bet · GH01BoU21 · 1994-05-21 00:00:00 — Ändringar i hyresförhandlingslagen m.m. Utskottet behandlar i detta betänkande förslagen i proposition1993/94:199 om ändringar i hyresförhandlingslagen m.m. och fyramotioner som väckts med anledning av propositionen. Ibetänkandet behandlas också förslaget i proposition 1993/94:239om fortsatt giltighet av lagen om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt. Slutligen behandlas motioner som berör denfastighetsrättsliga lagstiftningen och som väckts under denallmänna motionstiden.Utskottet tillstyrker regeringens förslag utom i följandeavseenden. Utskottet föreslår när det gäller den s.k.passivitetsregeln att hyresgästen bör ges av två månaderi stället för föreslagna för att motsätta sighyresvärdens begäran om hyreshöjning. Vidare föreslår utskottetatt det införs en ny bestämmelse i 12 kap. jordabalken medinnebörd att dröjsmål med betalningen av hyreshöjningen ipassivitetsfallet inte skall kunna leda till att hyresgästenskiljs från sin lägenhet efter detatt hyran började gälla och därefter om hyran ärföremål för prövning.Utskottet föreslår slutligen att med anledning av enmotion gör ett tillkännagivande om överväganden beträffandeförbudet mot dubbelupplåtelse i bostadsrättslagen. Övrigamotioner avstyrks.13 reservationer, ett särskilt yttrande samt en meningsyttringhar bifogats betänkandet. Regeringen har i proposition 1993/94:199 föreslagit riksdagenattdels anta regeringens förslag till1. lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304),2. lag om ändring i jordabalken,3. lag om upphävande av bostadssaneringslagen (1973:531),4. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792),5. lag om ändring i (1987:10),6. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder,7. lag om ändring i lagen (1974:1082) om Bostadsdomstol,8. lag om ändring i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m.,dels godkänna vad i propositionen förordats omhyresgästinflytande över den statliga bostadsfinansieringen avombyggnader av hyreshus (avsnitt 5.3.2).Regeringen har i proposition 1993/94:239 föreslagit attriksdagen antar regeringens förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1986:1242) om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt. I betänkandet behandlasdels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1993/94:Bo221 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att självkostnadsprincipenförtydligas och att de kommunala bostadsföretagen får behållasin prisdämpande roll i bruksvärdesregeln,1993/94:Bo225 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bosparande och ägarlägenheter (yrkandet iden del det avser bosparande har behandlats i betänkande1993/94:BoU15).1993/94:Bo250 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omvandling av hyresrätter tillägarlägenheter och om att regeringen skyndsamt lägger enproposition om genomförande av ägarlägenheter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningar för en merrättvis hyressättning,1993/94:Bo401 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom partiellt slopande av förbudet mot dubbelupplåtelse i 4 kap.3 § bostadsrättslagen.1993/94:Bo404 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom införande av minoritetsskydd för kabel-TV-installation och-abonnemang i bostadsrättslagen.1993/94:Bo408 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förslag bör framläggas omförbättringar av hyreslagen i enlighet med Hyreslagsutredningensbetänkande i de delar där så inte tidigare skett,2. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör överväga de förslag till åtgärder som ingetts iforskningsrapporten ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att möjliggörahyressänkningar,4. