bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — Utskottet ansåg vidare att regeringen vid behovbör kunna göra omdisponeringar inom ramen för anslaget för atttillgodose angelägna behov.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringen föreslår att stödet tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar ökas till 15miljoner kronor och att bidrag skall kunna utgå såvältill driften av anläggningarna som till underhåll ochinvesteringar. Utskottet anser det angeläget attrekreationsanläggningar som ännu inte är färdigställda, somt.ex. Mättinge, nu färdigställs. Regeringen avser att senarelägga fast de närmare riktlinjerna för statsbidraget i enförordning. Utskottet avstyrker motion So265 (s, c).Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen tillBidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder.Bidrag till handikapporganisationer (D 6)I budgetpropositionen föreslås underanslaget D 6. Bidrag till handikapporganisationer.Från anslaget erhåller handikapporganisationerna bidrag tillsin verksamhet. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppet mellan organisationerna efter förslag frånStatens handikappråd. Under innevarande budgetår har 37organisationer fått bidrag.I motion So427 av och (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att föräldraföreningenPlötslig Spädbarnsdöd genom en omfördelning av medel bör ingå ikretsen av organisationer som erhåller organisationsstöd.Motionärerna anför att Föreningen ()har erhållit stöd ur Allmänna arvsfonden för attbygga upp sin verksamhet. Verksamheten har också ökat kraftigt.Föreningen har undersökt möjligheterna att vara enhandikapporganisation under Handikappförbundens samarbetsorgan.Tyvärr har det inte gått eftersom PSD är en krisorganisation somstår utanför de ekonomiska bidrag som Handikappförbundenssamarbetsorgan är berättigat till. Motionärerna anför att detvore önskvärt att föreningen ses som en vanlig riksorganisationoch erhåller medel som andra sådana riksorganisationer. Enligtmotionärernas uppfattning bör PSD erhålla stöd genom enomfördelning av bidrag inom kretsen av organisationer som ingåri Handikappförbundens samarbetsorgan.Även i motion So454 av och (båda c) och i motion So487 av . (c, s, m, fp, kds, nyd, v, -) yrkas att FöreningenPlötslig Spädbarnsdöd skall erhålla statligt organisationsstödinom ramen för det statliga organisationsstödet (yrkande 2).I motion So473 av () hemställs attriksdagen begär en översyn av nuvarande regler så att FöreningenPlötslig Spädbarnsdöd kan erhålla statsbidrag (yrkande 3).Också i motion So421 av () begärs stöd tillSIDS/(yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet anser att Föreningen har enangelägen verksamhet. Föreningen kan emellertid inte erhållastöd från detta anslag. Enligt utskottet bör regeringen övervägaom organisationen kan erhålla statligt stöd från annat anslag.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So421 (fp)yrkande 2, So427 (m), So454 (c), So473 (s) yrkande 3 och So487(c, s, m, fp, kds, nyd, v, -) yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen tillBidrag till handikapporganisationer.Bilstöd till handikappade (D 9)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget D 9. Bilstöd till handikappade.Från detta anslag betalas bilstöd till handikappade ochföräldrar med handikappade barn till anskaffning och anpassningav motorfordon m.m. Bilstödet kan lämnas till fem olika grupperoch omfattar grundbidrag, anskaffningsbidrag ochanpassningsbidrag. Stödet administreras av Riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna. Bestämmelser om bilstödfinns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstödtill handikappade och i förordningen (1988:890) om bilstöd tillhandikappade.I propositionen redovisas att en särskild utredare hartillkallats för att göra en utvärdering och översyn av bilstödet(dir. 1993:35). I uppdraget ingår att bl.a. se över bilstödetskonstruktion och överväga om det finns anledning att ändra dettai något avseende. Utredaren skall också pröva om enbartanpassningsbidrag skall kunna utges i de fallförutsättningarna för bilstöd inte är uppfyllda fullt ut.Utredaren skall även behandla frågan om bilstöd till föräldrarmed funktionshindrade barn. Ett betänkande av kommittén beräknasavlämnas under våren 1994.I motion So235 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av reglerna för bilstöd tillhandikappade. Motionären föreslår att bilstödet ses över så attvarje bidragsdel blir självständig och kan sökas var för sig.Utskottets bedömningEn särskild utredare har tillkallats för att göra enutvärdering och översyn av bilstödet. Utredaren skall bl.a.