bet · GH01JuU25 · 1994-05-11 00:00:00 — En brottsofferfond, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag ominrättande av en brottsofferfond och en brottsoffermyndighetsamt andra åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning.Utskottet tillstyrker regeringens förslag, dock med ändringbeträffande sammansättningen av den till brottsoffermyndighetenknutna nämnden. Ändringen innebär att ordföranden och viceordförandena i nämnden skall vara lagfarna och erfarna idomarvärv.I samband med propositionen behandlar utskottet ett antalmotioner som väckts dels med anledning av propositionen, delsunder den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker bifalltill samtliga motioner.Till betänkandet har fogats sju reservationer från (s) ochfyra reservationer samt ett särskilt yttrande från (nyd). I proposition 1993/94:100, bil. 3, (),har regeringen föreslagit att, i avvaktan på ensärskild proposition rörande bl.a. förslag till organisationm.m. av en myndighet med ett övergripande ansvar förbrottsofferfrågor, för /95 anvisa dels tillBrottsskadenämnden: Förvaltningskostnader ett ramanslag på7 , dels till : Ersättning förskador på grund av brott ett förslagsanslag på 35 000 000 kr.Regeringen har i proposition 1993/94:143 därefter föreslagitatt riksdagen1. antar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om brottsofferfond,lag om ändring i ,lag om ändring i utsökningsbalken,lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstaltm.m.,lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statligafordringar m.m.,lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413),lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. till : Förvaltningskostnader /95 under andra huvudtiteln anvisar ettramsanslag på ,3. till : Ersättning för skador pågrund av brott för /95 under andra huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på 50 000 000 kr.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet utom såvitt avserförslagen till ändring i brottsskadelagen och sekretesslagen,har fogats till betänkandet; se bilaga 1. Motioner väckta med anledning av propositionen1993/94:Ju21 av m.fl. (s) vari yrkas1. att godkänner huvuddragen i proposition1993/94:143,2. att hos regeringen begär attbrottsoffermyndighetens lokalisering fastslås,3. att hos regeringen begär attbrottsoffermyndigheten lokaliseras till Karlstad.1993/94:Ju22 av (nyd) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagstiftning om vittnens rätttill anonymitet i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Ju23 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den planeradebrottsoffermyndigheten lokaliseras till --Lund-regionen.1993/94:Ju24 av m.fl. (v.) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till en lag ombrottsofferfond enligt vad i motionen anförts om att inordnadenna verksamhet inom en utbyggd brottsskadenämnd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en finansiering, genom intagna böter menvia statsbudgeten, av åtgärder för brottsoffer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriminologisk och annan forskning kringbrottsoffers situation.1993/94:Ju25 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medel från fängelsedömdasarbetsersättning inte skall tas i anspråk för brottsofferfonden,2. att , med avslag på regeringens förslag attinrätta en brottsoffermyndighet, hos regeringen begär attBrottsskadenämnden, får i uppdrag att administrerabrottsofferfonden.1993/94:Ju26 av i (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny statlig brottsoffermyndighet.1993/94:Ju27 av m.fl. (s,m,fp,kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av en eventuell nybrottsoffermyndighet.1993/94:Ju28 av m.fl. (m,fp,c,kds) vari yrkasatt beslutar lokalisera brottsoffermyndigheten tillKarlstad.1993/94:Ju29 av () vari yrkas att ienlighet med vad i motionen anförts som sin mening gerregeringen till känna att frågan om en samladskaderegleringsfunktion bör övervägas.1993/94:Ju30 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå förslag till lag ombrottsofferfond,2. att beslutar avslå förslag till lag om ändring ilagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.,3. att beslutar avslå förslag till lag om ändring ibrottsskadelagen (1978:413),4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade resurser till brottsoffren,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,6. att hos regeringen begär nytt förslag tillbrottsofferfond och dess finansiering i enlighet med vad somanförts i motionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Ju206 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en vidgad översynav reglerna i 6 kap. rörande sexualbrott mot barn.1993/94:Ju601 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sexuellt utnyttjande av barn.