bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Det finns ur denna synpunkt därför ingaomfattande dolda tandvårdsbehov.Förbättringen av tandhälsan hos barn, ungdomar och vuxna fårdock, enligt rapporten, inte skymma det faktum att det finns ettmindre antal individer med ett relativt omfattande till mycketomfattande vårdbehov. Hög förekomst av karies och i vissa fallparodontit har redovisats bland grupper av invandrarbarn, vuxnainvandrare och flyktingar samt handikappade och kroniskt sjukabarn, ungdomar och vuxna. Tandhälsoövervakande/vårdande insatsermåste även ha högsta prioritet.I Utbildningar för framtidens tandvård, SOU 1989:28,framhålls att resurserna i tandvården måste utnyttjas såeffektivt som möjligt, vilket innebär att patienten skall vårdaspå den lägsta nivå av omhändertagande som är möjlig. I takt medatt tandhälsan förbättras kommer legitimerade tandsköterskor attbehandla allt fler individer. Detta kommer att leda till enminskad efterfrågan på tandläkare. Utredningen beräknade behovetav tandläkare fram och ansåg att en totalutbildningskapacitet om 220 nybörjarplatser skulle kommaatt tillgodose behovet. Ett lämpligt minimiantal var enligtutredningen 50 nybörjarplatser per fakultet. Kostnaden förlärare, forskning och övrig administration ansågs bli för högmed ett mindre antal nybörjarplatser. För Malmös del ansågs dock40 platser lämpligt; detta kompenserades till viss del avförslaget om tandteknikerutbildningen där.Skrivelse i ärendetSamverkansnämnden i norra sjukvårdsregionen har i enskrivelse till socialutskottet utvecklatmotiven för en bibehållen tandläkarutbildning och ökadläkarutbildning i för ser mycket allvarligt på förslaget ipropositionen att dra ner såväl den totala läkarutbildningen somtandläkarutbildningen i landet med hänsyn till osäkerheten iutvecklingen av arbetsmarknaden för tandläkare och läkare påkort sikt och de dokumenterat stora pensionsavgångarna några årin . Nämnden anser att utbildningsdimensioneringenhåller på att bli alltför konjunkturbetonad, vilket ger enryckighet i den långsiktiga planeringen.Nämnden anför att behovet av tandvård är stort ochatt med en bättre samhälls- och privatekonomi ökar efterfråganpå tandvård liksom vid ett väntat amalgamförbud. Ökadefterfrågan och kraftigt ökande pensionsavgångar kan innebäraatt omkring eller strax får en nytandläkarbrist.För tandläkarförsörjningen i Norrlandslänen är den kraftigaanslagsminskningen från 60 till 40 intagningsplatser i Umeåsärskilt allvarlig. Umeåfakulteten svarar för utbildningen tillde fyra Norrlandslänen samt med tillsammans 1,2miljoner människor utspridda på av yta.Erfarenheten säger att det är och dess inland somdrabbas först och värst vid brist på tandläkare.Nämnden pekar också på att i utredningen förframtidens tandvård, SOU 1989:28, lades fast att 50intagningsplatser är ett minimum för att hålla kvalitetenpå undervisning och forskning.Den odontologiska utbildningen i måste, enligt nämnden,bibehållas på en anslagsnivå motsvarande minst 50intagningsplatser för /95. Det totala antaletintagningsplatser bör därmed ökas till 180 jämfört medpropositionens förslag på 170.Vad gäller läkarförsörjningen hänvisar samverkansnämnden tilltidigare skrivelser och föredragningar för socialutskottet omatt det långsiktiga behovet av utexaminerade läkare per åruppgår till 130 i norra sjukvårdsregionen. De fyraNorrlandslänen utannonserade också 130 AT-block förnyexaminerade läkare av totalt 859 i landet. beräknasdrygt 130 utannonseras av totalt ca 820 i landet (se bilaga 3).Vidare pekas på att i utredning, , dras slutsatser att en utökning av läkarutbildningenkan behövas för att förhindra en nyläkarbrist. Nämnden framhåller att denna brist först kommer attuppstå i och dess inlandskommuner och att det därför ärvälmotiverat att kräva en utökning av läkarutbildningen i Umeå.Tidigare behandlingUtskottet (1992/93:SoU3y) behandlade senast fråganom dimensioneringen