bet · GH01KrU11 · 1994-03-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen omstatens stöd till idrotten och motioner med anknytning tilldenna del av propositionen.I tre motioner yrkas att skall uttala sig omidrottsrörelsens villkor och sociala betydelse i samhället ochom inriktningen av samhällsstödet till idrotten. Yrkandenaavstyrks med hänvisning bl.a. till att det i dessa frågor interåder något motsatsförhållande mellan vad som anförs imotionerna och i propositionen samt till att regeringen avseratt lämna dels en proposition om bl.a. en ny lotterilag undervåren, dels en proposition med förslag till principer förstatens framtida bidragsgivning till de ideella organisationernaföre sommaren. En motion om statliga åtgärder för att en störreandel av idrottsresorna skall företas med allmännakommunikationsmedel avstyrks.Utskottet uppehåller sig liksom ingående vid fråganom jämställdhet inom idrotten. En inom Riksidrottsförbundetgjord rapport om jämställdhetsarbetet redovisas. Utskottetuttalar sig om uppgifterna i rapporten och behandlar möjlighetenatt använda ekonomiska styrmedel för jämställdhetsarbetet. Medhänvisning bl.a. till vad utskottet anför härom och till att detav propositionen framgår att regeringen fortlöpandeuppmärksammar frågan om jämställdhet inom idrotten avstyrksyrkanden i tre motioner om uttalanden i denna fråga. Vidareavstyrks yrkande i en motion om tillsättande av en statligidrottsutredning med kvinnoprofil.Utskottet uppehåller sig med anledning av en motion äveningående vid frågan om forskning om dopning och idrottsanorexi.Utskottet finner av vad utskottet redovisat om de insatser somgjorts, görs eller planeras av regeringen och andra statligaorgan att det inte är påkallat med något initiativför att ytterligare statliga insatser skall komma till stånd. Dådet gäller idrottsrörelsens egna insatser utgår utskottet, somfinner att vad som framkommit om idrottsanorexi är oroväckande,ifrån att analyserar resultatet av detarbete som i olika avseenden nedlagts på området och vidtar deåtgärder som för idrottsrörelsens del bedöms som motiverade.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillidrotten med 512 173 000 kr.Till betänkandet har fogats en reservation. Regeringen har i proposition 1993/94:100 bilaga 8() under huvudavsnittet I. Övriga ändamålpunkt I 5. Stöd till idrotten föreslagit att till Stödtill idrotten för /95 anvisa ettreservationsanslag på . 1993/94:Kr508 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av stödet till idrotten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställd idrott,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappidrottens villkor.1993/94:Kr514 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en idrottsutredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om idrottens ekonomiska villkor.1993/94:Kr516 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omidrottsresor.1993/94:Kr519 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om idrottens villkor.1993/94:A813 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet inom idrotten.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas45. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att utvärdera statens stöd tillidrotten och vidta åtgärder för likvärdigt stöd tillkvinnoidrott,46. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att öka forskning om missbruk,dopningsmedel och anorexi inom idrotten och befria idrotten fråndessa avarter. InledningUtskottet har ett flertal gånger framhållit attidrottsrörelsen, som är vårt lands största folkrörelse, har storbetydelse för ett mycket stort antal människor. Den erbjuderglädje, gemenskap och en hälsosam och meningsfullfritidssysselsättning. Framför allt är idrottsrörelsen enungdomsrörelse. För många barn och ungdomar äridrottsföreningarnas verksamhet, näst efter hemmet och skolan,den viktigaste uppfostringsmiljön. De attityder och värderingarsom förmedlas via