överväga om enbart anpassningsbidrag skall kunna utgå i de fallförutsättningarna för bilstödet inte är uppfyllda fullt ut.Utskottet, som anser att resultatet av det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas, avstyrker motion So235 (s).Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen tillBilstöd till handikappade.Sveriges Hundcenter AB--(D 11)I budgetpropositionen föreslås under anslaget D11. --beslutade (prop. 1991/92:7, bet.1991/92:SoU9, rskr. 1991/92:82) att skulleupphöra som myndighet och ombildas till ett aktiebolag.Verksamheten i det nybildade aktiebolaget --startade . kommuningår som delägare i bolaget med en ägarandel motsvarande 30 %av aktiekapitalet och staten har resterande 70 %.Riksdagen beslutade enligt förslagen iregeringens proposition 1993/94:36 Medelstillskott till --att anvisa ett förslagsanslagpå för innevarande budgetår (bet.1993/94:SoU12, rskr. 1993/94:60). Medelstillskottet avses täckastatens andel av det kapitalunderskott som bedöms uppstå underförsta . I nämnda proposition påpekades vidare attdet finns signaler om en ökad etablering av leverantörer avledarhundar.I motion So225 av i (m) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av polishundar. Motionären anföratt Polisen fått allt svårare att införskaffa lämpliga hundaroch utbilda hundförare. Hundanskaffningen till Polisen hartidigare i ganska stor omfattning skett från bedriver en mycket kvalificerad tjänstehundsavel.Hundskolan har dock haft svårt att få framefterfrågat antal polishundar. Detta beror på att en alltförliten del av unghundarna som kommer tillbaka från fodervärdarnaför mentaltest bedöms lämpliga. Detta beror, enligt motionären,inte på dålig avel utan på att fodervärdarna inte varit erfarnanog att hantera och utveckla en valp till unghund lämplig förtjänstebruk. Med bristande försäljningsunderlag höjde Hundskolanpriserna på sina hundar. Priserna ligger nu på en sådan nivå attdet blivit ohållbart för att köpa hundar frånHundskolan. har inte heller någon utbildning förhundförare genomförts i eftersom kurskostnaderna varitså höga att ingen myndighet haft råd att låta personalen genomgåutbildningen.Rikspolisstyrelsen (RPS) har uppmärksammat problemet och gjorten grundlig utredning. Utredningen föreslår bl.a. inrättandet aven central polishundskola under med uppgift attansvara för utbildning av hundförare och utgöra grunden i enorganisation för Polisens hundverksamhet. Motionären anför attdet borde vara av vikt att RPS själv och utan hinder får avgöraom Polisen skall starta en egen hundskola. Lämpliga lokalerfinns utanför Eskilstuna.I socialutskottets betänkande 1993/94:SoU12 uttalades attdet är angeläget att de samlade resurserna för utbildning avtjänstehundar, ledarhundar och sökhundar utnyttjas så effektivtsom möjligt. Utskottet framhöll att en översyn bör komma tillstånd av hur behovet av ledarhundar, tjänstehundar och sökhundari framtiden lämpligen bör tillgodoses. Utskottet utgick från atten sådan översyn sker under parlamentarisk medverkan.Inom har tillsatts enarbetsgrupp med uppgift att göra en översyn avtjänstehundsförsörjningen. Arbetsgruppens översyn skall varaavslutad . I arbetsgruppen skall ingå, förutomföreträdare för , företrädare förJustitiedepartementet, Försvarsdepartementet ochFinansdepartementet. Till arbetsgruppen skall knytas enreferensgrupp med företrädare för riksdagspartierna.Utskottets bedömningUtskottet anser att inte bör föregripa den pågåendeöversynen av tjänstehundsförsörjningen och avstyrker därförmotion So225 (m).Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen tillSveriges --i för handikapprörelsenI motion So246 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen för /95 till ett nytt konto anslår3 enligt vad i motionen anförts om handikapprörelsensbehov av ett EU-kontor i (yrkande 6). Motionärernaanför att undertecknande av och framtidaeventuella medlemskap i ställer specifika krav på informationtill och inom handikapprörelsen. Handikapprörelsen har hittillsunder stora uppoffringar lyckats finansiera en person som pådeltid arbetar i med att samla information om förhandikapprörelsen viktiga frågor som behandlas inom ramen förEES och EU. Motionärerna pekar också på