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att utarbeta fungerande och verksamma anvisningar försocialtjänsten så att denna kan bestå enskilda med stöd ochrådgivning, som förhindrar vräkningar.1993/94:Bo409 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avexpropriationslagen i syfte att stärka enskild äganderätt.1993/94:Bo411 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till lagom lägenhetsrätt.1993/94:Bo413 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den återkommer med förslag omhur bruksvärdessystemet skall utvecklas.1993/94:Bo414 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att minska antalet vräkningar.1993/94:Bo415 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökade krav på köpare av hyreshus.1993/94:Bo416 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om full ersättning vid intrång i den enskildaäganderätten.dels de med anledning av proposition 1993/94:199 väcktamotionerna1993/94:Bo28 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1993/94:199 Ändringar ihyresförhandlingslagen m.m.1993/94:Bo29 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1993/94:199 samt begär attregeringen återkommer till med ett nytt förslag tillhyresförhandlingslag.1993/94:Bo30 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hyresgästorganisations ställning,2. att med avslag på proposition 1993/94:199beslutar att hyresgästorganisation har rätt att ta utförhandlingsersättning,3. att beslutar att lagkravet om lika hyra förlikvärdiga lägenheter skall gälla,4. att beslutar att endast en förhandlingsordningskall kunna gälla i samma hus eller förvaltningsenhet,5. att beslutar att bruksvärdeshyran skall gälla somhyrestak vid nyupplåtelse,6. att beslutar att avslå proposition 1993/94:199vad avser ny regel i hyreslagen om passivt godkännande avhyreshöjningar,7. att beslutar att regler om hyresgästinflytandevid ombyggnad och upprustning införs i hyresförhandlingslagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om genomförandet av lagändringen.1993/94:Bo31 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhänsyn till kommunala subventioner vid bestämmande avbruksvärdeshyra.Företrädare för och , har muntligen och i skrivelserlämnat synpunkter i ärendet. AB Stockholmshem och har i skrivelser också lämnat synpunkteri ärendet.Gällande hyresförhandlingssystemFörhandlingsordningI hyresförhandlingslagen finns regler om förutsättningarna ochformerna för kollektiva hyresförhandlingar förbostadslägenheter. Hyresförhandlingar kan bedrivas mellan å enasidan hyresvärden eller hyresvärden och en organisation avfastighetsägare, i vilken hyresvärden är medlem och å andrasidan organisation av hyresgäster. Grundvalen förförhandlingarna är en förhandlingsordning (1 §). Saknasförhandlingsordning får hyresgästen förhandla direkt medhyresvärden. Sådana direkta förhandlingar regleras i 54 §hyreslagen. Med benämningen hyreslagen avses bestämmelserna omhyra, som finns i 12 kap. jordabalken.En förhandlingsordning skall normalt omfatta samtligabostadslägenheter i ett eller flera hus (3 §). Om någon avparterna begär en förhandlingsordning men avtal inte kanträffas, kan frågan hänskjutas till hyresnämnden.Det får inte finnas mer än en förhandlingsordning för ett hus(4 §). Genom avtalet om förhandlingsordning tillförsäkrasparterna rätt att så länge avtalet gäller påkalla och föraförhandlingar rörande hyror m.m. i den eller de fastigheter somavses med avtalet. Hyresvärden har vidare en skyldighet attpåkalla förhandling med hyresgästorganisationen i fråga om bl.a.höjning av hyran för en lägenhet (5 §).FörhandlingsöverenskommelserHyresförhandlingslagen reglerar också formerna förförhandlingsöverenskommelser. Förhandlingsöverenskommelserkallas de avtal som träffas efter förhandling enligt lagen. Deförhandlande parterna är naturligtvis bundna av dessa. Men ävenden enskilda hyresgästen blir bunden av sådanaförhandlingsöverenskommelser om det finns en förhandlingsklausuli hyreskontraktet som hänvisar till förhandlingsordningen (2 §).I förhandlingsöverenskommelse