bet · GI01LU13 · 1994-12-08 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1994/95:68Europeiska Ekonomiska Intressegrupperingar (EEIG).En europeisk ekonomisk intressegruppering (gruppering) är ensärskild företagsform som finns inom Europeiska unionen (EU).Den regleras av en EG-förordning . En gruppering kannärmast liknas vid ett handelsbolag som verkar övernationsgränserna. Medlemmarna i en gruppering skall bestå avminst två fysiska eller juridiska personer och komma från olikastater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Syftetmed en grupperings verksamhet är att underlätta och utvecklamedlemmarnas ekonomiska verksamhet.När blir medlem i EU kommer förordningen omgrupperingar att gälla som lag här i riket utan något särskiltinförlivande. I propositionen föreslås en ny lag, lagen omeuropeiska ekonomiska intressegrupperingar, som innehållerbestämmelser som kompletterar förordningen om grupperingar.Propositionen innehåller också förslag till vissföljdlagstiftning med anledning av den nya lagen samt ettförslag till krav på bosättning inom EES för likvidatorer ihandelsbolag. Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1995.Propositionen, som inte föranlett något motionsyrkande,tillstyrks av utskottet med den justeringen avikraftträdandetidpunkten när det gäller lagstiftningen omgrupperingar att tidpunkten knyts till ikraftträdandet av lagenmed anledning av anslutning till Europeiska unionen.Kravet på bosättning inom EES för likvidatorer i handelsbolagbör dock, som föreslås, träda i kraft . I proposition 1994/95:68 föreslår regeringen() -- efter hörande av Lagrådet -- attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om europeiska ekonomiska intressegrupperingar,2. lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud,3. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialerm.m.,4. lag om ändring i lagen (1994:1226) om ändring ibokföringslagen (1976:125),5. lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag ochenkla bolag.Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. EG-rättenEn av de rättsakter som utfärdats av Europeiska gemenskaperna(EG) är rådets förordning (EEG) nr 2137/85 av den 25 juli 1985om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG).Förordningen omfattas också av avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES).En europeisk ekonomisk intressegruppering (förkortat EEIG ochi fortsättningen benämnd gruppering) kan närmast liknas vid etthandelsbolag som verkar över nationsgränserna. Syftet med attinföra företagsformen är att förverkliga den inre marknadengenom att underlätta för fysiska personer, bolag och andrarättsliga enheter att kunna samarbeta effektivt över gränserna.En gruppering skall bestå av minst två fysiska eller juridiskapersoner från olika stater inom EES. Den behöver inte ha egetkapital och dess medlemmar svarar obegränsat solidariskt föralla grupperingens förbindelser. En gruppering skall genom sinverksamhet underlätta eller utveckla medlemmarnas ekonomiskaverksamhet; den skall inte ha till ändamål att skapa vinst föregen del. En gruppering är framför allt ett samarbetsorganeftersom den varken direkt eller indirekt får utöva någonstyrning av medlemmarna eller andra företag. En gruppering kansyssla med all slags verksamhet men får inte ersättamedlemmarnas ekonomiska verksamhet i sådan utsträckning attgrupperingen, t.ex. i förhållande till tredje man, utövar ensjälvständig yrkesmässig verksamhet.En gruppering bildas genom att medlemmarna ingår avtal om attbilda grupperingen och låter registrera denna. Medlemmarna haren avsevärd handlingsfrihet att reglera grupperingensavtalsmässiga förbindelser och den interna organisationen.Registrering skall ske i den stat där grupperingen enligtavtalet har sitt säte. Sätet måste finnas inom gemenskapen ochvara beläget antingen där grupperingen har sitt huvudkontoreller där grupperingen är verksam och någon av medlemmarna harsitt huvudkontor eller, om en medlem är en fysisk person, harsin huvudsakliga verksamhet. I princip är det lagstiftningen iden stat där grupperingen har sitt säte och där den alltså skallregistreras som kommer att tillämpas på avtalet och pågrupperingens interna organisation.Från dagen för registreringen får en gruppering i eget namnförvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter av alla slag,ingå avtal eller vidta andra rättshandlingar samt föra talaninför domstolar och andra myndigheter.En gruppering skall ledas av en eller flera fysiska personer(företagsledare) som utses i avtalet om bildande av grupperingeneller av medlemmarna. En medlemsstat kan också bestämma att enjuridisk person skall kunna vara företagsledare underförutsättning att denne utser en eller flera representanter somskall vara fysiska personer. Företagsledaren ellerföretagsledarna företräder grupperingen mot tredje man ochbinder i princip grupperingen genom sina rättshandlingar.Förordningen om grupperingar innehåller vidare regler omantagande av nya medlemmar, upphörande av medlemskap, upphörandeav en gruppering m.m. I vissa frågor rörande grupperingar gerförordningen medlemsstaterna en rätt att själva besluta omkompletterande nationella bestämmelser såsom i fråga ombokföring, årsredovisning och revision. De nationella regler sombeslutas i sådana frågor får dock inte motverka syftet medförordningen.PropositionenI propositionen föreslås en ny lag, lagen om europeiskaekonomiska intressegrupperingar, som innehåller bestämmelser somkompletterar förordningen om grupperingar. Något särskiltinförlivande av förordningen med svensk rätt föreslås inteeftersom förordningen vid ett svenskt medlemskap i kommer attgälla som svensk lag.Enligt propositionen skall den som är i konkurs eller som harålagts näringsförbud inte kunna vara medlem i en gruppering somhar sitt säte i . Vidare får den som är underårig eller ikonkurs eller som ålagts näringsförbud inte vara företagsledare.En juridisk person får heller inte enligt förslaget varaföretagsledare.I propositionen föreslås vidare att reglerna om