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sexuellt utnyttjande avförståndshandikappade.1993/94:Ju602 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brottsrubriceringen våldtäkt mot barn.1993/94:Ju603 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpning av lagstiftningen så att påföljdför sexuella övergrepp på barn inte skall vara relaterad tillgraden av motstånd från barnet.1993/94:Ju605 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att få till stånd en lagstiftning så attprincipen om dubbelstraffbarhet implementeras beträffandesexualbrott begångna av svenskar i utlandet, i första handThailand.1993/94:Ju610 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att likställa straffvärdet mellanvåldtäkt och sexuellt utnyttjande av underårig,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa ett minimistraff på lägst ettår för sexuellt utnyttjande av underårig.1993/94:Ju618 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagstiftningen som rörsexuella övergrepp på barn.1993/94:Ju701 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom häktning vid kvinnomisshandel.1993/94:Ju705 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvärdering av lagen ommålsägandebiträde.1993/94:Ju710 av och (nyd) vari yrkas1. att beslutar anta ett förslag till tillägg ommålsäganden i 23 kap. 18 § enligt vad imotionen anförts,2. att beslutar anta ett förslag till tillägg ommålsäganden i 23 kap. 19 § enligt vad imotionen anförts.1993/94:Ju803 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförsäljning av stöldgods för att fylla på brottsofferfonden.1993/94:Ju804 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning med uppdrag att göra en noggrannkartläggning av problemet med hotade vittnen och målsägande ochatt föreslå de åtgärder som behövs för att komma till rätta meddet.1993/94:Ju806 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information och utbildning om våld motkvinnor och barn.1993/94:Ju807 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avsekretesslagen i syfte att underlätta för ideellaorganisationers företrädare att kunna delta i det förebyggandebrottsofferarbetet,2. att hos regeringen begär att Karlstadsmodellenseriöst prövas i samband med att en översyn sker avBrottsskadenämndens organisation, lednings- och arbetsformer.1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning och administrativa rutiner vidPolisen för hjälp och stöd åt brottsoffer,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvärdering av samhällets insatser föratt motverka våld mot kvinnor,1993/94:Ju810 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för brottsoffren,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om brottsofferfond,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot sexuella övergrepp mot barn,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stoppa barnprostitutionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förlängd preskriptionstid för sexuellaövergrepp,34. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målsägandens åtalsrätt måsteförstärkas,51. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anonymitet för vittnen i vissa fall,57. att till /95 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således för bildande av enbrottsofferfond.1993/94:K415 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar av utredningar och mål ombarnpornografibrott hos polis, åklagare och domstolar.1993/94:K436 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åldersgränsen för sexuellt ofredande.1993/94:So273 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, nyd,v, -) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kunskapsutveckling, forskning,bevisvärdering och metodutveckling inom rättsväsendet kringsexuella övergrepp,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barns rätt till biträde i den juridiskaprocessen,1993/94:A813 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att minska mäns våld motkvinnor.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas47. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning, grund- och vidareutbildning omkvinnomisshandelns orsaker och verkningar,49. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handläggning vid våldtäktsfall,50. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om trygghetspaket och livvaktsskydd, InledningFrågan om att inrätta en svensk brottsofferfond har undersenare år diskuterats i olika sammanhang. Utskottet harbehandlat frågan , bl.a. i sitt betänkanderörande anslag till () (1991/92:JuU18). Då uttalade utskottet, som behandlat en frågaangående en brottsofferfond också , i sitt avriksdagen godkända betänkande bl.a. att utskottet fann tanken påen sådan fond, till vilken alla som döms för brott skulleerlägga ett mindre belopp, alltjämt intressant. Utskottet ansågatt det av pedagogiska skäl kunde synas rimligt att de som dömsför brott får bidra till åtgärder som syftar till att förebyggabrottslighet resp. att reparera skador på grund av brott.Utskottet fann tanken om en brottsofferfond värd att överväganärmare. Vid utskottets behandling av frågan (1992/93:JuU27) hänvisade utskottet till att den inomJustitiedepartementet då pågående översynen av brottsofferfrågorockså inbegrep överväganden rörande en brottsofferfond, ochutskottet avstyrkte bifall till de då aktuella motionerna.I departementspromemorian (Ds 1993:29) Brottsoffren iblickpunkten -- åtgärder för att stärka brottsoffrens ställningföreslogs därefter inrättande av en brottsofferfond. Förslagetbearbetades vidare inom i en promemoriabenämnd Brottsofferfond. Promemoriorna har remissbehandlats.Den 11 november 1993 beslutade regeringen om en översyn avBSN:s organisation, lednings- och arbetsformer. En särskildutredare fick i uppdrag att med utgångspunkt i denna översynlämna förslag till organisation m.m. av en myndighet med ettövergripande ansvar för brottsofferfrågor. Uppdraget redovisadestill regeringen genom rapportenBrottsoffermyndigheten.Utskottet har vid en utfrågning inför utskottet medrepresentanter för, förutom BSN, ,, (),och Trafikskadenämndeninformerat sig i olika frågor rörande brottsofferfonden och dessfinansiering samt beträffande frågor rörandebrottsoffermyndighetens organisation och lokalisering.Propositionens huvudsakliga innehåll m.m.I propositionen föreslås en rad åtgärder för att stärkabrottsoffrens ställning.Ett av förslagen gäller inrättandet av en brottsofferfond.Fonden skall finansieras huvudsakligen genom avgifter som tas utav dem som döms för brott där fängelse ingår i straffskalan.Fondens pengar skall användas till bl.a. praktisk verksamhet,information och forskning inom brottsofferområdet.En brottsoffermyndighet bildas genom en omorganisation av dennuvarande BSN. Myndigheten skall fatta beslut ibrottsskadeärenden, besluta om användningen avbrottsofferfondens medel och ha ett övergripande ansvar förbrottsofferfrågor.Övriga förslag i propositionen tar direkt sikte påförbättringar för brottsoffer i det enskilda fallet.Det föreslås att målsägandens möjligheter att ha med sig enstödperson skall ökas. Enligt förslaget skall målsäganden självfå bestämma om han eller hon skall åtföljas av en stödperson vidförhör under rättegång. Regler om att målsäganden har rätt attha med sig en stödperson vid förhör under förundersökningen tasin i lag.I propositionen redovisas att förundersökningskungörelsenskall ändras för att förbättra skyddet för målsägande ochvittnen och att förundersökningsprotokollet normalt inte skallinnehålla uppgifter om målsägandes eller vittnens ålder, yrkeoch bostadsadress. Det föreslås att (RB) ändrasså att dessa uppgifter heller inte skall framgå av det exemplarav stämningsansökan som delges den tilltalade. Detsamma gäller ifråga om vadeinlaga, revisionsinlaga och genmälen. Det föreslåsockså att rätten innan ett vittnesmål avläggs eller ettmålsägandeförhör hålls inte obligatoriskt skall fråga vittneteller målsäganden om ålder, yrke och hemvist utan endast omdet behövs.I propositionen föreslås också vissa ändringar som syftar tillatt målsäganden lättare skall kunna få ut skadestånd som haneller hon har tillerkänts i ett brottmål.Slutligen föreslås att målsäganden i de fall brottet harriktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid skalltillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om den intagnesvistelser utanför anstalt.