bet · GH01SfU14 · 1994-04-14 00:00:00 — Blandde områden som skulle prioriteras nämndes invandrar- ochflyktingbarns situation inom barnomsorgen med avseende på bl.a.hemspråksstödets omfattning och inriktning. Vidare haderegeringen uppdragit åt ochSocialstyrelsen att utvärdera det kommunala mottagandet av barnoch ungdomar med flyktingbakgrund som kommit hit utanvårdnadshavare. Detta uppdrag skulle redovisas senast den 1april 1994. På begäran av (bet. 1992/93:SfU3) hadeInvandrarverket och också fått regeringensuppdrag att närmare utreda förhållandena för de barn som hållsgömda för att undgå verkställighet av ett avvisningsbeslut. Ävendetta uppdrag skulle redovisas senast den 1 april.Socialstyrelsen hade dessutom fått i uppdrag attbl.a. följa utvecklingen för invandrarbarn i familjehemsvårdenoch bedöma om åtgärder krävs för denna grupp barn, särskilt ifråga om möjligheten att bibehålla kontakt med den egnakulturen. Utskottet anförde vidare att av redovisningen framgickatt en hel del utredningar pågick inom olika områden. Utskottetförutsatte att regeringen utformar ett samlat åtgärdsprogram föratt förbättra flyktingbarnens situation för att på så sätt tatill vara utredningsresultaten.Under den offentliga utfrågningen har företrädare förSocialstyrelsen uppgivit att barns och ungdomars egna skäl föruppehållstillstånd granskas i för liten omfattning. Företrädareför Invandrarverket har instämt i detta, i vart fall vad gällerde mindre barnen, men uppgivit att man har blivit mer medvetetom detta problem.Socialstyrelsens och om de ensammaresp. de gömda flyktingbarnen väntas föreligga inom kort.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motion Sf23yrkande 2 är tillgodosedd och att något uttalande frånriksdagens sida med anledning av motionerna Sf622 yrkandena 14,23, 24, 27 och 28 samt Sf23 yrkande 1 inte är påkallat.Under detta avsnitt tar utskottet också upp två motioner,Sf630 av () och Ju810 av m.fl.(nyd) yrkande 50, i vilka begärs tillkännagivanden om att detbör vara straffbart att gömma flyktingar.Utskottet inser att personer som gömmer flyktingar gör det avdjupt engagemang och som en medmänsklig insats. Även omutskottet ovan framhållit det stora ansvar som den som medverkartill ett undanhållande tar på sig bör det inte vara straffbartatt gömma flyktingar. Motionerna Sf630 och Ju810 yrkande 50 börsåledes avslås.UppföljningJan m.fl. (kds) begär i motion Sf626 yrkande 12 etttillkännagivande om att bör mernoga kontrollera hur det gått för ett antal asylsökande somavvisats till hemlandet.Utskottet vill framhålla att en avvisning av asylsökandeförutsätter att det står klart att utlänningen inte löper riskför förföljelse eller motsvarande. Det förefaller därför interimligt att göra en mer organiserad uppföljning av vad somhänder personer som avvisas. Vid den offentliga utfrågningen harfrån såväl som sidauppgivits att de följer upp vissa enskilda fall. Invandrarverkethar dessutom haft mer generella uppföljningar avseende särskildaländer.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf626yrkande 12.Inriktning av den framtida flykting- och invandringspolitikenMotionerFrågan om inriktningen av den svenska flykting- ochinvandringspolitiken tas upp i flera motioner.Birgitta m.fl. (s) framhåller i motion Sf628 att en aktivflykting- och immigrationspolitik bör omfatta insatser inom bådeutrikes-, handels- och biståndspolitiken för att på lång siktoch i samarbete med andra länder kunna påverka grundorsakernatill att människor flyr. politik på detta område börutifrån ett helhetstänkande och en humanitär grundsyn ta siktepå att dels undanröja eller lindra orsaker bakom flykt ochpåtvingad migration, dels skapa ett system för reglering avinvandringen till som bättre än det nuvarande ger demsom bäst behöver det rätt att stanna i vårt land. Motionärernabegär ett tillkännagivande i enlighet med det anförda (yrkande1) och om biståndets roll i flyktingpolitiken (yrkande 3). Deanser vidare att nuvarande skyddsregler för