likvidation avhandelsbolag i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolagskall tillämpas även för grupperingar som har sitt säte iSverige. En gruppering som har sitt säte i och som intehar en till registret anmäld företagsledare skall kunnaförsättas i likvidation av allmän domstol. Detsamma föreslåsgälla om grupperingen saknar annat organ som skall finnas enligtavtalet om att bilda grupperingen. Om en medlem i en grupperinggår i konkurs eller åläggs näringsförbud, skall denne enligtförslaget utträda ur grupperingen. Om så inte sker,skall en domstol kunna besluta att grupperingen skall träda ilikvidation.Förslaget innebär vidare att ett register över grupperingarskall föras av (). Verketskall kunna förelägga företagsledaren vid vite att lämna invissa handlingar och uppgifter till registret. PRV skall ocksåkunna döma ut vitet. Vad nu sagts gäller enligt förslaget ocksåom grupperingen underlåter att ange de uppgifter som skallfinnas på grupperingens brev, beställningssedlar och liknandehandlingar.En gruppering som har säte i skall enligtpropositionen, på samma sätt som t.ex. ett handelsbolag, varabokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1976:125), även om deninte utövar näringsverksamhet i . Andra grupperingar ärbokföringsskyldiga i för sin verksamhet här och skallhålla bokföringen skild från grupperingens bokföring i övrigt.De regler om årsredovisning, redovisning i koncerner ochrevision som gäller för handelsbolag enligt lagen (1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissa företag skall gälla även förgrupperingar.Den föreslagna lagen om grupperingar innehåller också reglerom bl.a. firma och om skadeståndsansvar för medlemmar ochföretagsledare.I propositionen föreslås vidare en ändring i lagen omhandelsbolag och enkla bolag av innebörd att bosättningskravetför likvidatorer i handelsbolag skall ändras så att minst halvaantalet av sådana likvidatorer som inte är bolagsmän skall varabosatta inom EES i stället för som i . Motsvarandekrav på bosättning inom EES har redan tidigare beslutats förstyrelseledamöter, verkställande direktör och likvidatorer ibl.a. aktiebolag och ekonomiska föreningar (se prop. 1992/93:68,bet. LU14, SFS 1992:1238 och 1993:1646).Utskottets bedömningUtskottet kan konstatera att frågan om skall blimedlem i EU i enlighet med det avtal som har förhandlats framhar varit föremål för folkomröstning ochdärvid besvarats jakande. Utskottet kan vidare konstatera attett svenskt EU-medlemskap innebär att alla EG:s förordningarblir direkt gällande i . Inför det förestående svenskamedlemskapet i EU finner utskottet inte någon anledning tillerinran mot den föreslagna lagstiftningen om europeiskaekonomiska intressegrupperingar. När det gäller ikraftträdandetav den nya lagstiftningen vill dock utskottet anföra följande.I fråga om det i proposition 1994/95:19 framlagda förslagettill lag med anledning av anslutning till Europeiskaunionen (anslutningslagen) har i sittnyligen justerade betänkande 1994/95:KU17 anfört att ennödvändig förutsättning för att anslutningslagen skall kunnaträda i kraft är att anslutningsfördragetträder i kraft . För att fördraget skall kunna träda ikraft fordras att medlemsstaterna vidtarvissa ratifikationshandlingar . kommer attta ställning till förslaget om anslutningslag den 14 december1994. Ratifikationsprocessen kan då fortfarande vara oavslutad.Mot nu angivna bakgrund bör dagen för anslutningslagensikraftträdande inte fixeras i lagen. I stället bör detföreskrivas att lagen träder i kraft den dag regeringenbestämmer.Enligt lagutskottets mening är det uppenbart att den nuföreslagna lagstiftningen om europeiska ekonomiskaintressegrupperingar bör träda i kraft medanslutningslagen, och utskottet förordar därför en sådan ändringav ikraftträdandebestämmelserna till de berörda lagarna.Utskottet vill avslutningsvis i detta sammanhang framhållaatt en gruppering som har verksamhet i naturligtviskommer att omfattas av den lagstiftning och de andra regler somomgärdar det svenska näringslivet i stort. Sålunda blir bl.a.konkurrenslagen (1993:20) tillämplig på en sådan gruppering.Detsamma gäller nationella regler inom social- och arbetsrättsamt immaterialrätt.Mot de delar av propositionen som inte berörts särskilt harutskottet inte någon erinran. Utskottet hemställerbeträffande europeiska ekonomiska intressegrupperingaratt antar i proposition 1994/95:68 framlagdaförslag tilldels lag om europeiska ekonomiska intressgrupperingar medden ändringen att ikraftträdandebestämmelsen erhåller följandelydelse:Denna lag träder i kraft med lagen med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen,dels lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbudmed den ändringen att ikraftträdandebestämmelsen erhållerföljande lydelse:Denna lag träder i kraft med lagen med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen,dels lag om ändring i lagen (1992:160) om utländskafilialer m.m. med den ändringen att ikraftträdandebestämmelsenerhåller följande lydelse:Denna lag träder i kraft med lagen med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen,dels lag om ändring i lagen (1994:1226) om ändring ibokföringslagen (1976:125) med den ändringen attikraftträdandebestämmelsen erhåller följande lydelse:Denna lag träder i kraft i fråga om de nya bestämmelserna omstiftelser och i övrigt med lagenmed anledning av anslutning till Europeiska unionen,dels lag om ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag.Stockholm den 8 december 1994På lagutskottets vägnarAnita PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (), (), (), BirgittaCarlsson (c), () ochRigmor ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om europeiska ekonomiskaintressegrupperingar 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) omnäringsförbud3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) omutländska filialer m.m.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1226) om ändringi bokföringslagen (1976:125)5 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag