med en annan betydelse än den nuvarandereligionsfrihetslagens medlemsbegrepp kunde emellertid enligtkyrkomötet medföra tolkningsproblem. Det var enligt kyrkomötetnödvändigt att för det kyrkokommunala sammanhanget finna andraspråkliga uttryck för principerna.En proposition som bl.a. berör frågor om en anpassning avreglerna om kyrkliga kommuner till reglerna i kommunallagenberäknas överlämnas till i december i år.2.4.3 Utskottets bedömningMotionärens yrkande gäller bestämmelserna i kyrkolagen om denkyrkokommunala kompetensen. Dessa bestämmelser kommer attberöras i en kommande proposition från regeringen. Mot bakgrundhärav anser utskottet att det inte finns anledning för riksdagenatt vidta någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottetavstyrker motion K622. beträffande förslag till lydelse av 41 kap. 1 §kyrkolagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen (1992:300) såvittavser 41 kap. 1 §,2. beträffande förslag till lydelse av övergångsbestämmelserpunkt 4att med avslag på motion 1994/95:K3 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:1323) omändring i kyrkolagen (1992:300) såvitt avserövergångsbestämmelserna punkt 4,res. 1 (c)3. beträffande arbetsgivarföreträdare för prästtjänsteratt med avslag på motion 1994/95:K3 yrkandena 2 och3 antar regeringens förslag till lag om ändring i kyrkolagen(1992:300) såvitt avser 32 kap. 11 §,4. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen (1992:300) och lag omändring i kyrkolagen (1992:300) i den mån de inte omfattas avvad utskottet hemställt ovan,5. beträffande stat--kyrka-fråganatt avslår motion 1993/94:A815 yrkande 55,6. beträffande medlemskap i kyrkanatt avslår motionerna 1993/94:K602 och 1993/94:K617yrkande 1,7. beträffande begravningskostnaderatt avslår motionerna 1993/94:K611 och 1993/94:K613,8. beträffande den kyrkokommunala kompetensenatt avslår motion 1993/94:K622.res. 2 (c)den 1 december 1994På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (m), ToneTingsgård (s), (), (),(), (), (), (), () och (). Förslag till lydelse av övergångsbestämmelser punkt 4 (mom.2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "De nu aktuella" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Många av de ifrågavarande fastigheterna har under årtiondentillbaka byggts om av pastoraten till församlingshem,församlingsgårdar m.m. Som framhållits i motionen K3 har detgjorts stora investeringar i fastigheterna med kyrkokommunalamedel. Det kan enligt utskottets mening inte anses lämpligt attförvaltningen av dessa fastigheter förs över till egendomsnämnd.Förvaltningen bör därför stanna kvar hos pastoratet. Utskottetanser emellertid att tidsgränsen bör sättas betydligt tidigareän den av regeringen föreslagna tidpunkten den 1 januari 1989.Den av motionären föreslagna tidpunkten fårenligt utskottets mening anses som en lämplig tidpunkt. Meddenna tidsgräns kommer många av de berörda fastigheterna attkunna förvaltas av pastoraten. De praktiska och administrativaåtgärder som behöver vidtas kan enligt utskottets mening inteanses vara av sådan omfattning att de kan utgöra skäl att sättatidsgränsen än den 1 januari 1961.Utskottet tillstyrker därför den lydelse avövergångsbestämmelserna punkt 4 som föreslagits i motion K3yrkande 1.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande förslag till lydelse av övergångsbestämmelserpunkt 4att med anledning av propositionens förslag till lagom ändring i lagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen(1992:300) och med bifall till motion 1994/95:K3 yrkande 1 beslutar attövergångsbestämmelserna punkt 4 skall ha följande lydelse: 4.Kyrklig jord som vid utgången av utgör löneboställe ochsom utgjorde prästgård skall från och med den1 utgöra församlingskyrkas fastighet. Därvid skall41 kap. 1 § andra stycket andra meningen tillämpas.,2. Den kyrkokommunala kompetensen (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Motionärens yrkande" och slutar med "motion K622"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att det kan finnasmånga personliga band till en församling man tidigare tillhörtoch att det bör vara möjligt för en församling att kunnabestämma om en ordning som på ett rimligt sätt tar hänsyn tilldetta. Enligt utskottets mening bör därför en ändring göras avkyrkolagens bestämmelser så att det blir möjligt för enförsamling att besluta om att även den som inte tillhörförsamlingen men har särskild anknytning till denna,kostnadsfritt skall kunna få ta del av de kyrkliga handlingarnadop, begravning, konfirmation och vigsel. Med anledning avmotionen K622 anser därför utskottet att hosregeringen bör begära förslag om sådan ändring i kyrkolagen.dels att utskottets hemställan under mom. 