bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — beträffande anslag till grundutbildningenatt med bifall till proposition 1993/94:150 bilaga 8 avsnitt Cyrkandena 3--5, 7 och 8 för /95 under åttonde huvudtiteln -- medändring av beslut (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287) --dels till : Grundutbildning anvisar ett med2 nedräknat reservationsanslag på ,dels till : Grundutbildning anvisar ett med4 nedräknat reservationsanslag på 1 ,dels till : Grundutbildning anvisar ett med4 nedräknat reservationsanslag på ,dels till : Grundutbildning anvisar ett med51 förhöjt reservationsanslag på ,dels till : Grundutbildning anvisar ett med7 nedräknat reservationsanslag på ,res. 22 (s) - delvisres. 23 (nyd) - delvismen. (v) - delvis34. beträffande det odontologiska fakultetsanslaget vid Göteborgsuniversitetatt avslår motionerna1993/94:Fi31 yrkandena 29 och 34 i denna del,1993/94:Fi47 och1993/94:Fi51,35. beträffande Dramatiska institutetatt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 8 punkt C 20 yrkande 9till reservationsanslaget : Grundutbildning /95 under åttonde huvudtiteln anvisar utöver vadriksdagen tidigare beslutat (bet. 1993/94:UbU8, rskr. 287),36. beträffande utredning om sommaruniversitetatt avslår motion1993/94:Ub714 yrkande 7,men. (v) - delvis37. beträffande anslag till Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m.att med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 8 punkt C 45 yrkande 10och med avslag på motion1993/94:Fi42 yrkandena 12, 13 och 16,till reservationsanslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. för /95 under åttonde huvudtiteln anvisar199 utöver vad tidigare beslutat (bet. 1993/94:UbU8,rskr. 287),res. 24 (s)38. beträffande inrättande av sommaruniversitet i /Sandvikenatt avslår motionerna1993/94:Ub677 yrkande 3,1993/94:Ub679 och1993/94:Ub688 yrkande 3,39. beträffande trainee-utbildningatt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 8 punkt F 4 yrkande 16och med avslag på motionerna1993/94:Fi32 yrkande 44,1993/94:Fi42 yrkande 15,1993/94:Ub690 yrkande 1 och1993/94:Ub714 yrkande 6till Försöksverksamhet med trainee-utbildning för /95under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 25 (s)men. (v) - delvis40. beträffande behovet av entreprenörutbildning vid avslår motion1993/94:Ub721,Studiestöd41. beträffande studiehjälp, studiemedel, vuxenstudiestöd m.m.att med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 8 avsnitt E yrkandena 13--15och med avslag på motion1993/94:Fi32 yrkande 46,1993/94:Fi42 yrkandena 14 och 17--19dels till förslagsanslaget Studiehjälp m.m. för budgetåret1994/95 under åttonde huvudtiteln anvisar utöver vad riksdagentidigare beslutat (bet. 1993/94:SfU13, rskr. 280),dels till förslagsanslaget Studiemedel m.m. för budgetåret1994/95 under åttonde huvudtiteln anvisar utöver vad riksdagentidigare beslutat (bet. 1993/94:SfU13, rskr. 280),dels till reservationsanslaget Vuxenstudiestöd m.m. /95 under åttonde huvudtiteln anvisar 2 utövervad tidigare beslutat (bet. 1993/94:SfU13, rskr. 280),res. 26 (s) villk. 20, 21, 24men. (v) - delvis42. beträffande Centrala studiestödsnämndenatt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 8 avsnitt E yrkande 12och med avslag på motion1993/94:Sf507till ramanslaget för /95under åttonde huvudtiteln anvisar utöver vad tidigarebeslutat (bet. 1993/94:SfU13, rskr. 280),43. beträffande ränta på studielån under värnpliktstjänstgöringatt med avslag på motion1993/94:Fi55 yrkande 2antar det i proposition 1993/94:150 bilaga 8 avsnitt E yrkande 11framlagda förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),res. 27 (s)område44. beträffande förtidspensioneratt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 5 yrkande 4till Förtidspensioner för /95 under femte huvudtiteln-- med ändring av beslut (bet. 1993/94:SfU12, rskr. 289) -- anvisarett med 40 000 000 nedräknat förslagsanslag på 15 ,45. beträffande allmänna