krigsvägrare och defacto-flyktingar bör ersättas av en ny regel för dem som behöverinternationellt rättsligt skydd, en regel som skyddar dem somhar ett starkt skyddsbehov vid sidan av . Imotionen begärs ett tillkännagivande härom (yrkande 4).Hans Göran begär i motion Sf636 (yrkande 1) etttillkännagivande om att en generös och human flyktingpolitikskall ligga fast.I motion Sf621 (yrkandena 1 och 2) av ochLars Moquist (nyd) anförs att den svenska flyktingpolitiken börinriktas på repatriering. Endast den som är flykting enligtGenèvekonventionen bör få asyl i . Eftersom målet äråtervändande skall uppehållstillståndet vara tillfälligt.Personer som flyr på grund av inbördeskrig, svält ocharbetslöshet bör i stället hjälpas i sitt närområde. Härigenomkan mångdubbelt fler få hjälp. Såväl konventionsflyktingar somkatastrofflyktingar bör ges tillfälliga uppehållstillstånd.Mottagandet skall ske i ett antal som bestämmer.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att flykting-och biståndsfrågorna bör handläggas av en gemensam flykting- ochbiståndsminister (yrkande 10).I motion A815 av m.fl. (c) anförs att Sverigebör ha en fortsatt öppen och generös flyktingpolitik. Denreformering av flyktingmottagandet som påbörjats bör fortsätta iriktning mot kortare handläggningstider och att den enskildeflyktingen får ta mer ansvar för sin situation. Motionärernabegär i yrkande 11 ett tillkännagivande om ett anförda.I motion Sf632 anför och () bl.a. att biståndsverksamhet och andra åtgärder bör användasför att underlätta i katastrofsituationer men även förebyggakatastrofer och konflikter. Förutsättningar bör skapas för attge människor möjligheter att stanna i sitt närområde, om detvingas på flykt. Människor som flyr undan förtryck ochförföljelse måste alltid ha möjlighet att söka i ettannat land. Vidare krävs en modernisering av FN:sflyktingkonvention. Förändringar bör också göras i den svenskalagstiftningen, bl.a. kan en gemensam asylparagraf införas iutlänningslagen. Det bör i lagen också anges att rätten tillasyl kan gå förlorad på grund av brottslighet, undanhållande avdokument eller om den asylsökande lämnat vilseledande ellerfelaktiga uppgifter. Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande om att nu pågående utredning bör inriktas påvad som anförts om en flyktingpolitik i ett vidgat perspektiv.Motionärerna föreslår vidare i yrkande 4 ett tillkännagivande omatt ansvaret för svensk asylpolitik och svensktflyktingmottagande bör föras samman med biståndsfrågor ochfrågor om mänskliga rättigheter.Jan m.fl. (kds) anför i motion Sf626 att grundenför flyktingpolitiken måste vara alla människors unika och likavärde. Utifrån detta kan olika kulturella traditioner ochriktningar växa i mångfald och ge en berikande utveckling.Motionärerna begär i yrkande 1 ett tillkännagivande om attSverige skall ha en fast, generös och human flyktingpolitik.I motion Sf608 av (-) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om vikten av att har en generösflyktingpolitik.Utskottets bedömningSom ovan framgått skall den parlamentariska se över invandrings- och flyktingpolitiken. Ikommitténs uppdrag ingår att se över hur människor från andraländer som söker en undan förtryck av olika slag skallkunna få detta tillgodosett i vårt land och hurinvandringsreglerna i ett framtida system kan utformas så att detydligare än uttrycker ansvaret för att gerättsligt skydd åt olika kategorier skyddsbehövande. Enutgångspunkt skall vara att pröva hur skyddsregler bör utformasså att de innebär ett långsiktigt internationellt åtagande ochinte kommer att bli beroende av kortsiktiga förändringar avmottagningsresurserna. I uppdraget ingår vidare att bedömabehovet av en mer omfattande användning av tillfälligaskyddsanordningar. Kommittén skall också lägga fram förslag omutformningen av övriga grunder för rätt eller möjlighet tillbosättning i och överväga om det är möjligt och lämpligtatt på andra grunder utforma mer flexibla regler för invandring.Vidare