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande den kyrkokommunala kompetensenatt med anledning av motion 1993/94:K622 hosregeringen begär förslag till sådan ändring i kyrkolagen sommöjliggör för församling att besluta om att den som inte tillhörförsamlingen men har särskild anknytning till denna,kostnadsfritt skall kunna få ta del av de kyrkliga handlingarna.Särskilda yttranden1. Arbetsgivarföreträdare för prästtjänster (mom. 3)() anför:Såsom framhållits i propositionen saknas för närvarandeunderlag för att ta ställning till förändringar av den gällandeordningen för att fastställa prästernas avlöningsförmåner. Detär mot denna bakgrund som jag anslutit mig till utskottetsbedömning.Kyrkoberedningen har framhållit att frågan om den kyrkligapersonalens ställning bör utredas särskilt. Jag delarberedningens uppfattning och anser att en sådan utredningsnarast bör påbörjas. En viktig del i utredningsarbetet bör varaatt ge underlag och förslag i frågan om prästernas framtidaanställningsförhållanden. Tyvärr har utskottet inte velat tainitiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att enutredning bör påbörjas.2. Stat--kyrka-frågan (mom. 5)() anför:Enligt min mening borde kunna göra etttillkännagivande om bibehållet samband mellan kyrka och stat. DåKyrkoberedningen nu lagt fram ett förslag om bl.a. framtida ställning och organisation har emellertidstat--kyrka-frågan kommit allt närmare ett avgörande. Det är motbakgrund härav som jag kan ställa mig bakom utskottetsbedömning.3. Medlemskap i (mom. 6)() anför:Frågan om medlemskapet i har under många årvarit föremål för utredning utan att de önskvärda förändringarnahar kommit till stånd. föreligger emellertid ett förslag avKyrkoberedningen att själv, inom de ramar somlagen anger, skall besluta om sina kyrkotillhörighetsregler.Vidare finns det ett av kyrkomötet antaget förslag omkyrkotillhörighetsregler som enligt Kyrkoberedningen uppfyllerregeringsformens krav. Medlemskapsfrågan står alltså inför ettrelativt snart avgörande. Det är mot denna bakgrund som jag kanställa mig bakom utskottets bedömning.Propositionens förslag till lagtext1 Förslag tillLag om ändring i lagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen(1992:300) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1323) om ändring ikyrkolagen (1992:300)dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skallinföras två nya punkter, 4 och 5, av följande lydelse,dels att 41 kap. 1, 13 och 24 §§ skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 41 kap. 1 §Kyrklig jord är sådan fast egendom eller tomträtt1. vars avkastning är avsedd för avlöning åt kyrkoherde ellerkomminister i visst eller vissa pastorat(prästlönefastighet),2. där tjänstebostad är anvisad åt en kyrkoherde ellerkomminister (prästgård),3. vars avkastning är avsedd för en församlingskyrkas behov(församlingskyrkas fastighet),4. vars avkastning tillförs kyrkofonden(kyrkofondsfastighet),5. vars avkastning är avsedd för en domkyrkas behov(domkyrkas fastighet), eller6. där tjänstebostad är anvisad åt en biskop(biskopsgård). En prästgård på vilken en tjänstebostad är anvisad blir församlingskyrkas fastighet. Om det finns flera församlingskyrkor eller kyrkor som har varit församlingskyrka i pastoratet, skall pastoratet bestämma vilken av dessa kyrkor som fastigheten skall tillhöra. 13 §Vad som sägs om Vad som sägs omprästgård i 12 § prästgård i 12 §skall också gälla vid skall också gälla vidförvaltningen av en förvaltningen av enprästlönefastighet som sådantidigare har varit prästlönefastighet ellerprästgård. sådan församlingskyrkas fastighet som har varit prästgård. 24 §Ersättning som skall Ersättning som skallfonderas enligt 21 § och fonderas enligt 21 § ochsom kommer från en som kommer från enförsamlingskyrkas eller en församlingskyrkas fastighetdomkyrkas fastighet skall eller en prästgård skallutgöra fastighetsfond utgöra fastighetsfondför församlingskyrkan för församlingskyrkan.respektive . Ersättning som skall fonderas enligt 21 § och som kommer från en domkyrkas fastighet skall utgöra fastighetsfond för domkyrkan.Ersättning som skall fonderas enligt 21 § och som kommer frånbiskopsgården i skall tillföras fastighetsfonden förLunds domkyrka.4. Kyrklig jord som vid utgången av utgör löneboställeoch som utgjorde prästgård skall från och medden utgöra församlingskyrkas fastighet. Därvidskall 41 kap. 1 § andra stycket andra meningen tillämpas.5. Äldre föreskrifter skall fortfarande tillämpas i fråga omöverklagande av beslut enligt 41 kap. som har meddelats före den1 januari 1995.2 Förslag tillLag om ändring i kyrkolagen (1992:300)Härigenom föreskrivs att 32 kap. 11 § samt 37 kap. 9 och 10 §§kyrkolagen (1992:300) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 kap. 11 §Avlöningsförmåner I fråga omför dem som innehar avlöningsförmånerbiskopstjänster eller för dem som inneharprästtjänster i pastorat prästtjänster i pastoratoch stiftssamfälligheter och stiftssamfälligheter,fastställs under medverkan skall regeringen eller denav regeringen eller den myndighet som regeringenmyndighet som regeringen bestämmerbestämmer. 1. företräda arbetsgivaren när det gäller att ingå eller säga upp kollektivavtal, 2. avgöra frågor om lockout eller andra stridsåtgärder vid konflikt om sådana kollektivavtal, 3. företräda arbetsgivaren i tvister om sådana kollektivavtal eller om påföljder vid konflikt om sådana avtal. Kollektivavtal som avses i första stycket 1 får tillämpas också på sådana innehavare av prästtjänster som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. 37 kap. 9 §1Behörig att anställas Behörig att anställaspå en tjänst som på en tjänst somorganist är den som har organist är den som haravlagt organistexamen eller avlagt organistexamen ellermotsvarande examen i något motsvarande examen i någotannat land som tillhör den annat land inom EuropeiskaEuropeiska ekonomiska samarbetsområdetfrihandelssammanslutningen (EES).eller de Europeiskagemenskaperna. 10 §1Behörig att anställas på en tjänst som kantor är den som1. har avlagt kantorsexamen, eller2. är behörig att anställas som organist.Med examen som avses i Med examen som avses iförsta stycket 1 första stycket 1jämställs motsvarande jämställs motsvarandeexamen i , , examen i något annat landIsland eller . inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.1 Senaste lydelse 1993:793