försäkringskassoratt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 5 yrkande 5till Allmänna försäkringskassor för /95 under femtehuvudtiteln -- med ändring av beslut (bet. 1993/94:SfU23, rskr. 1993/94:SoU34, rskr. 343) -- anvisar ett ramanslag på 4 321 647 000kr,46. beträffande alkohol- och drogpolitiska frågoratt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 5 yrkande 6till Alkohol- och drogpolitiska åtgärder för /95 underfemte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,47. beträffande särskilt bidrag för ökade kostnader till följd avbestämmelserna om mervärdesskattatt antar de iproposition 1993/94:150 bilaga 5 yrkandena 1 och 2 framlagda förslagentilldels lag om ändring i lagen (1994:221) om ändring i lagen (1990:578)om särskilt bidrag till kommuner,dels lag om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag tillkommuner,område48. beträffande ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingarm.m.att med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 11 punkt 2.1och med avslag på motion1993/94:Fi31 yrkandena 25 och 26till förslagsanslaget Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. för /95 under elfte huvudtiteln anvisar500 utöver vad tidigare beslutat (bet. 1993/94:SfU14,rskr. 263),res. 28 (nyd)49. beträffande nedsättning av ekonomiskt biståndatt antar det iproposition 1993/94:150 bilaga 11 punkt 2.2 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. såvitt avser10 § med den ändringen att i lagrummets tredje stycke orden "i andra stycket"skall utgå,50. beträffande tystnadspliktatt antar det iproposition 1993/94:150 bilaga 11 punkt 2.2 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. såvitt avser24 §,51. beträffande temporära uppehållstillståndatt avslår motion1993/94:Fi31 yrkande 27,res. 29 (nyd)område52. beträffande räntebidrag m.m.att med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 7 avsnitt 1 () yrkande 2till förslagsanslaget Räntebidrag m.m. för /95 undersjunde huvudtiteln anvisar 3 utöver vad tidigarebeslutat (bet. 1993/94:BoU15, rskr. 258),53. beträffande statliga arbetsgivarfrågoratt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 7 avsnitt 1 (E 8) yrkande 1till Bidrag till kompetensutveckling på det statligt reglerade områdetför /95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,Budgetpolitiken54. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på motionerna1993/94:Fi30 yrkande 2,1993/94:Fi31 yrkandena 2--4,1993/94:Fi42 yrkande 1 och1993/94:Fi45 yrkande 6godkänner vad som förordats iproposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 2och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 30 (s)res. 31 (nyd)55. beträffande avyttring av och avslår motionerna1993/94:Fi32 yrkande 63 och1993/94:Fi45 yrkande 5,res. 32 (s)56. beträffande bemyndigande om statlig upplåningatt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 9bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statensupplåning,57. beträffande finansfullmaktenatt med anledning avproposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 10och med avslag på motion1993/94:Fi32 yrkande 4bemyndigar regeringen att för /95, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats intill ettsammanlagt belopp av 4 samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,men. (v) - delvis58. beträffande finansiering av EU-avgiftatt avslår motionerna1993/94:Fi31 yrkande 40 i denna del och1993/94:Fi32 yrkande 5,men. (v) - delvis59. beträffande justering av vissa anslag avseende lokalkostnaderatt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 11bemyndigar regeringen att för /95 justera vissa anslagunder fjärde huvudtiteln avseende lokalkostnader,60. beträffande försäljning av olja ur de statliga beredskapslagrenatt med bifall tillproposition 1993/94:150 bilaga 1 yrkande 3godkänner vad regeringen förordat om redovisning av nettoinkomsterna frånförsäljning av olja ur de statliga beredskapslagren,61. beträffande