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.I motion Ju21 (s) yrkas att godkänner huvuddragen ipropositionen.Utskottet vill redan här lägga fast att utskottet har enpositiv grundinställning till regeringens förslag och somframgår av det följande ställer utskottet sig bakom dessa.Motion Ju21 får anses tillgodosedd, och utskottet avstyrkerbifall till den.Till enskilda delar av propositionen återkommer utskottet idet följande.En brottsofferfond m.m.I propositionen föreslås att en brottsofferfond inrättas. Iförslaget konstateras att inrättandet av en brottsofferfond påett mycket påtagligt sätt skulle lyfta fram brottsoffren ochtydligt markera att statsmakterna står på brottsoffrens sidasamt att det härigenom på ett helt annat sätt än vad som ärmöjligt skapas utrymme för att ge ekonomiskt stöd tillolika former av brottsofferinriktad verksamhet som bedrivs runtom i landet. Inte minst anser regeringen att det är angelägetatt förbättra förutsättningarna för ekonomiska bidrag till olikaideella organisationer, t.ex. brottsofferjourer ochkvinnojourer, som utför ett värdefullt socialt och stödjandearbete på brottsofferområdet. En brottsofferfond skulle ocksåge utrymme för bidrag till annan angelägen privat och offentligverksamhet som gäller brottsoffer. Det kan t.ex. gälla attinrätta våldtäktskliniker och att anordna olika former avkristerapiverksamhet. Också forskningen, utbildningen ochinformationen om brottsofferfrågor bör enligt propositionen gesett förbättrat stöd.Avsikten är inte att brottsofferfondens medel skall användasför att ersätta det nuvarande systemet med statligabrottsskadeersättningar. Fondens medel skall i stället användasför att stödja olika verksamheter och projekt som gagnarbrottsoffer i allmänhet.Utöver de mera generella syften som fondens medel kan användasför kan medel enligt propositionen dock indirektkomma enskilda brottsoffer till del genom att det skapas utrymmeför reformer på området för finansiering av t.ex. lagändringarsom förbättrar möjligheterna att få brottsskadeersättning. Inteheller här är det emellertid regeringens avsikt att ersätta detnuvarande systemet där brottsskadeersättningen betalas avstatsmedel. Regeringen vill dock inte utesluta -- beroende påhur stor fonden blir -- att det senare kan finnas skäl attöverväga en ändring som innebär att viss del av fondens medeltas i anspråk för att minska statens utgifter förbrottsskadeersättningar.Fonden skall finansieras genom att avgifter tas ut av dem somdöms för brott. Enligt regeringens uppfattning skulle det föraför långt att ta ut brottsofferavgift vid alla brott oberoendeav deras svårhetsgrad, t.ex. brott med enbart böter istraffskalan. I propositionen föreslås därför att fondavgiftenknyts till alla brott som har fängelse i straffskalan(fängelsebrott) men att bara en avgift tas ut för varje domeller strafföreläggande som omfattar något eller några sådanabrott. På detta sätt utesluts ett stort antal mindre allvarligabrott vid vilka brottsofferavgift enligt regeringens uppfattninginte bör tas ut. Om påföljdseftergift meddelas föreslås attfondavgift inte skall tas ut.Om förutsättningarna för fondavgift är uppfyllda skall enligtförslaget domstolen fatta beslut härom utan särskilt yrkande isamband med dom i det aktuella brottmålet. Fondavgiften blir atthänföra till begreppet särskild rättsverkan av brott. Domstolensbeslut kommer alltså att meddelas och överklagas i samma ordningsom brottmålsdomen. I de fall lagföring sker genomstrafföreläggande är det åklagarens uppgift att besluta omavgiften vid utfärdande av föreläggandet. Åklagarens beslutkommer då att föreläggas den enskilde till godkännande på sammasätt som när ett beslut om förverkande tas upp i ettstrafföreläggande.Den som föreläggs straff för fängelsebrott kommer förutomböter således att föreläggas också en fondavgift. Särskildrättsverkan som avser betalningsskyldighet torde inteha varit vanligt förekommande i samband med strafföreläggande.Införande av brottsofferfondsavgiften skapar genom den storamängden avgifter ett behov av godkännande genom betalning.Regeringen föreslår därför att betalning av böter och fondavgiftskall anses som godkännande av föreläggandet inte endastbeträffande bötesstraffet (se 48 kap. 11 § RB) utan ävenbeträffande fondavgiften om det inte framgår att den misstänkteinte haft för avsikt att godkänna föreläggandet.Utgångspunkten vid överväganden rörande fondavgiftens storlekbör enligt regeringens mening vara att fonden blir så stor attatt den kan fylla den avsedda uppgiften att stärka brottsoffrensställning utan att avgiften blir så hög att den inkräktar påbetalningen av skadestånd och böter eller motverkar frivilligbetalning.Regeringens beräkningar visar att det, under förutsättning attantalet personer som lagförs för fängelsebrott förblirnågorlunda (ca 81 000 personer i genomsnitt under åren1990--1992) och att fondavgiften betalas i samtliga fall, kanberäknas flyta in i runda tal 8, 16, 24 resp. 41 miljoner kronortill fonden om avgiften sätts till 100, 200, 300 eller 500 kr.En avgörande fråga i sammanhanget är i vilken omfattningutdömda avgifter kommer att betalas