av läkarutbildningen i . Utskottetanförde då:Utskottet anser att läkarbristen i norra sjukvårdsregionen äroacceptabel. De särskilda rekryteringssatsningar som hittillsprövats har inte givit önskat resultat. Läkartillgången iNorrland kan vidare en bit in förväntas minska pågrund av stora pensionsavgångar. Utskottet vidhåller sintidigare uppfattning att en utökning av platserna påläkarutbildningen i på ett avgörande sätt skulle kunnaförbättra läkarförsörjningen i regionen. Undersökningar visar,som tidigare framhållits, att merparten av de läkare somutbildats i stannar kvar och tjänstgör i något Norrlandslänefter examen.Utskottet anser att nu bör fatta beslut om enutökning av grundutbildningen av läkare i med 50 årsplatserunder . Detta bör ske genom en omfördelning inomtotalramen.Vad utskottet nu anfört med anledning av propositionen i dennadel och motionerna 1992/93:Ub35 (-), 1992/93:Ub82 (s, kds, v)och 1992/93:Ub701 (s) om en ökad läkarutbildning i börenligt utskottets mening ges regeringen till känna.Utbildningsutskottet (1992/93:UbU14) anförde bl.a.följande (s. 51):erinrar om att beslut om antaletstudenter som skall antas till viss utbildning fr.o.m. detkommande budgetåret fattas av resp. universitet eller högskola.De utbildningsuppdrag som redovisas i propositionen ger utrymmeför lokala prioriteringar. Utskottet delar utbildningsministernsuppfattning att den aviserade långsiktiga prognosen omläkarbehovet bör avvaktas, innan tar ställning tillförändringar i läkarutbildningens dimensionering ochlokalisering. Ett beslut om förändringar kommer att få formen avförändringar i berörda läroanstalters utbildningsuppdrag.Utskottet föreslår således att med avslag påmotionerna 1992/93:Ub35, 1992/93:Ub82 och 1992/93:Ub701,samtliga delvis, lägger propositionen i denna del tillhandlingarna.Riksdagen följde utbildningsutskottet (rskr. 1992/93:363).Utskottets bedömningUtskottet begränsar sitt yttrande till frågan om denlångsiktiga bedömningen av behovet av läkare och tandläkare.Fortfarande råder brist på läkare i , speciellt iglesbygden. De särskilda rekryteringssatsningar som hittillsprövats har inte givit önskat resultat. visarundersökningar att merparten av de läkare som utbildats i Umeåstannar kvar och tjänstgör i något Norrlandslän efter examen.Utskottet anser det angeläget att den rapport som justutarbetats inom , Den framtida efterfrågan påläkare m.m., Ds 1994:57, blir föremål för remissbehandling ochatt en ingående analys görs av det ytterligare material somhärigenom kan tillföras ärendet. Arbetsgruppens rapport visart.ex. på att vid en årlig tillväxt på av sjukvårdenuppstår en läkarbrist . Detta innebär, enligtutskottets uppfattning, att den neddragning avläkarutbildningsuppdragen som föreslås kan bli tillfällig.När brist på läkare uppstår drabbar detta först norra vidhåller därför sin tidigare inställning att enutökning av platserna på läkarutbildningen i på ettavgörande sätt skulle kunna förbättra läkarförsörjningen iregionen. Regeringen kommer att i årets budgetarbete göra engrundlig analys av det långsiktiga behovet av läkarutbildningoch volymen av utbildningsuppdragen. Regeringen bör därvid ocksåöverväga omfattningen av läkarutbildningen i . Vad utskottetnu anfört med anledning av propositionen och motionerna Fi40 ochFi41 bör, enligt utskottets mening, ges regeringen till känna.Utskottet vill när det gäller tandläkarutbildningen peka påvikten av att utbildningsuppdragen i läggs på en nivå somtäcker norra regionens behov av tandläkare. Tandvårdsbehoven iregionen är fortfarande stora. En förbättrad ekonomi liksom enavveckling av amalgamet som tandfyllningsmaterial kan komma attpåverka efterfrågan på tandvård.Vad gäller tandläkarutbildningen vill utskottet också peka påatt i betänkandet SOU 1989:28 ansågs 50 nybörjarplatser perfakultet vara ett lämpligt minimiantal för att kostnaderna förlärare, forskning och övrig administration skulle