om hyra skall lika storalägenheter i ett hus åsättas samma hyra om det inte med hänsyntill lägenheternas beskaffenhet och övriga omständigheter kananses föreligga skillnader mellan dem i fråga om bruksvärdet(21 §). Bestämmelsen har tillkommit för att oorganiseradehyresgäster inte skall missgynnas. Genomförhandlingsöverenskommelse får bestämmas att i hyran församtliga lägenheter skall ingå visst belopp som skall utgöraersättning till hyresgästorganisationen för dessförhandlingsarbete (20 §). Den regeln har motiverats med attalla som drar nytta av förhandlingsarbetet också bör bidra medvisst belopp.Om den enskilde hyresgästen är missnöjd med träffadeförhandlingsöverenskommelser har han rätt att hoshyresnämnden ansöka om ändring såvitt avser den egna lägenheten(22 §).Ändring av hyresvillkor enligt hyreslagenFör ändring av hyresvillkor utanför det kollektivaförhandlingssystemet gäller hyreslagens regler. Både hyresvärdoch hyresgäst kan begära hyresnämndens prövning av avtaladehyresvillkor. Enligt 54 § hyreslagen skall hyresvärden ellerhyresgästen, om han vill att hyresvillkoren skall ändras,skriftligen meddela motparten detta. Om överenskommelse inte kanträffas, har han rätt att tidigast efter attmeddelandet lämnats till motparten hos hyresnämnden ansöka omändring av hyresvillkoren. En ändring kan därefter komma tillstånd först (55 a §).Hyresgästinflytandet vid ombyggnad och upprustningRegler om hyresgästinflytande finns bl.a. ibostadssaneringslagen (1973:531), som infördes i syfte attstärka hyresgästernas ställning och deras besittningsskydd.Hyresgästerna har genom lagen ett bestämmande inflytande överupprustning som går längre än lägsta godtagbara standard.Däremot kan hyresgästerna inte förhindra upprustning upp tillden standardnivån. Hyresgästinflytandet utövas kollektivt.Rätten att företräda hyresgästerna tillkommer i första hand denorganisation som har förhandlingsordning.Regler om hyresgästinflytande vid ombyggnad finns vidare iplan- och bygglagen (1987:10). Bygglov får bl.a. inte beviljasför bygglovspliktiga åtgärder som inte behövs för attbostadslägenheten skall uppnå lägsta godtagbara standard omhyresgästorganisationen motsätter sig åtgärderna (8 kap. 31 §).Hyresnämnden kan dock medge ombyggnadsåtgärderna.Förordningen (1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder samt förordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention innehåller också bestämmelser omhyresgästinflytande i ombyggnadsfall. Vid ombyggnad av hyreshussom omfattas av en förhandlingsordning är en förutsättning förstatligt stöd att husägaren har gett hyresgästorganisationentillfälle att yttra sig över ombyggnadens art och omfattning.Förslag i proposition 1993/94:199Rätt för hyresgäster att stå utanför hyresförhandlingssystemetAv det kollektiva hyresförhandlingssystemet följer att enhyresgästorganisation med bindande verkan kan träffa avtal medhyresvärden om hyran för bostadslägenheterna i ett hus utan attde enskilda hyresgästerna gett något uppdrag tillorganisationen. Regeringens förslag till ändring ihyresförhandlingslagen har till syfte att ge hyresgästerna enmera central roll i systemet än vad de har . Den enskildehyresgästen föreslås ensam få avgöra om han själv skallförhandla om sina hyresvillkor eller om han skall låta enhyresgästorganisation göra det.Hyresgästen föreslås få bestämma om hans bostadslägenhet skallomfattas av en förhandlingsordning eller inte. Enligtregeringens förslag bör en förhandlingsordning knytas till delägenheter, för vilka det finns ett hyreskontrakt som innehålleren förhandlingsklausul som hänvisar till förhandlingsordningen.Hyresgästen skall i princip själv bestämma om han vill ha ensådan i sitt kontrakt eller inte. En hyresvärd bör enligtpropositionen endast undantagsvis kunna förhindra detta. Ettsådant undantag skulle enligt propositionen kunna vara om enhyresgäst av okynne eller