skall kommittén göra överväganden om flyktingpolitiskainsatser internationellt och lägga fram förslag till hur vårtland på ett resursmässigt effektivt sätt skall kunna biståutanför -- i krisens eller konfliktens närområde och påannat sätt. Inom ramen för kommittén kommer således de frågorsom har tagits upp i de ovan redovisade motionerna ominriktningen av den svenska flykting- och invandringspolitikenatt behandlas.Utskottet anser att resultatet av kommitténs arbete böravvaktas och avstyrker med det anförda bifall till motionernaSf608 yrkande 1, Sf621 yrkandena 1 och 2, Sf626 yrkande 1, Sf628yrkandena 1, 3 och 4, Sf632 yrkande 1, Sf636 yrkande 1 och A815yrkande 11.I frågan om arbetsfördelningen inom regeringen villutskottet, i likhet med vad som anfördes i betänkandet1992/93:SfU7, peka på att det enligt regeringsformen ärregeringen som fördelar ärendena mellan departementen, ochstatsministern som bland statsråden utser chefer fördepartementen. Det är även statsministerns sak att förordna attärende eller grupp av ärenden som hör till visst departementskall föredragas av annat statsråd än departementschefen.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motionerna Sf621yrkande 10 och Sf632 yrkande 4.Beslutsordningen i asylärendenNuvarande ordningInvandrarverket skall som första instans fatta beslut i allaärenden där behovet av asyl har åberopats (4 kap. 4 §utlänningslagen). Verkets beslut om avvisning och utvisningkunde t.o.m. överklagas till regeringen, men från den 1januari 1992 inrättades en fristående myndighet,, med uppgift att fungera som överinstans iinvandrar- och flyktingärenden. beslut omavvisning eller utvisning får således överklagas tillUtlänningsnämnden. har möjlighet att överlämnaett ärende till . Fr.o.m. den 1juli 1994 skall nämnden även pröva ny ansökan omuppehållstillstånd, något som görs avInvandrarverket.Både och kan till regeringenöverlämna ärenden som bedöms av särskild vikt förrättstillämpningen. Överlämnande kan också ske om det på grundav ärendets art synes lämpligare att frågan avgörs avregeringen. Regeringen har vidare vissa möjligheter att påverkapraxis genom generella föreskrifter i förordningsform.Regeringens roll i praxisbildningenI motion Sf632 av och ()anför motionärerna att det är viktigt att regeringen ges entydligare och aktivare roll i asylpolitiken. Regeringen bör göravägledande bedömningar av situationen i olika länder, som sedanbör ligga till grund för beslut i asylärenden vidutredningsslussar och bidra till kortare handläggningstider.Även i fortsättningen skall kunna överlämnaenskilda ärenden till regeringen för vägledande beslut, menregeringens beslut måste fattas snabbare än för närvarande.Motionärerna begär i yrkande 3 ett tillkännagivande om detanförda.En särskild utredare har i uppdrag att göra en översyn avvissa delar av utlänningslagstiftningen m.m. (dir. 1992:51).Utredaren har i delbetänkandet Utlänningslagen -- en partiellöversyn (SOU 1993:24) föreslagit att lagstiftningen kompletterasmed ett bemyndigande som ger regeringen rätt att utfärdaföreskrifter om verkställighet av lagens bestämmelser om asyloch andra former för uppehållstillstånd. Det föreslagnabemyndigandet bör göra det möjligt för regeringen att, genomgenerellt utformade föreskrifter med längre eller kortarevaraktighet, såväl ge omvärlden signaler om den svenskaflyktingpolitikens inriktning som styra tillämpningen så atthumanitära, politiska och ekonomiska intressen i största möjligautsträckning kan tillgodoses.Utskottet vill också erinra om att i dettidigare nämnda betänkandet SOU 1994:54 har analyseratpraxisutvecklingen sedan inrättades.Utskottet anser att beredningen av de nämndautredningsförslagen bör avvaktas och att något uttalande medanledning av motion Sf632 yrkande 3 inte är påkallat.Utlänningsnämndens verksamhetUtlänningsnämndens verksamhet tas upp i motion Sf626 av JanErik m.fl. (kds). Motionärerna anför bl.a. följande. Bådeinrättandet av och dess sätt att arbeta harkritiserats. Nämndens