bli skäliga.Vad utskottet nu anfört med anledning av propositionen ochmotionerna Fi33 och Fi39 bör, enligt utskottets mening, gesregeringen till känna.Stockholm den 19 maj 1994På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), JanAndersson (s), (), (nyd),(), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningBehovsprövning av barnbidrag m.m.Leif (nyd) anser att den del av utskottets bedömningsom börjar med "Utskottet har" och slutar med "därföravstyrkas. "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de medel som går till föräldraförsäkring,barnbidrag, barnomsorg m.m. skall läggas samman ochfördelas till barnfamiljer som vårdnadsersättning ochbarnbidrag.Barnbidragen skall, enligt utskottets mening, behovsprövas ochflerbarnstillägget skall minskas fr.o.m. tredje barnet.Vidare bör införas en vårdnadsersättning, som bör ligga påmaximalt och familj. Denna skall varaskattefri och pensionsgrundande. Familjer vars sammanlagdainkomster uppgår till högst skall erhållafullt vårdnadsbidrag och barnbidrag. Över denna inkomst skall enstegvis avtrappning ske så att familjer med en sammanlagdinkomst inte erhåller några bidrag.Utskottet föreslår att vad utskottet anfört med anledning avmotion Fi31 (nyd) yrkandena 12--14 ges regeringen till känna.Kulturutskottets yttrande1993/94:KrU10yBilaga 6KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1993/94:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rörkulturutskottets beredningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionen ivad avser bilaga 8 avsnittet Folkbildning och bilaga 11avsnittet Kulturverksamhet m.m. samt motionerna 1993/94:Fi32yrkande 43 och 1993/94:Fi59 yrkandena 1--17.UtskottetBidrag till folkbildningen (B 1)I enlighet med vad som aviserats i årets budgetpropositionföreslår regeringen i kompletteringspropositionen (bil. 7och 8) att medel skall anvisas under anslaget Bidrag tillfolkbildningen för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser.För 8 900 extra platser inom folkhögskolan beräknas390 . Vidare beräknas försärskilda kurser för arbetslösa anordnade av studieförbund ellerfolkhögskolor. Utbildningsinsatser i svenska och främmande språkbör prioriteras. Vidare anför regeringen att det är angelägetmed utbildningsinsatser i naturvetenskapliga och tekniska ämnen.I motion Fi59 (s) yrkande 13 hemställs -- mot bakgrund avriksdagens beslut om nedskärningar påfolkbildningsanslaget -- att skall anvisa 100 miljonerkronor som en förstärkning av det ordinarie anslaget.Motionärerna har ingen erinran mot propositionsförslaget att --utöver ordinarie medel -- anvisa särskilda medel tillfolkbildningen av arbetsmarknadspolitiska skäl. I motionenbegärs vidare att skall anvisa försärskilda insatser för att motverka rasism ochfrämlingsfientlighet (yrkande 15).Det ordinarie anslaget till folkbildningen bör enligt motionFi32 (v) förstärkas med bl.a. mot bakgrundav de arbetslösas stora utbildningsbehov (yrkande 43).Kulturutskottet tillstyrker regeringens förslag att avarbetsmarknadspolitiska skäl anvisa särskilda medel underanslaget Bidrag till folkbildningen, nämligen 390 710 000kronor för 8 900 extra platser inom folkhögskolan och 100miljoner kronor för särskilda kurser inom folkbildningen förarbetslösa.Kulturutskottet anförde i sitt betänkande 1993/94:KrU13 attriksdagen mot bakgrund av rådande statsfinansiella läge bordefölja regeringens förslag i budgetpropositionen att spara 100miljoner kronor på det ordinarie folkbildningsanslaget /95. följde förslaget (rskr.1993/94:177). anser att det inte finns anledningför att nu ändra ståndpunkt, varför förslagen imotionerna Fi32 yrkande 43 och Fi59 yrkande 13 om förstärkningarav folkbildningsanslaget avstyrks.Vidare anförde kulturutskottet i sitt betänkande 1993/94:KrU13att folkbildningen har goda möjligheter att bidra till attfrämlingsfientlighet och rasism motverkas. Utskottet ansågemellertid att några särskilt anvisade medel för detta ändamålinte borde anvisas. Med hänvisning till sitt tidigareställningstagande föreslår utskottet att finansutskottetavstyrker motion Fi59 yrkande 15.Utskottet vill erinra om att anvisatväsentligt utökade medel för åtgärder mot främlingsfientlighetoch rasism (prop. 1993/94:100 bil. 12 punkt D 11, bet.1993/94:SfU14, rskr. 1993/94:263).KulturmiljövårdI propositionen (bil. 11 s. 1 och 2) erinras om att regeringensom en uppföljning av beslut om extra ROT-åtgärderför /94 beslutat om ett extra anslag på 195miljoner kronor till att användas förkulturhistoriskt värdefulla miljöer och byggnader. Ett antalangelägna projekt har enligt regeringen nu kunnat komma i gång.Dock finns det fortfarande behov av upprustningsåtgärder i denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Regeringen anser detdärför vara motiverat att för /95 ytterligare 300miljoner kronor anslås till ROT-insatser i byggnader och miljöerav kulturhistoriskt värde. Medlen föreslås anvisade överArbetsmarknadsdepartementets huvudtitel.Vidare anförs att det finns god beredskap inomkulturmiljövården för att komma i gång med ytterligare ett antalstörre och mindre upprustnings- och restaureringsprojekt. Deprojekt som kan få en långsiktigt positiv effekt för denregionala utvecklingen skall enligt propositionen prioriteras.Bl.a. nämns projekt som har rent museal karaktär och som kangynna kulturturismen, bebyggelse som kan användas för kulturellaarrangemang, utbildningsverksamhet m.m.Kulturutskottet konstaterar att det finns behov av ytterligareresurstillskott på kulturmiljöområdet och att det svåra läget påarbetsmarknaden kräver åtgärder som stimulerar sysselsättningen.Utskottet vill understryka att de regionala insatser som görs påkulturmiljövårdens område är angelägna inte minst för detregionala utvecklingsarbetet. Utskottet välkomnar därför denföreslagna satsningen.Bidrag till vissa museer m.m. (B 33)har på förslag av kulturutskottet beslutat att förnästa budgetår anvisa under förevarande anslagför i (bet. 1993/94:KrU26, rskr. 1993/94:196). Ipropositionen (bil. 11 s. 2 och 3) anförs bl.a. att som huvudman, att museet spelar en viktigroll för de estetiska utbildningarna vid samt attdet utgör en viktig basresurs för den museologiutbildning somuniversitetet bedriver. Då museet utgör en väl integrerad del avuniversitetets verksamhet är det enligt regeringens bedömningnaturligt att medlen anvisas under Utbildningsdepartementetshuvudtitel, anslaget C 9. : Grundutbildning.Förevarande anslag bör således föras upp med ett motsvarandelägre belopp, nämligen 101 938 000 kronor.Kulturutskottet tillstyrker förslaget i propositionen.Vissa kulturanslagI motion Fi59 (s) återkommer motionärerna med förslag omökning av vissa anslag på kulturhuvudtiteln, vilka tidigareframförts i motionsyrkanden under allmänna motionstiden i år.Riksdagen bör enligt motionen under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. (B 2) -- utövertidigare anvisade medel under anslaget -- anvisa 7,5 miljonerkronor för kultur/medier i skolan (yrkande 1), 3 miljoner kronorför kultur/medier i barn- och skolbarnsomsorg och påfritidsgårdar (yrkande 2), förkultur/medieprojekt för barn och ungdom (yrkande 3), 2 miljonerkronor för länskonstnärer (yrkande 4), för desamlingslokalägande organisationernas kulturverksamhet (yrkande5), för kultur i arbetslivet (yrkande 6), 2miljoner kronor för kultur i vården (yrkande 7), 2 miljonerkronor för kultur för handikappade (yrkande 8), 1 miljon kronorför Centrumbildningar (yrkande 9), förinstitutioner med stor andel lönebidragsanställda (yrkande 10),för kulturprojekt mot främlingsfientlighet ochrasism (yrkande 11) samt för föremålsvårdm.m. vid museer (yrkande 12).En ökning med utöver tidigare anvisademedel begärs under anslaget Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. (B 15) (yrkande 14).Slutligen begärs att det utöver tidigare anvisade medelanvisas under