bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — Ytterligare insatser behövs som är inriktade påprojekt som kan påbörjas snabbt och där sysselsättningseffekten är hög. Dessainsatser måste göras i hela landet med hänsyn tagen till arbetsmarknads- ochtransportsituationen, anförs det. I huvudsak bör åtgärderna inriktas påupprustning och underhåll av länsvägar för bl.a. bärighet och framkomlighetsamt i viss omfattning av sådana riksvägar som har liknande förutsättningar ochproblem som angivna länsvägar. För att få en så effektiv användning av medlensom möjligt i syfte att stärka regionernas transportnät bör också en mindre delkunna användas för de ändamål som gäller vid fördelning av medel tilllänstrafikanläggningar, anför regeringen.Riksdagen kommer senare i vår att ta ställning till regeringens förslag idenna del.Med hänvisning till det nu redovisade och i övrigt till vad trafikutskottethar anfört avstyrker utskottet motionerna A52 (s), A54 (s), A56 (s), A57 (v)och A65 (s) i här behandlade delar.Avreglering och regional utvecklingPropositionen (s. 45--48)Enligt regeringens bedömning bör avregleringar genomföras på ett sådant sättatt olika regioners tillgång till servicefunktioner inte äventyras. eller den regeringen utser bör följa och tillregeringen rapportera bl.a de regionala konsekvenserna av avregleringarna,anförs det. Staten har ett uttalat ansvar för att viktiga funktioner avnationell infrastrukturell karaktär bevaras, anför regeringen vidare.I propositionen lämnas en redogörelse för åtgärder och övervägandeni samband med avregleringen på transport- och kommunikationsområdet, nämligenpostväsendet, teleförbindelserna, inrikesflyget och tågtrafiken. När det gällerenergiförsörjningen hänvisas till propositionen om handel med el i konkurrens(prop. 1993/94:162). På detta område föreslås grundregler och entillsynsfunktion för att bl.a. tillgången till elenergi till rimliga priseräven för små kunder i glesa och perifera områden skall säkras. En särskilduppgift för den föreslagna nätmyndigheten bör vara att se till att de nyaförhållandena på elmarknaden inte leder till försämrade villkor när det gälleröverföring av elenergi till kunder utanför tätorter.MotionerTre motioner tar särskilt sikte på frågan rörande de regionalpolitiskaeffekterna av pågående avregleringar, bolagiseringar och privatiseringar.Fokuseringen görs främst på förändringarna inom infrastruktursystemet ocheffekterna på närservicen. I alla motionerna efterlyses en utredning i ämnet.I motion A56 (yrk. 13) av m.fl. (s) krävs att ingaytterligare sådana förändringar skall vidtas innan konsekvenserna har utretts ienlighet med vad som har anförts i motionen. Kritiken inriktas särskilt påavregleringen och bolagiseringen av post- och televerksamheterna. Ävenförslaget om en avreglering av järnvägstrafiken möter invändningar frånmotionärerna; de anser att åtgärderna medför en försämrad service utanförstorstadsområdena genom att konkurrerande företag kommer att begränsa sinverksamhet till de mest lönsamma delarna.I motion A464 (yrk. 2) av m.fl. (s) begärs en genomgång av vilkaeffekter den s.k. köp--sälj-modellen har i de statliga verksamheter, där denhar införts. Konkurrenslinjen bör inte drivas fram ytterligare innan resultatetav en sådan genomgång föreligger, är innebörden. Försöken med en sådan modellinom t.ex. Posten och leder inte alltid till effektivitetshöjningarutan snarare till ökad byråkrati, anför motionärerna och hänvisar till dennegativa inställning som bl.a. flera fackliga organisationer gett uttryck för.Det finns heller inget stöd för ett försvagat samhällsansvar, heter det vidare.Den i motion A448 (yrk. 1) av () begärda utredningen böromfatta konsekvenserna på den regionala balansen av bolagisering ochavreglering men även av åtstramning av offentlig verksamhet. Motionären anseratt den förda politiken i dessa avseenden ökar de regionala obalanserna;sålunda minskar privatisering möjligheterna att genom politiska beslut påverkaglesbygdens