ledamöter är indelade i grupper ochkontakt mellan grupperna förekommer . Två nämndemän och endomare avgör ärendena, vilket innebär att nämndemännen kan röstaned domaren i ett ärende. När det gäller fall av "enkelbeskaffenhet" avgör dock domarna själva ärendena utan någonkontakt med nämndemännen. Viktigare fall skall diskuterastillsammans med nämndemännen, men kriterier för vad som menasmed viktigare fall finns inte. Motionärerna anser att nämndemänoch domare inte alltid har kompetens att bedöma vikten av ellertrovärdigheten i handlingar från exempelvis läkare ochspecialister. Viktig information som skulle kunna ha lett tillett annat beslut går därmed förlorad. Den bristanderättssäkerheten i detta kan inte accepteras. Enligt motionärernabör nämndemännen ha möjlighet att vid tveksamma fall få träffaden asylsökande. I motionen anförs vidare att det har framförtskritik mot de resor som företas av fåinformation om förhållanden i aktuella länder. Störretrovärdighet för rapporterna från dessa resor skulle uppnås omäven nämndemän var representerade. Det har också framförts somett problem att sällan använder möjlighetenatt i tveksamma fall överlämna ärenden till regeringen. Enmöjlig lösning som diskuterats är att införa ettdomstolsförfarande vid prövning av asyl. Med hänvisning till detanförda anser motionärerna att det finns anledning att utvärderaUtlänningsnämndens verksamhet och det sätt på vilket nämndensåligganden har uppfyllts (yrkande 2). Motionärerna begär vidaretillkännagivanden om att nämndemännen i tveksamma fall bör fåträffa den beslutet berör (yrkande 3) och att nämndemännen börfå möjlighet att delta i de resor nämnden företar (yrkande 4).I nämnda betänkande redovisas även vissauppgifter om arbetsformer. Bl.a. anges attunder föregående år avgjordes av alla ärenden avensamdomare. I betänkandet lämnas även uppgifter om muntliginställelse och muntlig förhandling.Utskottet förutsätter att löpande övervägerförändringar av arbetsformer och arbetsrutiner som ur olikaaspekter påkallas. Det finns emellertid skäl att härutöver någotgrundligare granska verksamhet ocheffektivitet. Utskottet föreslår revisoreratt företa en sådan granskning. Resultatet av en eventuellgranskning bör avvaktas, och utskottet avstyrker bifall tillmotion Sf626 yrkandena 2--4.AsylnämnderGudrun m.fl. (v) begär i motion Sf622 etttillkännagivande om att det finns brister i Invandrarverketssätt att handlägga ärenden om uppehållstillstånd (yrkande 10).Motionärerna anser att asylärenden i stället bör handläggas avasylnämnder som första prövningsinstans. Nämnderna bör fungeraunder domstolsliknande former med muntlig förhandling och störreöppenhet, och motionärerna begär ett tillkännagivande härom(yrkande 16). Tillkännagivande om sådana nämnder begärs även imotionerna Sf12 av m.fl. (v) yrkande 1 och Sf608av (-) yrkande 7.Utskottet har tidigare (se senast betänkande 1992/93:SfU7)avstyrkt bifall till motioner av liknande innebörd och därvidhänvisat till de införda reglerna om handläggning avasylärenden, varigenom alla sådana ärenden skulle handläggas avInvandrarverket. Utskottet anser inte heller nu att det finnsskäl att införa en sådan ordning som föreslås i motionerna.Motionerna Sf12 yrkande 1, Sf608 yrkande 7 och Sf622 yrkandena10 och 16 bör därför avslås.PraxissammanställningGudrun m.fl. (v) kritiserar i motion Sf622 attInvandrarverket inte uppdaterat denpraxissammanställning som publicerades och framhållervikten av att politiker, press och allmänhet får den insyn somen praxissammanställning ger. En redovisning av praxis börenligt motionärerna finnas för asylbeslut på alla nivåer inkl.från regeringen, och de begär ett tillkännagivande härom(yrkande 17). Ett sådant tillkännagivande begärs även i motionSf608 av (-) yrkande 11.I proposition 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken underströk föredragande statsrådet starktvikten av att gällande regler, riktlinjer, motivuttalanden ochpraxis blev föremål för en systematisk