anslaget (B 18)för projektet där vi bor (yrkande 16) och 4 miljonerkronor under anslaget Förvärv av konst för statens byggnaderm.m. (B 19) (yrkande 17).Kulturutskottet har tidigare ingående behandlatmotionsyrkanden motsvarande de nu aktuella och föreslagitriksdagen att avslå dem (bet. 1993/94:19 om allmänkulturverksamhet s. 6, 7, 13 och 15--18, bet. 1993/94:KrU21 omteater, dans och musik s. 17 och 18 och bet. 1993/94:KrU22 ombibliotek, bildkonst, konsthantverk m.m. s. 3--5). harföljt utskottets förslag. Med hänvisning till vadkulturutskottet anfört i angivna betänkanden föreslår utskottetatt finansutskottet avstyrker motion Fi59 yrkandena 1--12, 14,16 och 17.Stockholm den 20 maj 1994På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (), Rose-MarieFrebran (kds), (nyd), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Bidrag till folkbildningenÅke , , , , , och (allas) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"anförde" och slutar med "rskr. 1993/94:263)"bort ha följande lydelse:Kulturutskottet erinrar om att det ordinariefolkbildningsanslaget minskats med närmare en halv miljardkronor . Antalet utbildningsplatser hardärmed minskats drastiskt vilket i första hand självfalletdrabbat dem som har behov av utbildning men även cirkelledare,lärare och kulturarbetare. anser att det ärnödvändigt att mera långsiktigt förstärka folkbildningsanslagetför att göra det möjligt för människor att höja sinutbildningsnivå och stärka sin ställning på arbetsmarknaden.Kulturutskottet vill också erinra om att folkbildningen är enviktig del av kulturpolitiken. Mot denna bakgrund anserkulturutskottet att finansutskottet vid medelsberäkningen börtillstyrka motion Fi59 yrkande 13 om anvisande av ytterligare100 under anslaget Bidrag till folkbildningen.Kulturutskottet instämmer i vad som anförs i motion Fi59 omfolkbildningens möjligheter att bidra till attfrämlingsfientlighet och rasism motverkas. Med syfte att ge ökatutrymme för folkbildningens insatser inom detta område föreslårkulturutskottet att finansutskottet tillstyrker förslaget imotion Fi59 yrkande 15 om anvisande av förändamålet.2. Vissa kulturanslagÅke , , , , , och (allas) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"har tidigare" och slutar med "16 och 17" bortha följande lydelse:Kulturutskottet har tidigare ingående behandlatmotionsyrkanden motsvarande de nu aktuella. Kulturutskottetföreslår, med hänvisning till vad som anförts i betänkandet1993/94:KrU19 om allmän kulturverksamhet m.m., reservationerna3, 4, 17 och 21--23, att finansutskottet med tillstyrkande avmotion Fi59 yrkandena 1--12 hemställer att underanslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. (B 2) anvisar för en ny anslagspostbenämnd Kultur/medier i skolan, för en nyanslagspost benämnd Kultur/medier i barn- och skolbarnsomsorgoch på fritidsgårdar, för en ny anslagspostbenämnd Kultur/medieprojekt för barn och ungdom, 2 miljonerkronor för en ny anslagspost benämnd Länskonstnärer, 7 miljonerkronor för en ny anslagspost benämnd Samlingslokalägandeorganisationers kulturverksamhet, utövertidigare anvisade medel för anslagsposten Kultur i arbetslivet,för en ny anslagspost benämnd Kultur ivården, för en ny anslagspost benämnd Kulturför handikappade, utöver tidigare anvisademedel för anslagsposten Centrumbildningar, 5 miljoner kronorför en ny anslagspost benämnd Till Statens kulturrådsdisposition för institutioner med stor andellönebidragsanställda, för en ny anslagspostbenämnd Kulturprojekt mot främlingsfientlighet och rasism samt11 för en ny anslagspost benämnd Till Statenskulturråds disposition för föremålsvård m.m. vid museer.Vidare föreslår kulturutskottet -- med hänvisning till vad somanförts i betänkandet 1993/94:KrU21 om teater, dans och musik,reservation 10 -- att finansutskottet med tillstyrkande avmotion Fi59 yrkande 14 hemställer att under anslagetBidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. (B 15)anvisar utöver tidigare anvisat anslag.Slutligen föreslår kulturutskottet -- med hänvisning till vadsom anförts i betänkandet 1993/94:KrU22 om bibliotek, bildkonst,konsthantverk m.m., reservationerna 2 och 4 -- attfinansutskottet med tillstyrkande av motion Fi59 yrkandena 16och 17 hemställer att dels under anslaget Statenskonstråd (B 18) anvisar utöver tidigareanvisat anslag, dels under anslaget Förvärv av konst för statensbyggnader m.m. anvisar utöver tidigareanvisat anslag.