idrottsrörelsen präglar i stor utsträckningbarns och ungdomars personliga utveckling.Det är mot denna bakgrund som staten anvisar anslag somanvänds för bidrag till () för denverksamhet som bedrivs av förbundet och till förbundet anslutnaorganisationer. Från anslaget lämnas också bidrag till vissautanför RF stående organisationer och till motionsverksamhet förstuderande vid kårorterna. Vidare lämnas bidrag till lokalungdomsverksamhet på idrottens område.Målen för idrottsrörelsen och inriktningen i stort av dessverksamhet läggs fast vid riksidrottsmötena () som hållsvartannat år. Av beslut som fattats vid dessa vill utskottetinledningsvis redovisa följande.Vid antogs handlingsprogrammet Idrottspolitiskoffensiv. I programmet, som avses ligga till grund föridrottsrörelsens utveckling av verksamheten ,behandlas bl.a. frågor om idrottens mål och inriktning,förenings- och ledarutveckling, förhållandet mellan elit- ochmotionsidrott, rörelsens insatser för bl.a. handikappade ochinvandrare, jämställdhetsarbete, finansiering samt forskning ochutveckling.RIM beslöt om en prioritering mellanverksamhetsområdena inom idrottsrörelsen som innebar attverksamheten skulle inriktas mot att stärkaidrottens trovärdighet, att förbättra idrottensförutsättningar och att stärka idrottens internationellaagerande.Av RF:s anslagsframställning för /95 kanutläsas bl.a. följande om de prioriterade uppgifterna. Idrottenstrovärdighet skall utvecklas bl.a. genom att ännu mer kraftän tidigare läggs ned för att öka kvinnors och ungdomarsdelaktighet i idrottsrörelsens beslutande organ, genom attkampen mot dopning inom idrotten fortsätts med oförändrad kraft,genom att utbildning ges till idrottsrörelsen i frågor somrör ekonomi och obeståndsjuridik, genom att arbete görstillsammans med bl.a. polis och supporterklubbar för attförhindra bråk och kravaller i samband med idrottsevenemang samtgenom att friskvården förbättras. För att stärka idrottensinternationella agerande avser RF att verka för ett samlatIdrottseuropa där idrotten utvecklas på sina egna villkor och pådemokratiska grunder. RF avser vidare att verka för en bredsamverkan mellan olika europeiska idrottsorganisationer för attdärigenom slå vakt om den europeiska idrottens ställning ivärlden samt att samverka med övriga i denna fråga.Vid antogs Verksamhetsinriktning och ekonomiskplan för åren 1994--1996, i vilken huvudrubrikerna ärindividen i idrotten, anläggningstillgänglighet, idrottensfinansiering och internationellt agerande. Under avsnittetindividen i idrotten behandlas frågor som avser ungdomar ochkvinnor, invandrare, prestationsutveckling och motionsidrottsamt det ideella ledarskapet. Underanläggningstillgänglighet berörs frågan om de kommunalanedskärningarna på området. Idrottens finansiering handlarom idrottens egeninsatser, om intäkter från spel och lotterieroch om skatter och avgifter. Inom området internationelltagerande vill RF prioritera ett stärkt internationelltinflytande, EG-utvecklingen och internationellterfarenhetsutbyte.Inom RF bedrivs ett särskilt arbete för jämställdhet mellankvinnor och män inom idrotten. Till grund för detta arbeteligger i huvudsak en särskild jämställdhetsplan antagen vid RIMår 1989 -- Idrottens jämställdhetsplan inför 90-talet. Frågan omjämställdhet behandlades vid . Utöver vad somtidigare nämnts behandlades vid även bl.a. frågan omidrottens finansiering och ekonomiska bidragsmodeller samt ettprogram inför 2000-talet. Utskottet berör i det följande fråganom jämställdhet och idrottens finansiering.Vissa allmänna idrottsfrågor, m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden omuttalanden om idrottsrörelsens villkor och sociala betydelse, ominriktningen av samhällsstödet till idrotten och omidrottsresor.Motionärerna bakom motion Kr519 (s) tar upp frågor omidrottens betydelse för samhället och dess villkor (yrkande1 delvis). Idrotten ger lust, glädje och gemenskap. Denförbrödrar och i dagens