täckning av merkostnader för löner och pensioneratt med bifall tillproposition 1993/94:100 bilaga 8 punkt E 6till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. /95 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på103 ,Motionsfrågor som behandlats tidigare62. beträffande motionsfrågor från Socialdemokraterna som behandlatstidigareatt avslår motionerna1993/94:Fi44,1993/94:Fi45 yrkandena 1--4,1993/94:Fi50 yrkandena 1--4 och 6--8,1993/94:Fi53,1993/94:Fi54 yrkandena 4 och 5,1993/94:Fi59 yrkandena 1--12, 14 och 16--20 samt1993/94:Fi61,res. 33 (s)63. beträffande motionsfrågor från Ny demokrati som behandlats tidigareatt avslår motion1993/94:Fi31 yrkandena 7, 10--17, 20--24, 37--39, 41 och 46,res. 34 (nyd)64. beträffande motionsfrågor från som behandlatstidigareatt avslår motion1993/94:Fi32 yrkandena 47--58 och 60.men. (v) - delvisStockholm den 31 maj 1994På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit:Per-Ola (),(),(),(),(),(),Per (),(),Tom (),(nyd),(),(),(),() ochCarin ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med rubrikenoch på s. 52 slutar med "(jfr betänkande 1993/94:FiU10)" bort haföljande lydelse:Krisens innebörd -- kraven på en ny politikUnder har gått igenom den värsta krisen sedantrettiotalet. Bara försvann 413 000 jobb -- avalla svenska arbetstillfällen. Över 600 000 människor är utan ett vanligtarbete; öppet arbetslösa eller i någon form av arbetsmarknadsåtgärd. har långtidsarbetslösheten ökat . Massarbetslösheten håller påatt få fäste i Sverige.Under tre år i rad har haft en negativ tillväxt. Det är första gångenunder hela nittonhundratalet.I OECD-området är jämte de utan jämförelse två störstaförlorarna första lågkonjunktur.Den negativa utvecklingen hänger helt samman med den kraftiga nedgången i deninhemska efterfrågan. Samtliga komponenter i denna efterfrågan, den privatakonsumtionen, de offentliga utgifterna och investeringarna, har fallitkraftigt. Exporten utvecklades visserligen svagt fram till att kronan föll, menden bidrog inte till minskningen av BNP. minskade denprivata konsumtionen och den offentliga konsumtionen . Detotala investeringarna har minskat med . Sverigeär nu nere på samma låga investeringsnivå som i början på trettiotalet.Utskottet vill understryka att detta ras i investeringarna har skapat enmycket farlig situation. Investeringarna räcker inte till för att ens bevaraproduktionsresurserna på den nuvarande nivån. Den tekniska förnyelsen bromsasupp. När produktionen nu åter börjar öka så krävs snabba investeringar för attinte uppgången skall brytas av flaskhalsar och kapacitetsbrist. Basenför välfärden och den offentliga sektorn -- det privata näringslivetsproduktionsförmåga -- håller långsamt på att erodera.Kronans fall medförde visserligen en kraftig förbättring för de delar avnäringslivet som konkurrerar med utlandet, men hemmamarknaden står i stort settstilla. Den positiva effekten för de företag som säljer sina varor och tjänsteri motverkas av tillbakagången i byggandet. Effekterna försysselsättningen är därmed begränsade. Den totala arbetslösheten låg iår fortfarande högre än i fjol.Dagens kris skiljer sig markant från problemen . I daghar vi ingen kostnadskris utan en efterfrågekris. lever vi inte över våratillgångar -- vi producerar under vår förmåga.Den koalitionsregering som tillträdde hade utformat ett program föratt bekämpa den överhettning som dominerat slutet av . När dessaåtgärder konfronterades med verkligheten visade det sig att det inte längrefanns någon överhettning kvar att bekämpa. I stället slog lågkonjunkturen tillmed stor kraft. Åtstramningen kom sålunda i ett läge när ekonomin redan börjattappa farten. Regeringen förvandlade därmed en internationell lågkonjunkturtill en nationell depression.Den svåra situation som den svenska ekonomin nu befinner sig i ställer storakrav på utformningen av den ekonomiska politiken. Mot bakgrund av att riskernauppenbarligen ökar för att den nuvarande