dokumentation ochspridning.Invandrarverket har publicerat ensammanställning över asylpraxis, praxis i fråga om andratillstånd än sådana som gäller asyl och medborgarskapspraxis.Därutöver innehåller sammanställningen vägledande uttalanden ifrågor om tolkning och tillämpning av utlänningslagen.Utlänningsnämnden har publicerat en första delav nämndens allmänna praxisredovisning i asylärenden. Underinnevarande månad beräknas en fortsättning påpraxisredovisningen utges och finnas tillgänglig i bokhandel.Liknande motioner har behandlats tidigare och senast iutskottets betänkande 1992/93:SfU7. Liksom tidigare villutskottet framhålla vikten av att gällande regler, riktlinjer,motivuttalanden och praxis i asylärenden systematisktdokumenteras och finns tillgängliga. Utskottet vill uttala sintillfredsställelse över att överinstansens vägledande beslut nuges ut och kommer att finnas lätt åtkomliga. Utskottet harerfarit att frågan om en publicering av regeringens praxis ocksåövervägs. Med hänsyn till det anförda anser utskottet attmotionerna Sf608 yrkande 11 och Sf622 yrkande 17 bör lämnas utanbifall.Vissa handläggningsfrågor i asylärendenMuntlig handläggningEnligt förvaltningslagen (1986:223) skall en part som villlämna uppgifter muntligt i ett ärende som avsermyndighetsutövning mot någon enskild få tillfälle till det, omdet kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. I andra fallbestämmer myndigheten om handläggningen skall vara muntlig. Förasylärenden finns en särskild regel om muntlig handläggning.Enligt 11 kap. 1 § utlänningslagen skall det ingå muntlighandläggning i ett sådant ärende såväl vid somvid , om det kan antas vara till fördel förutredningen eller i övrigt främja ett snabbt avgörande avärendet. Muntlig handläggning skall även annars företas påbegäran av utlänningen, om inte en sådan handläggning skullesakna betydelse för att avgöra frågan om uppehållstillstånd.I proposition 1988/89:86 med förslag till ny utlänningslagm.m. framhölls att med muntlig handläggning avses såvälinformella telefonkontakter och sammanträffanden som merformella förhandlingar. I propositionen förordades i första handinformella sammanträffanden mellan personal,utlänningen och, i förekommande fall, dennes biträde.Sammanträffandet bör som regel avse kompletterande utredning,inte ytterligare ett utredningsförhör utöver det som poliseninledningsvis skall hålla med den asylsökande. I propositionenframhölls vidare att förutsättningarna för muntlig handläggninggenom den omorganisation av som avsågs träda ikraft i betydande grad skulle komma attförbättras.Marianne och () begär i motionSf632 yrkande 8 ett tillkännagivande om behovet av enlagreglerad rätt för en asylsökande att lämna kompletterandeupplysningar. I motion Sf608 av (-) yrkande 10anförs att rätten till muntlig handläggning hos måste göras ovillkorlig, och motionärenbegär att regeringen skall lägga fram förslag om detta.Även frågan om muntlig handläggning tas upp i direktiven tillöversynen av vissa delar av utlänningslagstiftningen m.m. Därvidanmärks att institutet inte kommit till användning i denutsträckning som förutsattes vid reglernas införande. Utredarenbör enligt direktiven överväga vad som kan göras för att ge denmuntliga handläggningen den roll som avsågs då bestämmelseninfördes. Förslag i denna del väntas inom kort.Praxisutredningen har, i samband med sin analys av praxisavseende trovärdighetsfrågor, noterat att Utlänningsnämndentillåtit muntlig inställelse i ett begränsat antal fall och attmuntlig förhandling inte har förekommit. Utredningen anger att isamband med trovärdighetsbedömningar måste en konfrontation medden asylsökande vara värdefull, och utredningen har svårt attförstå att inte begagnar sig av dettainstrument.Utskottet behandlade frågan om muntlig handläggning iasylärenden senast i sitt av godkända betänkande1992/93:SfU7. Utskottet, som ansåg att förutsättningarna förmuntlig handläggning borde förbättras genom att ansvaret förutredning i asylärenden