samhälle med en tilltagandefrämlingsfientlighet har idrotten en viktig uppgift sommotverkande kraft. Idrotten är vår största ungdomsverksamhet.Verksamheten bärs upp av de ideellt arbetande ledarna.Undersökningar visar att idrotten av olika skäl fått svårare attnå olika grupper och att flickor i tonåren i allt högre gradlämnar den organiserade idrottsrörelsen. Det finns anledning föridrottsrörelsen att ta dessa tendenser på allvar och finnasådana verksamhetsformer som gör idrotten attraktiv för alla.Motionärerna framhåller vidare idrottens betydelse som en viktigform av rehabiliterande hälsovård. Även elitidrottensunderhållningsvärde för människor framhålls. Motionärernakonstaterar att de redovisade förhållandena utgör några avskälen till att samhället på olika sätt medverkar till att skapaförutsättningar för idrott och motion. I frågan om finansieringav idrottsrörelsens verksamhet framhåller motionärerna att detär nödvändigt att rörelsen ges goda villkor för att på egen handskaffa sig egna inkomster bl.a. genom att ges möjligheter tillinkomster från spelmarknaden. De understryker dock attden grundläggande principen bör vara att idrotten, liksom andraväsentliga företeelser i samhället som får statsstöd, får sinaanslag granskade och beslutade i riksdag. Motionärernavill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att medelmotsvarande de som under innevarande budgetårtillförs idrottsrörelsen från AB Tipstjänst inte finns med i detnu föreliggande budgetförslaget.Även i motion Kr514 (v) framhålls idrottens betydelse (yrkande3). Idrotten är angelägen ur både individ- ochsamhällssynvinkel. Stat, kommun och idrottsrörelsen har ettgemensamt ansvar för att medborgarna har möjlighet att delta iolika idrottsaktiviteter. Motionärerna framhåller vidare att deideella ledarna gör ett enastående socialt arbete, inte minstbland barn och ungdom. Motionärerna påvisar vad gällerfinansieringsfrågan att minskade idrottsanslag och kommunalanedskärningar kommer att drabba breddidrotten. De framhållerhärvid dock att det framöver kan finnas en möjlighet föridrotten till förbättrad ekonomi genom ett ökat inflytande överspelmarknaden.Utskottet finner att det föreligger en långtgåendeöverensstämmelse mellan vad motionärerna anför och vadpropositionen innehåller i motsvarande delar. Detta gäller såvälidrottsrörelsens insatser för ungdomars idrottande som deideella ledarnas roll häri. Överensstämmelse föreligger även ibedömningen att det är av vikt att breddidrotten, med dessbetydelse för friskvården, ges tillräckligt stöd. Betydelsen avelitidrotten och integrering av invandrare inom idrottenframhålls såväl i propositionen som i motion Kr519. Det kanframhållas att det av RF:s årsredovisning för verksamhetsåret1992/93 och anslagsframställning /95 och av material somredovisats vid framgår att förbundet fortlöpandeuppmärksammar de aspekter på rörelsens verksamhet som behandlasi motionerna. Vad gäller idrottens ekonomiska villkor kankonstateras att en bred enighet råder om att statens stöd tillidrottsrörelsen är nödvändigt för att främst ungdoms- ochbreddidrotten skall ges goda förutsättningar. Samstämmighetråder också om vikten av att verksamheten ges godamöjligheter till egenfinansiering. Det kan härvid nämnas att RIMår 1993 uppdrog åt Riksidrottsstyrelsen (RS) att utreda framtidabidragsmodeller och penningströmmar inom idrotten samt attregeringen avser att lämna dels en proposition om bl.a. en nylotterilag , dels en proposition med förslag tillprinciper för statens framtida bidragsgivning till de ideellaorganisationerna . Det framgår vidare avbudgetpropositionen att regeringen avser att under vårenåterkomma till med förslag till formerna för stöd tillidrotten från AB Tipstjänst. får därför anledning attsenare återkomma vad gäller denna del avidrottsstödet. Utskottet vill dock i detta sammanhangunderstryka vikten av att det totala statsstödet till idrotteninte minskar under nästa budgetår.