liknande upprepade gånger har fått enklausul införd och slopad. Innehåller hyreskontraktet enförhandlingsklausul omfattas lägenheten av denförhandlingsordning till vilken klausulen hänvisar. Hyresgästenblir genom förhandlingsklausulen bunden av deförhandlingsöverenskommelser som en hyresgästorganisation och enhyresvärd ingår.Om hyresgästen väljer att stå utanför förhandlingssystemet fårhan själv förhandla med hyresvärden om sin hyra. I syfte attförenkla dessa förhandlingar mellan hyresvärd och de enskildahyresgästerna föreslås i propositionen en särskildavtalskonstruktion för avtal om höjning av hyran.Enligt regeringsförslaget skall en hyresvärd kunde skicka ettskriftligt meddelande innehållande vissa i lagförslaget angivnauppgifter om hyreshöjning. Om hyresgästen inte inom sex veckormotsätter sig hyreshöjningen skall ett nytt avtal anses haträffats. I de fall hyresavtal träffats genom hyresgästenspassivitet föreslås en bestämmelse som skall ge hyresgästenmöjlighet att få hyrans skälighet prövad i hyresnämnden från dentidpunkt då den nya hyran började gälla, dock underförutsättning att ansökningen gjorts från dendag då den nya hyran började gälla. ges såledesmöjlighet att i detta fall ändra hyresvillkoret retroaktivt.Innan hyresgästen kan vända sig till hyresnämnden måste hanförst i enlighet med bestämmelserna i 54 § begäravillkorsändring hos hyresvärden och ge denne tillfälle tillförhandling. Först därefter kan frågan föras till hyresnämndenför prövning.Flera förhandlingsordningarEnligt regeringens förslag bör det även finnas möjligheter förden enskilde hyresgästen att välja mellan flerahyresgästorganisationer.Förbudet mot flera förhandlingsordningar i samma hus bör enligtförslaget tas bort. Det innebär således att två eller fleraorganisationer kan bedriva kollektiva förhandlingar samtidigtför ett visst hus. För att en hyresgästorganisation skall harätt till förhandlingsordning bör enligt propositionen krävasatt organisationen åtnjuter ett påtagligt stöd blandhyresgästerna.Skälen för denna nyordning är bl.a. principiella. Det ansesinte rimligt att en organisation som konkurrerats ut av en annanorganisation inte skall kunna ha kvar sin förhandlingsrätt ensför sina medlemmar i huset. Vidare ses det som positivt att detskapas förutsättning för en ökad konkurrens mellanhyresgästorganisationerna, vilket enligt propositionen bör varatill gagn för hyresgästerna.När det gäller förhandlingar beträffande angelägenheter somkräver gemensamma lösningar antas i propositionen att intressetär sådant att lösningar uppnås i samförstånd. Några särskildaregler föreslås därför inte.Flera förhandlingsordningar kan få betydelse för hurhyressättningen ser ut i ett hus. Enligt nuvarande regler skallsamma hyra bestämmas för likvärdiga lägenheter i ett hus. Genomregeringens förslag blir frågan om likställighet såvitt avserhyrans storlek beroende av vilken förhandlingsordning somgäller. De lägenheter som omfattas av samma förhandlingsordningoch som ur bruksvärdessynpunkt är likvärdiga skall ha sammahyra. Även förhandlingsersättningen, varom mera nedan, skallbestämmas lika för de bostadslägenheter som omfattas av sammaförhandling.FörhandlingsersättningenBestämmelserna om förhandlingsersättning gäller enligthyresförhandlingslagen samtliga lägenheter som omfattas av enförhandlingsordning. Någon materiell ändring föreslås inte.