villkor.YttrandenTrafikutskottet anför i sitt yttrande att avreglering och skärpt konkurrenskan ge ökad effektivitet och därmed förbättra möjligheterna att upprätthållaoch utveckla transport- och kommunikationsservicen i hela landet. Samtidigtbetonar trafikutskottet att det behövs såväl regler som en noggrann uppföljningför upprätthållande av fungerande marknader och tryggande av regionalpolitisktangelägen service. Vid sin behandling av olika reformer har trafikutskottetdärför framhållit att viktiga samhällsintressen inte får åsidosättas. Deterinras om att har gett regeringen till känna behovet av en förstärktuppföljning och utvärdering inom post- och teleområdena (prop. 1993/94:38, bet.TU9 och TU11, rskr. 119); därvidlag skulle bl.a. måluppfyllelse och servicegradbelysas. Enligt trafikutskottets mening finns motsvarande uppföljningsbehoväven inom andra områden. delar därför regeringens bedömning ifråga om förstärkt uppföljning och anser att något initiativ med anledning avmotion A56 (yrk. 13 delvis) inte är erforderligt. Motionen bör därför avslås idenna del. En avvikande mening (s) anmäls till förmån för motionen.Näringsutskottet hänvisar i sitt yttrande till det av godkändabetänkandet om företag med statligt ägande (bet. NU16, rskr. Medanledning av en motion (s) behandlades i betänkandet även frågan om statligaföretags ansvar för närservicen. uttalade med hänvisning tillsin i betänkandet lämnade redogörelse -- bl.a. för olika myndigheters uppgifterpå området -- att olika initiativ har tagits för att finna former för tryggandeav varuförsörjningen i glesbygd. Ytterligare förslag i detta avseende kanväntas, påpekade näringsutskottet som sammanfattningsvis avstyrkte motionen iberörd del. Till betänkandet fogades en reservation (s), ett särskilt yttrande(nyd) samt en meningsyttring (v) i detta ämne.UtskottetFrågor om regionalpolitiska effekter av avreglering, bolagisering ochprivatisering behandlade arbetsmarknadsutskottet . godkända betänkande om regionalpolitik (bet. 1992/93:AU13) anfördeutskottet (s. 21 f.) att det vid dessa systemförändringar är nödvändigt attnoga överväga effekterna för den regionala utvecklingen. Utskottet ansåg att deaffärsdrivande verken och de statliga bolagen bör ta ett särskilt ansvar föratt pågående omorganisationer inte ensidigt drabbar redan hårt utsattaregioner. hänvisade utskottet till att statsmakterna har insettriskerna för att utvecklingen kan komma att påverka vissa regioner negativt.Det har därför slagits fast, anförde utskottet, att vid förändringar skall deregionalpolitiska konsekvenserna beaktas. Pågående utveckling innebär delvisnya förutsättningar för regionalpolitiken, som bl.a. medför att samhälletsåtaganden för vissa verksamheter måste preciseras i form av servicenivåer,tillgänglighet etc. anförde utskottet.Vidare erinrade utskottet i nämnda betänkande om att regeringen våren 1992utfärdat direktiv (dir. 1992:50) till samtliga kommittéer och utredare attredovisa de regionalpolitiska konsekvenserna av sina förslag. Därvid skallsärskilt beaktas förslagens påverkan på sysselsättningen och den offentligaservicen i olika delar av landet samt hur planerade förändringar av taxor,avgifter, skatter och bidrag kommer att påverka de ekonomiska förutsättningarnaför kommuner, näringsliv och privatpersoner i olika delar av landet. På så sättblir dessa frågor belysta på ett tidigt stadium i beredningsprocessen liksomeventuella behov av kompletterande åtgärder och kostnaderna härför.Såsom sägs i den nu framlagda propositionen avser regeringen att ge samtligamyndigheter som har tillsynsansvar -- eller motsvarande funktion -- inomavreglerade områden i uppdrag att redovisa utvecklingen. Redovisningenskall avse bl.a. servicenivån och priser i de regionalpolitiskt prioriteradeområdena. Myndigheterna bör också lämna förslag till åtgärder för undanröjandeav eventuella problem.I detta sammanhang vill utskottet också erinra om att det regionalpolitiskaansvaret inom post- och teleområdena är fastlagt genom lag. Enlig postlagen(1993:1684) skall det i landet finnas en rikstäckande postservice som innebäratt brev och paket kan nå alla oavsett adressort. Det skall finnas möjlighetför alla att få brev befordrade till enhetliga och rimliga priser.Privatpersoner skall också ha möjlighet att få paket befordrade till enhetligapriser. Därutöver skall det finnas en rikstäckande kassaservice som innebär attalla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser(1 §). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall fortlöpandefölja utvecklingen på postområdet och bevaka att postservicen och kassaservicenmotsvarar samhällets behov (2 §). Bestämmelserna i telelagen (1993:597) syftarenligt 2 § till att enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektivatelekommunikationer till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. att var och en skall få möjlighet att från sin stadigvarande bostad ellersitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst inom ett allmänttillgängligt telenät. för båda områdena är Post- ochtelestyrelsen.Vidare konstaterar utskottet att har ställt sig bakomregeringens förslag om en avreglering av järnvägsmarknaden (prop. 1993/94:166,bet. TU28, rskr. 309).Utskottet noterar att trafikutskottet såvitt gäller frågan om avreglering ochregional utveckling har kommenterat motion A56 (s) och det däri framfördakravet på konsekvensutredningar. , som på anförda skäl inteanser det nödvändigt med något initiativ, föreslår att riksdagenavslår det berörda yrkandet. Även motionerna A464 (s) och A448 (v) innehållerkrav av motsvarande innebörd som det i motion A56 (s) framförda.Arbetsmarknadsutskottet vill för egen del understryka vikten av att dennyssnämnda årliga redovisningen genomförs så att statsmakterna noga kan följaatt den avsedda servicegraden inte äventyras. Med instämmande i övrigt iyttrandena från trafik- och näringsutskotten och med hänvisning till vad somhar anförts i det föregående finner utskottet att någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av motionsyrkandena inte behövs. Motionerna avstyrks alltsåi berörda delar.Motioner som särskilt berör avregleringen av elmarknaden tar utskottet upp iföljande avsnitt.NäringslivsfrågorAllmän inriktningPropositionen (s. 48--54)Ett för regeringens finans-, närings- och regionalpolitik gemensamt mål äratt främja ekonomisk tillväxt i alla delar av landet, sägs det i propositionen.Näringslivsfrågor som har stor betydelse för den regionala utvecklingen ärbl.a. riskkapitalförsörjning för små och medelstora företag, företagsförnyelse,kvinnors företagande samt turism, heter det.Det påpekas att förutsättningarna för att driva företag skiljer sigåt beroende på näringslivsmiljö i form av infrastruktur, regionens historiskaföretagsstruktur och geografiska läge. För att åstadkomma ett bättreföretagsklimat behövs därför både generella insatser och regionalt anpassadeåtgärder. Regeringen redovisar de förändringar som genomförts i detta syfte,bl.a. på skatteområdet.MotionernaHär behandlas krav i två motioner med i huvudsak övergripande synpunkter påfrågan om näringspolitikens roll i ett regionalpolitiskt perspektiv.I motion A56 (yrk. 16) av m.fl. (s) sägs att en aktivnäringspolitik är en viktig förutsättning för den regionala utvecklingen. Trotsuppenbara beröringspunkter mellan dessa politikområden är det viktigt att deinte blandas ihop, anförs det. Regeringen kritiseras i motionen för att halåtit regionalpolitiken ta över näringspolitikens uppgifter. De områden avbetydelse för den regionalpolitiska utvecklingen som motionärerna särskilt villframhålla gäller fyra angivna områden, nämligen investeringar, riskkapital,branschprogram och staten som viktig aktör.En av de viktigaste uppgifterna är att få upp investeringsnivån isamhället, anför motionärerna och redogör därvid för de åtgärder med dettasyfte som de förespråkar. Vidare hävdas betydelsen av branschprogram för denregionala utvecklingen. Motionärerna anger att sådana program är angelägna