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att motionerna inu aktuella delar inte påkallar någon åtgärd (Kr519yrkande 1 delvis och Kr514 yrkande 3).Frågan om inriktningen av samhällsstödet till idrottenbehandlas i två motioner. I det följande avsnittet behandlasinriktningen av stödet såvitt gäller jämställdhet mellan kvinnoroch män inom idrotten.I motion Kr508 (fp) betonas att den omfattandeungdomsverksamheten och friskvården gör idrottsrörelsenssamhällsnytta mest påtaglig och att det därför är angeläget attde ideellt arbetande ledarnas arbete, som är verksamhetensviktigaste resurs, stimuleras och underlättas (yrkande 1).Motionärerna anser att ungdomsverksamheten skall ges högprioritet vid bidragsfördelningen och att det lokalaaktivitetsstödet är en bra metod vid fördelning av medel tillungdomsverksamheten. I motionen framhålls vidare att det ärviktigt att handikappidrotten ges samma förutsättningar somidrotten i övrigt och att det vid bidragsfördelning tas hänsyntill de särskilda behov som handikappidrotten har (yrkande 3).Motionärerna bakom motion Kr519 (s) anför följande synpunkteri fråga om bidragsfördelningen (yrkande 1 delvis). Det ärviktigt att intensifierade insatser görs för att fler människorskall ges möjlighet till motion samt för att handikappade skallaktiveras. Elitidrotten är av stort värde för att väcka ochbredda intresset för motion och idrott. Det är viktigt att desom ägnar sig åt elitidrott ges goda förutsättningar för det.Fortsatta satsningar på ledarutbildning och ledarrekrytering är,med hänsyn till de ideellt arbetande ledarnas betydelse,viktiga. Det lokala aktivitetsstödet är av avgörande betydelseför den lokala idrotten och dess möjlighet att aktiveraungdomar. Det är angeläget att RF, inom angiven anslagsram,räknar upp satsningen på detta stöd. Vidare är det av storbetydelse för den svenska idrottsrörelsen att dess företrädarekan åta sig internationella förtroendeuppdrag och att densvenska idrottsrörelsen följer och utvärderar det europeiskaintegrationsarbetets konsekvenser för svensk idrott.Utskottet gör bedömningen att de prioriteringar sommotionärerna förordar inte står i något motsatsförhållande tillvarandra. Motionärernas prioriteringar överensstämmer också iallt väsentligt med dem som enligt propositionen har legat tillgrund för beräkningen av statens stöd till idrotten för nästabudgetår. Utskottet vill också framhålla att den tidigare nämndaaviserade propositionen om principerna för statens framtidabidragsgivning till de ideella organisationerna kommer attbehandla inriktningen av statens stöd. Såvitt gällerhandikappidrottens villkor kan härutöver särskilt nämnas att detav RF:s årsredovisning framgår att , av63 specialidrottsförbund (SF), mottog det sjätte störstabidraget /93. Utskottet har vidare inhämtat atthandikappidrotten utöver bidrag från RF och från AB Tipstjänstför innevarande budgetår fått motta urAllmänna arvsfonden i enlighet med ett beslut av regeringeninnebärande att handikappidrotten --1994 urfonden skall få tillgodogöra sig fördelade påtre år.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inteerfordras något uttalande av med anledning av vadmotionärerna anfört. Utskottet avstyrker således motionerna ihär aktuella delar (Kr508 yrkandena 1 och 3 samt Kr519 yrkande 1delvis).I motion Kr516 (v) anförs att ett stort antal idrottsresortill och från träning och tävling företas medbil. Resorna belastar enligt motionären vägnät och miljö samtbidrar till dålig trafiksäkerhet. Idrotten behöver billiga ochsäkra transporter, som allmänna samfärdsmedel behöverpassagerare. Det finns inte något ekonomiskt och praktisktattraktivt alternativ till bilen vid idrottsresor. Endamöjligheten att komma till rätta med problemet är att bidragutgår till resorna med det villkoret att resorna inte sker medbil. Motionären föreslår mot denna bakgrund att regeringen tarinitiativ till att snabbt ta fram en åtgärdsplan