attEG-konsekvensutredningen kommit med ett betänkande som bl.a.behandlar välfärdsfrågorna. Utredningen snarare väcker änbesvarar frågor, enligt motionärerna, och stor osäkerhet råder iflera av de analyser som görs på viktiga områden. Vänsterpartietfinner det därför synnerligen angeläget att den svenskahandikapprörelsen ges resurser att bygga upp ett permanentinformationskontor i . För att finansiera detta föreslås3 avsättas i statsbudgeten /95.I motion U507 av och (båda s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett särskilt EU-kontor iBryssel för handikapprörelsen. Motionärerna anser att det ärviktigt att den svenska handikapprörelsen är med i det fortsattaintegrationsarbetet mellan och EU och bevakar vad somhänder inom EU. Svensk handikapprörelse har, enligtmotionärerna, mycket att tillföra av erfarenheter och kunskapertill gagn för en framtida handikappolitik i . Regeringenbör därför återkomma till med förslag om utformningoch finansiering av ett särskilt EU-kontor i förhandikapprörelsen.I socialutskottets betänkande 1991/92:SoU15 behandlades enmotion om behov av ett särskilt EG-kontor i förhandikapprörelsen tillsammans med ett par motioner omhandikapporganisationernas betydelse i och i deteuropeiska integrationsarbetet. Utskottet anförde bl.a. följande(s. 187):Utskottet delar inställningen i propositionen och motionernaatt handikapporganisationerna bör ha goda möjligheter att deltai det internationella arbetet bl.a. på europeisk nivå. -- Detbör enligt utskottet ankomma på handikapporganisationerna självaatt inom ramen för tillgängliga medel bestämma formerna för sinmedverkan i det europeiska integrationsarbetet.De då aktuella motionerna avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning atthandikapporganisationerna bör ges goda möjligheter att delta idet internationella arbetet bl.a. på europeisk nivå. Det börankomma på regeringen att inom ramen för tillgängliga medelstödja handikapprörelsens medverkan i det europeiskaintegrationsarbetet. Motionerna So246 (v) yrkande 6 och U507 (s)är därmed i huvudsak tillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks.Övriga medelsanvisningar under DUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Statsbidrag till vårdartjänst m.m.(D 4), Bidrag till pensionärsorganisationer (D 7), Ersättningför texttelefoner (D 8) och Kostnader för statligassistansersättning (D 10), vilka inte har mött någon erinran iform av motioner.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik (E1--E 3)Bidrag till organisationer (E 2)I budgetpropositionen föreslås underanslaget E 2. Bidrag till organisationer.Bidraget bör, enligt propositionen, utgå till organisationeroch stiftelser som arbetar med stödjande insatser till f.d.missbrukare inom såväl alkohol- som narkotikaområdet. Medlen bördisponeras av och fördelas med hänsyn tagen tillden uppföljning och utvärdering som genomförs avstyrelsen. Den del av anslaget som avses gå till lokalalänkorganisationer skall utbetalas till länsstyrelserna som haratt besluta om fördelningen av dessa lokala bidrag.Organisationer som inriktar sitt arbete på utsatta barn ochfamiljer, t.ex. Barnens rätt i samhället (), Hasselasolidaritet och familjehemmens organisationer, bör även erhållabidrag ur anslaget.Stöd bör också kunna utgå till och till utvecklingsarbete som kvinnojourernabedriver lokalt samt till invandrarorganisationer som stödjermisshandlade kvinnor. Medel för det lokala utvecklingsarbetetbör fördelas av riksorganisationen i enlighet med riktlinjer somSocialstyrelsen meddelar.Bidrag till för filantropisk verksamhetLewi för filantropisk verksamhet() bedriver ett omfattande arbetebland alkohol- och narkotikamissbrukare i Stockholm.Verksamheten har utvidgats och finns numera på ett stort antalplatser i landet. Stiftelsens verksamhet vänder sig främst tillpersoner som frivilligt söker ett kristet vårdalternativ.I motion So256 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen belutar att ur anslag E 2 anvisa4 att av regeringen användas till ett engångsbidragtill för filantropisk verksamhet. Enligtmotionären har de ekonomiska problemen i den offentliga sektornindirekt drabbat . Bristen på pengar i kommunernahar enligt uppgift lett till att åtminstone vissa kommuner visatmindre benägenhet att remittera missbrukare till vårdhem, vilkethar medfört att står inför allvarliga ekonomiskaproblem. driver ett tiotal vårdhem för enskilda,tre familjeanläggningar