höga arbetslösheten skall permanentasi landet vill utskottet understryka att ett återskapande av rätten till arbeteär den främsta uppgiften för den ekonomiska politiken. Den politik som försinnebär att vi i bästa fall kan räkna med en nämnvärd nedgång 1996. Som utskottet ser det är detta en oacceptabel utveckling.Angrips inte arbetslöshetsproblemet med full styrka nu exploderarlångtidsarbetslösheten som en socialbidragsbomb ute i kommunerna.Innan utskottet går in på frågor som behandlar de konkreta förslagen tillinriktning av den ekonomiska politiken finns det skäl att kortfattat erinra omde villkor och möjligheter som finns genom samarbete med vårt närområdeVästeuropa.Sverige har genom blivit en alltmer integrerad del av den storagemensamma västeuropeiska marknaden. Länderna i har en omfattandehandel, och denna internhandel har fördubblats . Det ärett resultat av det framgångsrika arbetet inom EG och EFTA för att bryta nedhandelshinder. globala handel har däremot förblivit på en låg nivå,av BNP. Inte av alla investeringar och all konsumtion iVästeuropa motsvaras av produktion i Västeuropa.Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla att det finns mycket störreutrymme för en politik för tillväxt och sysselsättnig på europeisk nivå än vadsom finns på nationell nivå med tanke på varje lands begränsningar i form avutlandsberoende. Det finns också mycket större behov av en politik för att göraEuropa öppnare än vad som framgår av den offentliga debatten. Ett utökateuropeiskt samarbete kan bana väg för en effektiv bekämpning av arbetslösheten.De krav som utskottet anser måste ställas på inriktningen av den ekonomiskapolitiken kan sammanfattas på följande sätt.Den ekonomiska politiken måste skapa förtroende både hos de svenskamedborgarna och hos finansiella aktörer nationellt och internationellt.Politiken måste därför på en och samma gång vara inriktad på att stärkaSveriges produktionsförmåga och upprätthålla finansiell stabilitet. I dagensvärld finns det inte något utrymme för en politik som försvagar ekonomin,varken genom en inflation som underminerar konkurrenskraften eller genom enarbetslöshet som leder till stora underskott i statsfinanserna. Dessa bådarestriktioner sätter bestämda gränser såväl för statsmakterna som förarbetsmarknadens parter. En ny ekonomisk politik måste därför innebäraväsentligt höjda ambitioner när det gäller såväl investeringar ochsysselsättning som tillväxt och statsfinanser. En ny, aktiv politik för attbekämpa arbetslösheten måste medverka till att tendenser till ökadinflation kraftfullt motverkas. Detta ställer höga krav på den ekonomiskapolitikens utformning och genomförande. Utskottet konstaterar att vårt landstår inför väldiga problem som söker sin lösning. Utskottet är emellertid heltövertygat om att det går att föra ur krisen. Men då krävs att politikenomedelbart läggs om.Utskottets förslag till inriktning av den ekonomiska politikenDen inriktning av den ekonomiska politiken som utskottet förordar tar sinutgångspunkt i de förslag som återfinns i motion Fi30 (s).dels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med "Deallmänna" och på s. 56 slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse:Som framgått av vad utskottet här anfört är den främsta uppgiften vidutformningen av den ekonomiska politiken att få till stånd en kraftig ökning avsysselsättningen i näringslivet. Det är nödvändigt av två skäl: för att bekämpaarbetslösheten och för att få ned budgetunderskottet. Inget annat är såverkningsfullt för att sanera statsfinanserna som att skapa arbetstillfällensom minskar beroendet av a-kassa och andra offentliga inkomststöd. Utskottetåterkommer till de budgetpolitiska riktlinjerna senare i betänkandet.Den ekonomiska politiken måste inriktas mot att investera ur krisenoch göra det lönsamt att investera i ny och mera produktiv kapacitet inäringslivet. Bara på så sätt kan företagen nyanställa och därigenom varaktigtminska