Överenskommelser om förhandlingsersättning kan träffas ochersättning tas ut av de hyresgäster som har enförhandlingsklausul och således omfattas av enförhandlingsordning. Hyresgäster, som inte är med i detkollektiva systemet, omfattas inte av en sådan överenskommelse.Dessa skall genom ett förslag till lagändring i hyreslagen --utformat som ett undantag från bruksvärdesregeln -- ha rätt attfå sin hyra sänkt med ett belopp som motsvararförhandlingsersättningen. En sådan lagregel krävs eftersomförhandlingsersättningen knappast ger utslag påbruksvärdeshyran. En hyresgäst som lämnar systemet haråtminstone tills vidare den hyra som förhandlats fram, minskadmed förhandlingsersättningen. På samma sätt kan hyran påverkasom hyresgästen byter hyresgästorganisation och den har träffatöverenskommelse om ett annat belopp.Hyresgästinflytande vid ombyggnad och upprustningReglerna om upprustningsåläggande i bostadssaneringslagenföreslås flyttas över till hyreslagen med de ändringarna attendast den enskilde hyresgästen kan ansöka omupprustningsgföreläggande och att det kan avse endast den egnalägenheten.Vidare föreslås att en förbättringsåtgärd som hyresvärdenutfört i en hyresgästs lägenhet i vissa fall inte skall beaktasvid en bruksvärdesprövning. Bestämmelsen tar sikte på sådanaombyggnadsåtgärder som går längre än lägsta godtagbara standardoch som uppenbart inte är motiverade av boendehänsyn. För attåtgärderna skall kunna beaktas vid hyressättning bör enligtpropositionen krävas att hyresgästen godkänt ombyggnadsarbetena.Utförs åtgärder som innebär en överstandard mot hyresgästensvilja och utan hyresnämndens godkännande är hyresvärden, sålänge hyresförhållandet består och längst ,förhindrad att få någon ersättning genom hyreshöjning. Ombostadslägenheten omfattas av det kollektivaförhandlingssystemet kan en hyresgästorganisation åta sig attför hyresgästens räkning ta ställning till ombyggnadsåtgärder.Motioner väckta med anledning av proposition 1993/94:199I två motioner, Bo29 (s) och Bo28 (v) yrkas avslag påpropositionen i sin helhet. S-motionärerna anser att dagensordning, där hyrorna fastställs av självständiga parter är bra.De medger dock att det finns brister i systemet. Bl.a. anser deatt det bör skapas bättre möjligheter inte bara för flerföreningar att organisera de boende, utan även för attunderlätta för enskilda hyresgäster att själva förhandla.Motionärerna framhåller dock att frihet för den enskilde intefår innebära möjlighet att hyra ut till högstbjudande. Kritikenmot regeringens förslag riktas bl.a. mot att det öppnar förmarknadshyror vid inflyttning i tomma lägenheter, attfastighetsägaren kan hyra ut till högstbjudande och att hyrorför likvärdiga lägenheter tillåts bli olika. Även den s.k.passivitetsregeln kritiseras. Dessutom anses förslaget utgöraett hot mot hyresgästernas möjligheter att påverka andragemensamma angelägenheter än hyran. Slutsatsen blir enligtmotionen att regeringens förslag bör avslås och att regeringenbör ges i uppdrag att återkomma till med ett nyttförslag till hyresförhandlingslag.Avslagsyrkandet i v-motionen motiveras med att detregeringsförslag som lagts fram tillkommit -- inte för attdagens system fungerar dåligt -- utan av ideologiska skäl.Förslaget anses stå långt från verkligheten. Varken effekternaav förslaget eller viljan hos de berörda att genomföraändringarna har enligt motionen analyserats.Ytterligare två motioner har väckts med anledning avregeringens förslag till lag om ändring i hyresförhandlingslagenm.m. I motion Bo30 (s) tas upp vissa enskildheter i regeringensförslag. I motion Bo31 (m) behandlas en fråga som berörbruksvärdeshyran. InledningI det följande behandlar utskottet förslaget till ändringar ihyresförhandlingslagen (1978:304) m.m. jämte motionerna samtregeringens förslag till fortsatt giltighet av lagen omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt.Under rubriken frågor behandlas motioner, som väcktsunder den allmänna motionstiden och som rör frågor omfastighetsrättslig lagstiftning.Avslag på proposition 1993/94:199Ett viktigt syfte med regeringens förslag till ändringar ihyresförhandlingslagen m.m. är att ge den enskilde hyresgästenstörre möjligheter än att själv bestämma vem som skallförhandla om hans hyra. Förhandlingsordningen föreslås därförknytas till en bostadslägenhet, för vilken det finns etthyresavtal som innehåller en förhandlingsklausul. Det val somhyresgästen har