förbl.a. skogs-, jordbruks- och gruvindustribranscherna (yrk. Samtidigtförespråkar de att den verkstadstekniska delegationen (VT-delegationen)återinrättas.Såvitt gäller staten som aktör koncentrerar sig motionärerna påinfrastrukturverken och då främst . De hyser stor oro för dekonsekvenser som en avreglering av elmarknaden skulle medföra för glesbygden.Ett privatiserat saknar intresse av att ta regionala och socialahänsyn i sin prissättning, hävdas det. Visserligen skall nätdistributionenomfattas av särskilda regler, medger motionärerna, men de befarar ändå attdetta inte hindrar att priset på distributionen blir differentierat. I dagenssystem har kunnat låta tätortsdistributionen subventionera den dyraglesbygdsdistributionen. Staten kan som ägare av förhindra en sådanutveckling, heter det vidare i motionen. I så gott som alla länder är det ensjälvklarhet att nationella infrastrukturorgan är i samhällelig ägo. I deteuropeiska samarbetet är det viktigt att ha kompetenta aktörer som kan bevakasvenska intressen, sägs det.I motion A57 av m.fl. (v) anförs (yrk. 14) att Vänsterpartietvill ha ett näringsliv med olika ägarformer. Statligt ägande är motiveratfrämst i strategiska sektorer inom näringslivet, heter det vidare. Som ettexempel på företag som bör förbli i statlig ägo nämns . Enligtmotionärernas uppfattning bör höras inför varje större förändring avstatens ägande.YttrandeNäringsutskottet anför i sitt yttrande att marknadsekonomin är det endaekonomiska system som kan åstadkomma resurser för välståndsutveckling i helalandet. Det viktiga är, sägs det vidare, att genom generella resurser skapa ettnäringslivsklimat som ger grund för en god ekonomisk tillväxt. I detta syftehar regeringen med stöd av vidtagit en rad åtgärder, som översiktligtredovisas i den regionalpolitiska propositionen. Flera av dessa generellaåtgärder, t.ex. på skatte- och riskkapitalområdena, har stor betydelse för attförutsättningarna för näringslivsutveckling i de glesare befolkade delarna avlandet skall förbättras. Näringspolitiken främjar på detta sätt den regionalautvecklingen, sägs det vidare. Särskilt vill näringsutskottet framhålla att deomfattande åtgärder som har vidtagits för att stimulera de små och medelstoraföretagen är viktiga för att generera utveckling och ny sysselsättning pålandsbygden. Det förhållandet att utskottet förordar en generell politik,anförs det, utesluter dock inte att statliga, riktade insatser kan erfordrasför att i olika avseenden komplettera marknaden. Med hänvisning till detanförda och till vad näringsutskottet anfört i sitt -- numera av riksdagengodkända -- näringspolitiska betänkande (bet. NU15, rskr. 221, 222 och 223)avstyrks de kommenterade motionsförslagen.UtskottetArbetsmarknadsutskottet vill sålunda erinra om att de yrkanden som haraktualiserats genom den regionalpolitiska propositionen i allt väsentligt redanhar varit föremål för behandling tidigare i vår. Näringsutskottetanger i sitt yttrande de områden som särskilt har diskuterats (bet. NU15),däribland näringspolitikens inriktning, den träråvarubaserade industrin,livsmedelsindustrin, prospekteringsverksamheten och det numera nedlagdaverkstadstekniska branschprogrammet. Även betänkandet om företag med statligtägande (bet. NU16), vilket gäller frågor om bl.a. statliga företags ansvar förnärservice och om privatiseringen, har ställt sig bakom.I sitt betänkande om handel med el i konkurrens (prop. 1993/94:162, bet.NU22) tar näringsutskottet bl.a. upp frågan om huruvida elmarknadsreformenkommer att leda till ökade prisskillnader mellan glesbygd och tätortsområden.Näringsutskottets inställning är att hushåll och företag skall ha tillgångtill el på rimliga villkor, oavsett var de finns i landet. Det föreslagnaregelverket ger, enligt näringsutskottets uppfattning, tillräckliga legalamöjligheter att uppnå en effektivare nätdrift och en regional utjämning avöverföringstarifferna. Vidare finner näringsutskottet det naturligt att denföreslagna nätmyndigheten bedömer