arbetslösheten. Spridningen av ny teknik måste stimuleras för att höjaproduktiviteten och därmed utrymmet för investeringar och för ökade reallöner.Investeringar i näringslivet är det centrala för den ekonomiskaåterhämtningen. Sådana investeringar måste understödjas av andra investeringar:i ADB-nät, i vägar och järnvägar, i forskning och utveckling, i nyamiljövänliga energisystem.Utskottets konkreta förslag för att öka investeringsaktiviteten ärföljande:Direktavskrivningar för näringslivets investeringarFöretagen måste stimuleras att utöka och tidigarelägga sina investeringar.Industrin och övrigt näringsliv bör därför få möjlighet att skrivaav av investeringar i maskiner och vissa inventarier. Åtgärden bör trädai kraft och gälla till nästa år.Investera i mänsklig kompetensEn rad åtgärder bör vidtas för att höja utbildnings- och kompetensnivån iSverige: Fler studerande i gymnasieskolan och Komvux. En ny teknisk högskola.Ett nationellt program för kompetensutveckling.Bygg ut AXE-systemetTelia bör tidigarelägga sina investeringar i AXE-systemet. Systemet bör täckahela landet i stället för som planerat. Det gynnar200 000 teleabonnenter i , och Dalarna.Bygg ut kommunikationsnätDet svenska vägnätet behöver rustas upp. Underhållsinvesteringarna börpåskyndas och tidigareläggas. Ambitionen skall vara att genomföra Vägverketsmaximialternativ för underhållet av vägnätet. Dessutom bör investeringarna i dekommunala vägarna öka.Utskottet vill också inom kommunikationsområdet föreslå ökade investeringar ijärnvägsunderhåll samt att planerade investeringartidigareläggs.Öka bostadsinvesteringarnaEtt stimulansbidrag på bör införas för ökad ROT-verksamhet i lägenhetersamt ett tillfälligt investeringsstöd på för nyproduktion av bostäder somigångsätts före den 1 juli 1995.Förbättra den sociala infrastrukturenSveriges skolor måste bli goda arbetsplatser för elever, lärare och övrigpersonal. Utskottet föreslår mot den bakgrunden ett investeringsstöd förrenovering av skolor. Även stödet till upprustning av äldrebostäder bör öka.Ökade satsningar på handikappanpassning av offentliga lokaler bör genomföras.Nya miljöinvesteringarNaturvårdsverket bör få i uppdrag att genomföra ett samlat program förmiljöinvesteringar. Dessa "gröna" investeringar avser bl.a. kommunalaVA-investeringar, kväverening, miljövänliga vedpannor och ackumulatorer,åtgärder för att minska trafikbullret och sanering av förorenad industrimark.Därtill kommer ökade resurser för underhåll av naturreservat och leder samtkulturmiljövård.När det gäller åtgärder för att bekämpa arbetslösheten vill utskottetanföra följande.Den viktigaste insatsen i kampen mot arbetslösheten är att skapa nyaarbetstillfällen på den ordinarie arbetsmarknaden. Det främsta syftet med denekonomiska politiken måste därför vara att bryta den kraftiga nedgången isysselsättningen och öka antalet arbetstillfällen inom företagssektorn.Utskottet vill emellertid understryka att enbart en ökad efterfrågan påarbetskraft kan leda till inflationsdrivande flaskhalsar om inte insatser görsför att höja utbildningsnivån och förbättra den enskilda individens kompetens.Det gäller både för dem som har arbete och dem som är arbetslösa.Mot denna bakgrund måste politiken utformas på ett sådant sätt att denenskilde ges möjlighet till ett kompetenslyft för att kunna hävda sig i detframtida arbetslivet. Vårt lands främsta tillgång -- människors kunnande ochkompetens -- måste tas till vara och ständigt utvecklas genom en utbildning medbåde bredd och spets. Detta ställer krav på ett omfattande och uthålligtprogram för ökade investeringar i kunskap och kompetens och måste ske isamverkan med arbetsmarknadens parter för att utbildningen skall komma tillanvändning och bidra till att återskapa produktionsförmåga.Som utskottet ser det måste initiativ tas till en mer aktivarbetsmarknadspolitik. En sådan politik är en viktig del av den ekonomiskapolitiken. Den skall bidra såväl till