till fonden. Regeringenberäknar med ledning av statistik avseende betalningsfrekvensenför olika former av böter att frivillig betalning kan påräknas iomkring hälften av fallen och att avgiften kan drivas in iåtminstone av de resterande fallen.I enlighet med de tidigare gjorda beräkningarna skulle därmedenligt regeringen kunna antas att det kan komma att flyta in irunda tal 6, 13, 19 resp. om avgiftenbestäms till 100, 200, . Mot bakgrund av dessaberäkningar föreslår regeringen att avgiften bestäms till 300kr. Detta innebär att man kan räkna med att det flyterin till fonden i form av avgifter.Utöver fondavgifter skall brottsofferfonden enligt förslagettillföras medel också från annat håll. En viss del av de medelsom frigörs genom den aviserade sänkningen aversättningen till intagna i ochannan sysselsättning föreslås också bidra till uppbyggnaden avfonden.En fråga som enligt utskottets uppfattning är av betydelse isammanhanget är kostnaderna för indrivning m.m. avfondavgifterna. Utskottet har i denna del vid en utfrågninginhämtat följande.Uppbörd och indrivning av fondavgifterna skall enligtförslaget ske på samma sätt som uppbörd och indrivning av böter.Kostnaderna för berörda myndigheter begränsas enligt regeringensberäkningar i stor utsträckning till rena initialkostnader.Under uppbyggnadsskedet kommer i första hand de medel somfrigörs vid sänkningen av ersättningen till de fängelsedömda attanvändas till sådana engångskostnader, t.ex. för ändrade rutineroch omprogrammering av datorsystem m.m. vid myndigheter somberörs av den nya ordningen.Regeringens uppfattning är att arbetet med indrivning ochannan hantering av fondavgifterna är av begränsad omfattning vidsidan av övrig verksamhet inom exekutionsväsendet. Den anser attdet ökade antalet ärenden där bör kunna handläggas inomorganisationen under förutsättning att RSV tillförs täckning förmerkostnaderna. Regeringen har beräknat nettokostnaden förexekutionsväsendets hantering av fondavgifterna till 2,2miljoner kronor. Därvid har hänsyn tagits till de beräknadeintäkterna i form av grundavgifter enligt förordningen(1992:1049) om avgifter vid kronofogdemyndigheterna. Regeringensavsikt är att RSV skall tillföras täckning för merkostnadernagenom de medel som frigörs vid sänkningen av ersättningen tillde fängelsedömda samt genom de intäkter som beräknas inflyta iform av grundavgifter.RSV har instämt i att handläggningen av fondavgifterna i ochför sig är av begränsad omfattning i förhållande tillexekutionsväsendets mycket stora totala ärendemängd och attregeringens beräkning av verkets merkostnader till följd avfondavgiftsärenden är korrekt. RSV har, med en annanberäkningsmetod med utgångspunkt i att samtliga ärenden skallbära sin del av verksamhetens totala kostnader, beräknat attstatens nettokostnad för exekutionsväsendets hantering avfondavgifterna blir efter avdrag förgrundavgifter. Enligt regeringens beräkningar kommer fonden, när den är idrift, att tillföras sammanlagt (fondavgifter och sänktersättning till fängelsedömda m.m.) omkring 23 miljoner kronormedan administrationskostnader m.m. kan beräknas till ca 2miljoner kronor. Fonden kommer sålunda att disponera irunda tal 21 miljoner kronor.I motionerna Ju24 (v) och Ju30 (s) yrkas avslag påpropositionen vad avser brottsofferfonden och dess finansiering.I motionerna förespråkas en fond som tillförs medel viastatsbudgeten genom höjningar av bötesbeloppen. I motion Ju30yrkas därjämte att hos regeringen begär ett nyttförslag till brottsofferfond och finansiering av denna.I motion Ju810 (nyd) yrkas att en brottsofferfond inrättas.I motion Ju803 (m) yrkas att beslagtaget stöldgods, vars ägareinte kunnat finnas, skall säljas och att brottsofferfondentillförs influtna medel.I motion Ju25 (fp) yrkas att fängelsedömdas arbetsersättninginte skall tas i anspråk för brottsofferfonden.I ärendet föreligger skrifter från fångarnas förtroenderåd vidkriminalvårdsanstalterna Kumla, och rörandesänkningen av ersättningen till fängelsedömda.Utskottet har vid sin tidigare behandling av frågan om enbrottsofferfond uttalat att en fond som finansieras av dem somdömts för brott är intressant och i princip ställt sig positivtill en sådan. Utskottet anser att det nu kan vara dags attinrätta en brottsofferfond och att det aktuella förslaget liggerväl i linje med utskottets uppfattning i fråga om främstfinansiering, fondmedlens användning och avgränsningen av debrott för vilka fondavgift skall tas ut.Utskottet ställer sig således bakom förslaget att inrätta enbrottsofferfond i enlighet med regeringsförslaget.