samt kontaktverksamhet bland missbrukareoch hemlösa på ett 40-tal orter i landet. Med hänsyn till debetydande insatser som gör inom missbrukarvårdenär det helt nödvändigt att stiftelsens arbete kan drivas vidare.Riksdagen bör därför, enligt motionärerna, bevilja stiftelsendet engångsbidrag som behövs för att fortsatt verksamhet skallkunna säkras.Utskottet behandlade en likalydande motion i samband medbudgetbehandlingen i betänkande 1992/93:SoU15. Utskottetanförde då följande (s. 60):har visat sig vara mycket framgångsrik vidbehandling av missbrukare. Det är viktigt att stiftelsen kanfortsätta denna verksamhet. I samhället finns ett brettengagemang för stiftelsens verksamhet som bl.a. kommer tilluttryck i form av både frivilliga insater och gåvor. Stiftelsenbrottas med vissa ekonomiska problem. Dessa måstelösas gemensamt med frivilliga krafter och andra intressenter.Men även insatser från samhällets sida fordras för attrehabiliteringsarbetet skall kunna drivas vidare. Utan enfungerande verksamhet vid kommer fler människoratt slås ut till ett fortsatt livslångt missbruk.Det ankommer på att pröva frågor om fördelningav medel anvisade för bidrag till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete. Utskottet förutsätter att Socialstyrelsenpositivt prövar en anslagsframställan från . Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion So262 (fp).Utskottets bedömningUtskottet vill än en gång framhålla att harvisat sig vara mycket framgångsrik i sitt arbete medmissbrukare. Det ankommer dock på att prövafrågor om fördelning av medel anvisade för bidrag tillorganisationer som bedriver rehabiliteringsverksamhet. Utskottetavstyrker därför motion So256 (fp).Medelsanvisning m.m.I motion So247 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen till Bidrag till organisationer för /95anslår utöver regeringens förslag enligt vad imotionen anförts om bidrag till (yrkande 9).Motionärerna anför att Alkoholpolitiska kommissionen enligt sinadirektiv skall beakta att kvinnors missbrukssituation i stortser ut som männens men även har andra dimensioner. Trots viktenav att skapa vårdformer för kvinnor har dragitner anslag med . Motionärernaanför att arbetar med de mest utsatta kvinnorna ochderas barn och att de behöver samma stöd som . De bördärför erhålla ytterligare 1,1 miljon kronor.Kvinnoforum är en ideell stiftelse och ett idéburetkunskapsföretag som arbetar med information, utbildning ochforskning samt projekt för att förbättra villkoren för utsattakvinnor ur ett kvinnoperspektiv.Socialstyrelsen har med medel avsatta förutvecklingsarbete inom området individ- och familjeomsorg samtinom alkoholområdet stött utvecklingsinsatser förutsatta kvinnor. Styrelsen gör nu en fördjupad utvärdering bl.a.av verksamhet för att bedöma fortsatt stödform.Utskottets bedömningSocialstyrelsen genomför en fördjupadutvärdering av ett flertal organisationers verksamhet, däriblandKvinnoforum, för att bedöma förutsättningarna för stöd i merpermanent form till organisationerna. Utskottet vill inteföregripa utvärderingen. Utskottet, som finner den ipropositionen föreslagna medelsanvisningen välavvägd, avstyrkermotion So247 (v) yrkande 9 och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning till Bidrag till organisationer.Övriga medelsanvisningar under EUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till missbrukarvård ochungdomsvård (E 1) och Bidrag till narkotikaupplysning (E 3), vilka inte mött någon erinran iform av motioner.Myndigheter under (--F 13, F 15--F 19)()MedelsanvisningenSocialstyrelsen är central expert- och tillsynsmyndighet inomsocialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd,smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samtfrågor som rör alkohol, tobak och andra missbruksmedel, såvittdet inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet atthandlägga sådana ärenden. Inom dessa områden skallSocialstyrelsen bedriva kvalificerad tillsyn, uppföljning,utvärdering och kunskapsförmedling.I budgetpropositionen föreslås att tillSocialstyrelsen för /95 anvisar ett ramanslag på347 353 000 kr.I motion Sf271 av och (bådanyd) yrkas att till för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således (yrkande 33).Motionärerna anför att med hänsyn till de ansträngdastatsfinanserna måste kravet på högre produktivitet ocheffektivitet inskärpas. Ett allmänt besparingskrav på ca 2 %utöver eventuella krav som regeringen