ekonomisk tillväxt, låg inflation ochbalans på arbetsmarknaden som till, vilket särskilt bör understrykas, enrättvis fördelning.Det är av avgörande betydelse att arbetsmarknadspolitiken under de kommandeåren inriktas mot de expanderande företagens behov av att få personal med rättkompetens. Den måste vara inriktad på att ge de arbetslösa möjlighetatt snabbt komma tillbaka i arbetslivet, direkt till ett nytt jobb, till enutbildning eller omskolning eller till ett tillfälligt arbete. Ambitionerna närdet gäller insatserna mot ungdomsarbetslösheten måste höjas kraftigt.Den inriktning av den ekonomiska politiken som utskottet här angett måsteunderstödjas med en penningpolitik i samverkan med övriga åtgärder. Vidaremåste det vara ett övergripande mål att skall ha ökatden utlandskonkurrerande sektorns andel av ekonomin och förändrat sinnäringsstruktur så att svenska företag i högre grad förädlar sina produkter ocharbetar på snabbt växande marknader. Det kräver en aktiv näringspolitik sombl.a. inriktas på att uppmuntra innovationer och teknisk förändring.Effekterna på tillväxt och sysselsättning av utskottets förslag tillinriktning av den ekonomiska politikenAvsikten med den inriktning av den ekonomiska politiken som utskottet härförordar är att bryta fallet i den inhemska efterfrågan och vända den till enuppgång . Den tillväxt som bör bli följden av utskottets förslag tillåtgärder bedöms vara tillräcklig för att åstadkomma en i jämförelse medregeringens politik snabbare vändning och starkare uppgång i sysselsättningen.En sådan kraftig sysselsättningsuppgång medför emellertid att även utbudet avarbetskraft ökar, varför effekten på den totala arbetslösheten blir merbegränsad. Den förväntas ligga kvar på en mycket hög nivå också , 12 %av arbetskraften. Den öppna arbetslösheten beräknas kunna reduceras till under5 %.FörsörjningsbalansProcentuell förändringMdkr Med regeringens Med utskottetspolitik politik1993 1994 1995 1994 1995Privat konsumtion 792,8 1,2 1,5 1,5 2,3Offentlig konsumtion 401,7 - 1,6 - 0,9 - 0,6 0,6Bruttoinvesteringar 204,4 - 3,5 8,5 1,6 16,0- näringsliv 109,9 9,4 13,9 12,6 18,4- bostäder 60,4 -41,0 - 7,0 -34,0 9,7- offentliga 34,1 - 0,3 1,2 8,6 13,0Lagerinvesteringar* - 5,3 0,1 0,1 0,1 0,4Inhemsk användning 1 393,6 - 0,2 2,1 1,0 4,5Export 474,3 10,0 8,0 10,0 8,0Import 418,5 4,1 6,5 4,6 8,3BNP 1 449,5 2,4 3,0 3,3 4,5Bytesbalans (mdkr) - 2,1 33,6 55,9 30,6 45,4* Förändring i procent av föregående års BNP.De åtgärder som utskottet föreslår har som framgått sin tyngdpunkt iinvesteringarna. Dessa beräknas bli högre som enföljd av utskottets förslag. Investeringarna i näringslivet beräknas bli ca10 miljarder kronor högre, varav direktavskrivningarna svarar för 6 miljarderkronor.Som redovisas i föregående tabell stärks även övriga eftefrågekomponenter.Den privata konsumtionen ökar som en följd av att den försämring avränteavdragens värde som beslutat skall ske rivs upp. Ävenden högre sysselsättningen bidrar till en bättre konsumtionsutveckling. Dessaeffekter reduceras av att vissa budgetförstärkningar verkar i motsatt riktning,som t.ex. att vårdnadsbidraget inte genomförs.Den offentliga konsumtionen blir högre, i första hand som en följd av attreparationer och underhåll av bl.a. skolor och vägar ökar. Också förlängningenav uppsägningstiderna för personal och satsningen på utbildninginnebär att konsumtionsutgifterna höjs. Dessa effekter dämpas av de föreslagnabesparingarna inom bl.a. försvaret.Inflationstendenser kan uppkomma redan innan kapaciteten är fullt utnyttjad.Inflationstrycket i den svenska ekonomin är emellertid knappast märkbart.Något stöd för synsättet att produktions- och sysselsättningsökningen måstehållas tillbaka för att ett ökat kapacitetsutnyttjande annars skulle utlösa enförnyad inflationsuppgång finns inte.Det kan dock inte helt uteslutas att så ändå skulle vara fallet. De senasteårens tillbakagång kan ha medfört en större bestående kapacitetsutslagning.