att göra är om han vill ha enförhandlingsklausul i sitt hyreskontrakt eller inte och tillvilken förhandlingsordning -- om det finns flera i huset -- denskall hänvisa. Genom förhandlingsklausulen ger hyresgästen iuppdrag till hyresgästorganisationen att förhandla om bl.a.hyran för hans lägenhet. förbinder han sig att betalade hyreshöjningar som kommer att träffas genom enförhandlingsöverenskommelse.Genom att hyresgästen i princip själv får bestämma om han villha en förhandlingsklausul i sitt hyreskontrakt eller inte och --om flera förhandlingsordningar gäller -- välja vilken han villansluta sig till, uppfylls ett viktigt och principiellt mål. Densom inte vill förhandla själv om sin hyra kan inordnas i detkollektiva förhandlingssystemet på samma sätt som i dag.Hyresgästorganisationen förhandlar, liksom i gällande ordning,för alla bostadslägenheter där det finns ett hyreskontrakt sominnehåller en förhandlingsklausul, som hänvisar tillförhandlingsordningen.Utskottet anser i likhet med regeringen att starkaprincipiella skäl talar för att en valfrihet för hyresgästernainförs i lagstiftningen. Förslaget tillgodoser detta syfte. Vadsom anförts i motionerna Bo29 (s) och Bo28 (v) i denna fråga ochövriga invändningar i motionerna utgör enligt utskottets meninginte skäl för avslag på förslaget om ändringar ihyresförhandlingslagen m.m. i dess helhet. Motionernaavstyrks.I det följande kommer utskottet att behandla enskilda delar ipropositionsförslaget samt motionerna Bo30 (s) och Bo31 (m). den förstnämnda motionen föreslagits har delvis motivledestagits upp också i motion Bo29 (s). Tre motioner från denallmänna motionstiden om bruksvärdessystemet kommer attbehandlas i detta sammanhang.Hyresgästorganisationernas ställningPropositionen innehåller ingen ändring i den inledandebestämmelsen i hyresförhandlingslagen om parternas rätt tillförhandlingsordning. Förhandlingsordningen kommer emellertid attfå en annan omfattning genom regeringens förslag. I rådandesystem omfattar en förhandlingsordning samtligabostadslägenheter i ett eller flera hus, om inte viss lägenhetundantagits. Genom förslaget kommer förhandlingsordningen attomfatta en bostadslägenhet i ett hus endast om hyresavtalet förlägenheten innehåller en förhandlingsklausul som hänvisar tillden.Motion Bo30 (s) yrkande 1 tar upp frågan omhyresgästorganisationerna skall tvingas till att förhandla föroorganiserade hyresgäster. Från principiell synpunktifrågasätter motionärerna om en hyresgästorganisation skallbehöva acceptera att en hyresgäst kan träffa avtal medhyresvärden om att en hyresgästorganisation skall förhandla omhyresvillkoren för hans räkning utan att organisationentillfrågas. Enligt motionen måste det vara frivilligt för enhyresgästorganisation att förhandla för andra än sina medlemmar.Motionärerna föreslår att ger regeringen till kännavad som anförts om hyresgästorganisationers ställning i detförändrade hyresförhandlingssystemet.Som nämnts är kärnpunkten i regeringens förslag atthyresgästen själv skall få avgöra om han skall ingå i detkollektiva hyresförhandlingssystemet eller om han skall ståutanför. Hyresgästen skall i princip ensam ha avgörandet omdetta. För hyresgästorganisationens del innebärregeringsförslaget att hyresgästorganisationen förhandlar föralla hyresgäster som har en förhandlingsklausul i sinahyreskontrakt. En sådan ordning gäller . Skillnadenär att det nu inte finns mer än en förhandlingsordning förbostadslägenheterna i ett hus och att alla hyresgäster i principmåste acceptera att den hyresgästorganisation som de valt attstå utanför ändå förhandlar om bl.a. hyran för lägenheterna. Attden enskilde hyresgästen reellt saknar möjligheter att självförhandla om sin hyra och de övriga villkor m.m. som reglerasgenom lagstiftningen är en av bristerna i det nuvarandesystemet. Enligt utskottets mening är det bra att en ändring idetta avseende genomförs.