ändamålsenligheten i de regler som gäller förelmarknaden. Som en följd av frågans betydelse bör den dock behandlas av denföreslagna parlamentariska (jfr. NU17), sägs det.Frågor om glesbygdsdistributionen förutsätts bli behandlade med förtur, så atteventuella åtgärder kan sättas in snabbt om så skulle behövas. Kommissionen böräven analysera behovet av ytterligare föreskrifter vad gäller tarifferna påregionnäten i syfte att undvika regionalpolitiskt negativa effekter avförslagen. Sammanfattningsvis tillstyrker näringsutskottet regeringens förslagi proposition 162 med vissa ändringar. I en reservation (s) förordas attpropositionen skall avslås och att skall ges i uppdrag attanalysera konsekvenserna av en avreglering av elmarknaden, innan den kan trädai kraft. Bl.a. borde frågan om privatisering av ochregionalpolitiska aspekter belysas. I en meningsyttring (v) görs instämmande idessa synpunkter. nu refererade betänkande (bet. NU22) kommeratt behandlas av senare i vår.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning syftar regionalpolitiken, liksomnäringspolitiken, till att bl.a. främja tillväxt och förnyelse i näringslivet ialla delar av landet. Vissa skillnader i näringslivsmiljö finns dock;förutsättningarna att driva företag kan vara olika genom infrastruktur,företagsstruktur och geografiskt läge. Både generella och regionalt anpassadeåtgärder behövs för att åstadkomma ett bättre företagsklimat, anser utskottet.De åtgärder som har redovisats i den regionalpolitiska propositionen, såsomstrategiska förbättringar av skattesystemet och stöd till nyföretagande, utgörgrunden för att öka konkurrenskraften och därmed skapa möjlighet för tillväxtoch nya arbetstillfällen i hela landet, anser utskottet. villutskottet understryka vikten av att de åtgärder som vidtas inom de olikapolitikområdena samverkar med varandra. Vidare vill utskottet -- även i dettasammanhang -- framhålla det angelägna i att utvecklingen noga följs.Mot bakgrund av det anförda och av vad näringsutskottet har uttalat finnerutskottet att motionerna A56 (s) och A57 (v) i detta sammanhang inte börföranleda någon åtgärd från sida i de delar som här har behandlats.RiskkapitalförsörjningPropositionen (s. 50--52)Regeringen lämnar (s. 50 f.) inledningsvis en redogörelse för vidtagnaåtgärder för en förbättrad kapitalförsörjning för företagen och för stimulansav nyföretagande. Åtgärderna avser dels reformer på skatteområdet, dels olikafinansieringsformer och finansieringsorgan med statlig anknytning för små ochmedelstora företag. Information lämnas bl.a. om Industri- ochnyföretagarfonden, portföljförvaltningsbolagen ochFörvaltnings AB och de direktinvesterande regionala riskkapitalbolagen.Vidare erinras om beslutet att de regionala utvecklingsfonderna skall ersättasmed regionala utvecklingsbolag, vilka avses få vissa förstärktafinansieringsresurser.MotionerI detta avsnitt behandlar utskottet förslag i fyra motioner. Två av demgäller bl.a. de nyssnämnda statliga förvaltningsbolagen och Allmännapensionsfonden (AP-fonden), medan övriga motionsyrkanden gäller inrättande avnya fonder med regional inriktning.I motion A56 av m.fl. (s) (yrk. 19) kritiseras de statligaförvaltningsbolagen för att inte ha fullgjort den uppgift förvilken de inrättades. Medlen har inte kommit småföretagen till godo, hävdarmotionärerna och förordar mot denna bakgrund att staten säljer sina aktier ibolagen. Beträffande AP-fondens placeringsrätt anser motionärerna att fondenbör kunna få placera ytterligare i aktier.Även i motion A57 av m.fl. (v) begärs (yrk. 13) att riksdagenskall göra ett uttalande bl.a. om vikten av att utvecklingsfondernas kompetensbevaras och att man undviker tempoförluster vid omorganiseringen. Uttalandetborde även innefatta en möjlighet för AP-fonden att placera ytterligare 10miljarder kronor i aktier, företrädesvis i små och medelstora företag.I motion A53 av m.fl. (s) (yrk. 1) sägs att böranvisa av de medel om som föreslåsöverförda till länsstyrelserna för extraordinära tillväxtfrämjande insatser.Beloppet bör användas för inrättande av en sydostfond och medel härför tas ianspråk genom en minskning av det i propositionen föreslagna anslaget underpunkt 16 i propositionens hemställan. Vidare begärs (yrk. 2) att enarbetsordning för fonden skall fastställas. Sydöstra har -- sägs det imotionen -- präglats av vikande sysselsättningoch svag befolkningsökning. Problemen kan åtgärdas, anser de men hänvisarsamtidigt till kravet på vad som benämns operativt kapital. En parallell tillNorrlandsfonden dras.I motion A54 av m.fl. (s) (yrk. 5) föreslås inrättande av enbergslagsfond.Även i motion A57 (v) (yrk. 25) föreslås inrättande av en bergslagsfond.Motionärerna förordar att skall anvisas /95 för detta ändamål. I samma motion (yrk. 21) föreslåsbildandet av en fyrstadsfond; regeringen förutsätts lägga fram förslag tillriksdagen i enlighet härmed.YttrandeNäringsutskottet hänvisar i sitt yttrande till att flera av de aktuellafrågorna har behandlats i dess näringspolitiska betänkande (bet. NU15), vilketnyligen har godkänts av (rskr. 221, 222, 223). Detta gäller bl.a.riskkapitalförsörjningen, inkl. frågan om AP-fondens förvärv av aktier.UtskottetDe nu aktuella motionsförslagen berör alla olika former förriskkapitalförsörjning med statlig anknytning.Som framgått har motionsförslag (s) om försäljning av aktierna i ochBure behandlats av (bet. NU15 s. 24 f.). I näringsutskottetsbetänkande lämnas en redovisning över av regeringen vidtagna åtgärder för attunderlätta riskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag. Enreservation (s) anmäldes. Det bör tilläggas att statens kvarvarandeaktieinnehav i och har avyttrats ; köpare är huvudsakligensvenska institutioner.Beträffande AP-fondens placeringsrätt erinras om näringsutskottetsställningstagande till ett motsvarande motionsförslag som de nuaktuella, nämligen att statens roll bör vara att främja det enskildaföretagandet genom att skapa stabila och väl fungerande spelregler. kunde uppkomma om staten uppträder som företagareoch som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet. Även nuintar näringsutskottet denna principiellt avvisande hållning till förslaget omutökad placeringsrätt för AP-fonden. En reservation (s) med instämmande av enmeningsyttring (v) avgavs i näringsutskottet. Motionerna A56 (s) och A57 (v)bör därför avslås såvitt de berör AP-fonden.Likaså har motionsförslag om de regionala utvecklingsfonderna nyligenavslagits av (bet. NU15 s. 27 f.). hänvisade tillriksdagens beslut om att fonderna skall ersättas med regionalautvecklingsbolag. Härvid skall ett moderbolag inrättas med staten somhuvudägare men i vilket näringslivet skall ha ett aktivt engagemang. Deregionala bolagen skall ägas dels av staten, dels av regionala intressenter --främst landsting och kommuner.Även motioner om regionala riskkapitalsatsningar, däribland förslag ominrättande av en fond för bl.a. , avslogs av vid dettatillfälle. framhöll att de regionala utvecklingsbolagen, somavses vara i kraft , kommer att disponeraett totalt belopp om ca . anser motdenna bakgrund att här aktuella motionsyrkanden i A53, A54 och A57 bör avslåsav riksdagen.På uppdrag av har konsultföretaget gjort enutvärdering av Industri- och nyföretagarfondens verksamhet med nyföretagarlån.Det viktigaste resultatet uppges vara att det hos de intervjuade finns en bredoch positiv uppslutning kring uppfattningen att nyföretagarlånen är ett viktigtmedel att främja den industriella tillväxten liksom etableringen av nyaföretag. framkommer att det finns behov av vissa förändringar. Bl.a.sägs att olika kombinationer bör prövas beträffande uppföljningsverksamheten,t.ex. mellan Industri- och nyföretagarfonden, utvecklingsfonderna och bankerna.Utskottet vill erinra om att omfattande förändringar för att åstadkomma ettgynnsamt klimat för företagen och därmed öka tillväxten har genomförts.Sammantaget bidrar åtgärderna sålunda till en förbättrad konkurrenskraft ochdärmed till nya arbetstillfällen i hela landet.