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Elisabeth () anför:Jag har inget att erinra mot att särskilda medel anvisas avarbetsmarknadsskäl för utbildning inom folkbildningen ochtillstyrker således regeringens förslag. Jag anser att riksdagensamtidigt bör besluta om en ökning av det ordinarie anslagettill folkbildningen. Det är fel att -- såsom beslutattidigare -- göra besparingar på det ordinarieanslaget när behovet av utbildning är stort. Enligt min meningbör finansutskottet därför med tillstyrkande av motion Fi32yrkande 43 föreslå att anvisa ytterligare 260 miljonerkronor under anslaget Bidrag till folkbildningen.Utbildningsutskottets yttrande1993/94:UbU6yBilaga 7Kompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150 bil. 8)Till finansutskottetFinansutskottet har berett utbildningsutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1993/94:150 medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1994/95, m.m. (kompletteringspropositionen) jämte motioner,såvitt propositionen och motionerna rör utbildningsutskottetsberedningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i detta yttrande regeringensförslag i bilaga 8 till propositionen samt i anslutning därtillväckta motioner. Utskottet har vidare beslutatatt till finansutskottet med eget yttrande överlämna följandemotionsyrkanden som väcktes under allmänna motionstiden 1994:1993/94:Ub607 (fp), 1993/94:Ub608 (m), 1993/94:Ub676 (s),1993/94:Ub677 (s) yrkande 3, 1993/94:Ub679 (v),1993/94:Ub688 (c) yrkande 3, 1993/94:Ub690 (c) yrkande 1,1993/94:Ub714 (v) yrkandena 5, 6 och 7 samt 1993/94:Ub721(c), vilka alla anknyter till förslag som regeringen ibudgetpropositionen aviserat sin avsikt att lägga fram ikompletteringspropositionen. De nämnda motionerna behandlasockså i detta yttrande.Utbildningsinsatser på gymnasial nivå för arbetslösaRegeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 9 s. 15 f.) att det även nästa budgetår skulle anvisasmedel till extra insatser inom gymnasieskolan och komvux motbakgrund av den rådande arbetslösheten. Vidare aviserades ettförslag om en ny utbildningsform, utbildningscheck. Somriktvärden för planeringen angavs därvid 26 100 platser inomgymnasieskolan och 28 000 platser i komvux och medutbildningscheck.I kompletteringspropositionen lägger regeringen nu fram sinaförslag på dessa punkter.Regeringen föreslår att ytterligare 1 anslåsunder anslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m.Därvid beräknas medel för statsbidrag till 26 100 platser iett tredje gymnasieår, avsett för elever som genomgått tvååriglinje i gymnasieskolan. I första hand skall detta enligtregeringen erbjudas elever som slutför tvåårig linje våren 1994.Även ungdomar som slutfört sådan linje eller 1992 ochinte har gått ett tredje utbildningsår bör beredas dennautbildning om det finns plats. Statsbidrag föreslås utgå med per helårsplats.Socialdemokraterna föreslår i motion 1993/94:Fi42 (s) attmedel anvisas för 30 000 platser, alltså 3 900 fler änregeringen föreslagit (yrkande 2). För dessa ytterligare platserföreslås i motionen att skall anvisa ytterligare 117miljoner kronor (yrkande 3).För vuxna arbetslösa föreslår regeringen att medel avsättsmotsvarande 28 000 helårsplatser. Av dessa skall enligtpropositionen 20 000 platser avsättas för gymnasialutbildning och påbyggnadsutbildning inom komvux och 8 000platser avsättas för utbildning finansierad med s.k.utbildningscheck.