för huridrottsresor med bil skall minskas. Företrädare föridrottsrörelsen, trafiksäkerhetsintressenter och trafikföretagenbör engageras i arbetet.Utskottet har tidigare behandlat en motion med liknandeinnehåll och har därvid uttalat att initiativ av nu aktuelltslag i första hand bör komma från idrottsrörelsens egna organeller från trafikföretagen (bet. 1991/92:KrU15). Denna bedömningär alltjämt hållbar. Utskottet ser med tillfredsställelse att RFoch SAS träffat ett rabattavtal som avser idrottsföreningarnasresor. RF har upplyst att ett rabattavtal omfattande förbunds-och kursverksamheten tecknats med SJ och att förhandlingarfortsätter om ett rabattavtal omfattande ävenidrottsföreningarna. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motion Kr516.Jämställd idrottFrågor om jämställdhet mellan kvinnor och män inom idrottenhar varit föremål för behandling såväl inom RF som i isamband med prövningen av anslaget Stöd till idrotten.RIM antog en jämställdhetsplan inför 1990-talet samthandlingsprogrammet Idrottspolitisk offensiv. Utskottet har itidigare betänkanden, 1990/91:KrU17 och 1992/93:KrU14, närmareredogjort för innehållet i jämställdhetsplanen och ihandlingsprogrammet, det sistnämnda i den del det avserjämställdhetsarbetet. Utskottet hänvisar till framställningen ibetänkandena. Avsikten är att resultatet av jämställdhetsarbetetskall utvärderas inför år 1995.RF beräknar i sin årsredovisning för /93att av de aktiva inom idrotten är kvinnor. Andelenkvinnor bland ledare och i idrottsrörelsens olika beslutandeorgan är dock avsevärt mindre. I en rapport till omRF:s jämställdhetsarbete åren 1989--1993 redovisas enutvärdering med resultat och analys av de delmål som ställs uppi jämställdhetsplanen. Utskottet vill sammanfatta det centralainnehållet i rapporten och vad utskottet i övrigt inhämtat påföljande sätt.Andelen kvinnor i SF:s styrelser uppgick till 21 %.Motsvarande siffra var . Bland de 14 SF som erhållitsärskilda medel för utvecklingsprojekt , totalt6,åren 1989/90--1992/93, uppgår andelen kvinnori styrelserna år . De centrala insatserna harframför allt utgjorts av specialriktad utbildning av olikakategorier idrottsledare, främst kvinnor. Vid en jämförelse meddet jämställdhetsarbete som sker inom idrotten i övriga Europaframgår att andelen kvinnor i det högsta beslutande organet(motsvarande RS) i 20 länder bara är . I RS uppgår andelenkvinnor till , vilket placerar på sjunde platstotalt. Om man endast ser till de icke-statligaidrottsorganisationerna hamnar på tredje plats efterSchweiz och . Vad gäller kvinnorepresentationen ivalberedningarna hade 12 SF en jämn könsfördelning och16 SF närmade sig målet lika antal kvinnor och män, medan 24 SFinte hade någon kvinna i sin valberedning. De centralainsatserna har bl.a. bestått i att tre pilotdistrikt erhållitsärskilda medel för satsning på utbildning av valberedningarinom föreningslivet. pågår på denstörsta satsningen på kvinnliga tränare någonsin i Sverige.Deltagare i den första HTU-kursen -- Högre TränarUtbildning förkvinnor -- är 19 kvinnor från fyra specialidrotter. Avsikten äratt de skall bli elittränare. De medvetna satsningar som gjortspå kvinnliga tränare i framför allt de 14 SF har gett positivaresultat. av 63 SF har dock inte gjort några särskildasatsningar på tränare vare sig utbildningsmässigt eller för attrekrytera fler kvinnor till tränarkåren.Såvitt gäller det fortsatta jämställdhetsarbetet framgår avrapporten om jämställdhetsarbetet åren 1989--1993 följande. RFär medvetet om att idrottsrörelsen har mycket långt kvar tillsen verkligt jämställd idrott är uppnådd. Totalt 12 SF har enegen handlingsplan för jämställdhet. Drygt 23 SF har fattatpolicybeslut för att öka kvinnors andel vid rekrytering. Däremothar fortfarande ca 22 SF inte antagit vare sig handlingsplaneller policybeslut. RF uppmanar till krafttag och fortsattintensifierat arbete i enlighet med jämställdhetsplanen.Idrottens