skulle överföras till ,avstyrkte med hänsyn härtill och till att frågan skulle kommaatt övervägas inom översynen av utlänningslagstiftningen bifalltill då föreliggande motionsyrkande i frågan.Utskottet anser att resultatet av översynen av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. bör avvaktas, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf608 yrkande 10 och Sf632yrkande 8.HandläggningstiderGällande målsättning för utrednings- och handläggningstidernai asylärenden är att ett ärende i första instans, som inte kanavgöras redan vid utredningsslussarna, skall av inom tvåmånader från det att ärendet hamnar på myndigheternas bord. Ombeslutet blir negativt för den enskilde, måste lagstadgad tidför överklagande löpa. Därefter skall överklagningsärenden kunnaföras fram till beslut så snabbt att ett ärende normalt inteskall behöva ta mer än från det att handläggningenpåbörjades hos polisen (prop. 1988/89:105, SfU17, rskr. --Denna målsättning har inte uppfyllts.De långa väntetiderna i asylärenden tas upp i två motioner.I motion Sf632 av och ()anförs att målsättningen bör vara att en asylansökan som mestskall ta , och motionärerna begär i yrkande 2 etttillkännagivande härom. I syfte att förkortahandläggningstiderna bör enligt motionärerna asylbyråerna vidutredningsslussarna kraftigt förstärkas (yrkande 5).Tolkresurserna måste också kraftigt förstärkas för att minskaväntetiderna på översättningar (yrkande 7).I motion Sf620 anser () att börbegära att väntetiden för asylsökande kortas (yrkande 1).Motionären anser vidare att bör begära att asylsökanderegelmässigt ges besked om huruvida asyl kan beviljas inom ensexmånadersperiod eller inte (yrkande 2).Det är av flera skäl viktigt att handläggningstiderna iasylärenden förkortas. Utskottet förutsätter liksom tidigare (sesenast betänkande 1992/93:SfU7) att både regeringen ochmyndigheterna i hög grad är inriktade på att förkortahandläggningstiderna. Med hänsyn till den minskadetillströmningen av asylsökande bör det enligt utskottet finnasgoda möjligheter att nu kraftigt förkorta dessa tider. Någottillkännagivande i frågan är därför inte erforderligt, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna Sf620 yrkande 1 ochSf632 yrkandena 2, 5 och 7.Utskottet är inte berett tillstyrka att besked regelmässigtskall lämnas om när beslut i ärendet kan väntas. Utskottetavstyrker därför bifall även till motion Sf620 yrkande 2.Rättshjälp m.m.I ärende om avvisning kan rättshjälp genom offentligt biträdebeviljas, dock inte hos polismyndighet såvida inte utlänningenhållits i förvar längre än . Rättshjälp kan ävenbeviljas i ärende angående utvisning enligt 4 kap. 3 §utlänningslagen. Rättshjälpen omfattar biträdefram till dess verkställighet har skett eller frågan omverkställighet förfallit. Genom ändringar i rättshjälpslagenkommer rättshjälpen fr.o.m. att upphöra närlagakraftvunnet beslut föreligger. Från får rättshjälpdessutom beviljas vid prövning av ny ansökan omuppehållstillstånd men endast om meddelarbeslut om inhibition av verkställigheten av det tidigareavvisnings- eller utvisningsbeslutet. Härutöver kommerrättshjälp att kunna beviljas i samband med verkställighet avett avvisnings- eller utvisningsbeslut, om utlänningen hålls iförvar sedan mer än tre dagar.Rättshjälp beviljas och biträde förordnas av den myndighet somhandlägger ärendet. I ärende hos beslutarsåledes . I ärende hos polismyndighet får polisendock endast bevilja rättshjälp, medan avslag skall beslutas avRättshjälpsmyndigheten.I motion Sf632 begär och () i yrkande 6 ett tillkännagivande om att fasta friståendeadvokatjourer bör inrättas vid utredningsslussarna i sådanomfattning att i stort sett all rättshjälp till asylsökande kanges genom dessa enheter.I motion Sf622 begär m.fl. (v) i yrkande 18 attadvokatjour inrättas för ärenden med omedelbar verkställighet.Motionärerna begär vidare i yrkande 19 att beslutanderätten omoffentligt biträde i utlänningsärenden återförs tillRättshjälpsmyndigheten.