jämställdhetsarbete inriktas under de kommande tvååren på följande. Intensifiera arbetet och styr ekonomiskt-- ansvaret för genomförandet av jämställdhetsplanen ligger påbeslutsfattarna i RS, SF och distriktsförbunden. Samverkan medidrottens stödorgan, t.ex. , är viktig. Uppgifter utifrånjämställdhetsplanens delmål skall sammanställas ochanvändas som ett kriterium vid fördelningen av det statligabidraget till SF. Det statliga lokala aktivitetsstödetsfördelning mellan idrott som utövas av flickor resp. pojkarskall följas upp och förslag till åtgärder ges. Fokuserainom följande områden -- forskning, utbildning ochnätverk/idrottspolitiskt arbete.Frågor om jämställd idrott behandlas i fyra motioner.Utskottet tar först upp till behandling tre motioner i vilkaframhålls att jämställdhetsarbetet måste intensifieras ochstörre krav ställas från staten vid fördelningen av stödet tillidrotten. Utskottet behandlar därefter en motion i vilkenhemställs om en statlig idrottsutredning med kvinnoprofil.I motion Kr508 (fp) framhålls att jämställdheten är en avidrottsrörelsens absolut viktigaste trovärdighetsfrågor.Enligt motionärerna finns det, trots de insatser som görs,fortfarande brister (yrkande 2). Alltför ofta är t.ex. antaletkvinnliga ledare oacceptabelt lågt vid större internationellatävlingar. Det återstår mycket att göra även när det gäller attåstadkomma likvärdiga villkor för flickors idrottsutövande.Motionärerna anför att jämställdhetsarbetet måste ges fortsatthög prioritet och att snabba förbättringar är en avförutsättningarna för att idrottsrörelsen skall kunna behållasin trovärdighet.Motionärerna bakom motion A813 (fp) anför att den kvinnligarepresentationen i styrelserna för idrottsförbund ochidrottsklubbar är liten (yrkande 7). Utpräglade mansidrotterprioriteras framför utpräglade kvinnoidrotter. Motionärernaanser att det offentliga stödet till idrotten bör vara förenatmed krav på bättre jämställdhet inom idrotten.I motion A815 (c) anförs att det offentliga stödet tillidrotten måste fördelas rättvist (yrkande 45). Flickorsidrottsutövande skall ske på lika villkor och med likvärdigtstöd. Trots påpekanden om att rättvisa måste komma till ståndsker förändringarna långsamt. Det är enligt motionärerna hög tidför en ordentlig översyn av hur offentliga medel används inomidrotten och av hur fördelningen av medel mellan kvinnors ochmäns idrottsutövande sker.Utskottet anser att förverkligandet av jämställdhetsmålen ärett viktigt inslag i arbetet på att stärka idrottenstrovärdighet. Utskottet har redogjort för det arbete som pågårför att förverkliga dessa mål. Rapporten om RF:sjämställdhetsarbete åren 1989--1993 tyder emellertid på att detkommer att krävas mer kraftfulla insatser. Utskottet anser detangeläget att innehållet i rapporten föranleder de åtgärder somkrävs för att de uppsatta målen skall uppnås. Som utskottetunder framhöll måste jämställdhetsarbetet, för vilketRF har ett övergripande ansvar, föras fram på alla plan inomrörelsen (bet. 1992/93:KrU14). Utskottet uttalade även attekonomiska styrmedel inte borde vara uteslutna.Utskottet vill framhålla att en fortlöpande redovisning, medsärskilt avseende på bidragsfördelningen mellan kvinnor och män,av anslagsdispositionen inom RF är ett värdefullt instrument förRF och omgivningen vid bedömningen av hur jämställdhetsarbetetutvecklas och främjas. Enligt vad som framgår avbudgetpropositionen har RF på uppdrag av regeringen redovisatden könsmässiga fördelningen av bidraget till lokalungdomsverksamhet avseende /93. Härav framgår attav deltagartillfällena utgjorde tillfällen för flickor och60 % för pojkar, vilket motsvarar den könsmässiga fördelningenav medlemmarna i aktuell ålder. Utskottet har inhämtat att RSbeslutat att, inför bidragsfördelningen till SF nästkommandebudgetår, från SF inhämta uppgifter utifrån jämställdhetsplanensdelmål och låta dessa som ett kriterium bland andra ligga tillgrund för bidragsfördelningen.