ställt måste därför läggaspå varje myndighet där det kan komma i fråga.I motion Ju808 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen för /95 till anslaget F 3.Socialstyrelsen anvisar mindre än vad regeringenföreslår eller således (yrkande 3).Motionärerna anför att under de senaste 10 årenbantats till en sådan nivå att styrelsen inte kan genomföra deåligganden som finns i direktiven; därför bör verksamhetenändras. Motionärerna vill ha en utveckling moträttighetslagstiftning på många områden. Detta kräver entillsynsfunktion. Styrelsens verksamhet bör läggas på regionernasom fungerar som tillsynsfunktion. Centralt skall endast finnasen liten samordnings- och styrelsedel. Utredningsdel ochutvecklingsarbete kan läggas på universitet och högskolor. kan ge en besparing på 150 miljoner kronor.Utskottet behandlade ett likartat yrkande som i motion Ju808 ibetänkandet 1992/93:SoU15. Utskottet motsatte sig då en sådrastisk nedskärning av verksamhet.Utskottets bedömningUtskottet motsätter sig en så drastisk nedskärning avSocialstyrelsens verksamhet som föreslås i motion Ju808.Utskottet finner den i propositionen föreslagnamedelstilldelningen välavvägd. Utskottet föreslår att riksdagenmed bifall till propositionen och med avslag på motionerna Ju808(v) yrkande 3 och Sf271 (nyd) yrkande 33 till Socialstyrelsenanvisar ett ramanslag på 347 353 000 kr.Epidemiologiskt centrum m.m.I motion So247 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om att ett epidemiologisktcentrum skall placeras hos (yrkande 11)och att skall ha ansvar för utarbetandet avfolkhälsorapporter (yrkande 12). Motionärerna pekar på attSocialstyrelsen skall ha det övergripande myndighetsansvaret påalkoholområdet och att skall vara ett slagsverkställande utskott. Motionärerna finner det märkligt att detepidemiologiska centrum som skall studera sjukdomarnasutbredning inte ingår i institutet utan placeras underSocialstyrelsen. Även ansvaret för att skriva folkhälsorapporterborde, enligt motionärerna, ligga på Folkhälsoinstitutet.Utskottet behandlade i betänkandet 1992/93:SoU15 (s. Utskottet hänvisade då till utskottetsbehandling i betänkandet 1990/91:SoU23 av proposition1990/91:175 om vissa folkhälsofrågor. I propositionen, därregeringen föreslog att ett folkhälsoinstitut skulle bildas,framhölls att även fortsättningsvis skulle haansvar för olika hälsofrämjande och sjukdomsförebyggandeinsatser inom sin sektor. Vidare konstaterades attSocialstyrelsen höll på att upprätta ett epidemiologiskt centrumoch att styrelsen på regeringens uppdrag skulleutvärdera hälsoläget. Med hänsyn till folkhälsorapportens delvissektorsövergripande karaktär borde arbetet drivas i närasamarbete med , berörda myndigheter ochorganisationer. Utskottet framhöll vid sin behandling avpropositionen bl.a. att det epidemiologiska centrum som byggsupp inom behövs inte bara för att skapa grunderför epidemiologiskt arbete inom folkhälsoområdet utan för heladen uppföljnings- och utvärderingsuppgift som åvilarSocialstyrelsen. I betänkande 1992/93:SoU15 vidhöll utskottetdenna uppfattning och underströk att det är angelägetmed ett nära samarbete mellan epidemiologiskacentrum och och att även utarbetandet avfolkhälsorapporterna bör ske i nära samverkan medFolkhälsoinstitutet. Den då aktuella motionen avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkermotion So247 (v) yrkandena 11 och 12.Inrättande av en medicinalstyrelseI motion So425 av och ()yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av en medicinalstyrelse(yrkande 1). Motionärerna anför att ansvarsfördelningen påcentral nivå mellan olika organ för hälso- och sjukvården äroklar. Detta gäller relationerna mellan ,och . Därtill kommerytterligare organ som t.ex. SPRI och Folkhälsoinstitutet.Motionärerna anför vidare att för att upprätthålla en högkvalitet i vården behövs förutom patientens rätt att väljaläkare och sjukhus en väl fungerande tillsynsorganisation. Detär därför angeläget att återinrätta en medicinalstyrelse som medstor vetenskaplig och medicinsk kompetens kan fylla dennafunktion. Med den snabba medicinska och medicinsk-tekniskautvecklingen är behovet av en särskild medicinalstyrelse störrenu än någonsin.Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigare behandlatmotionsyrkanden om återinrättande av en medicinalstyrelse. Ibetänkandet SoU 1987/88:16 erinrade utskottet om tidigareuttalanden och anförde att en offensiv hälsopolitik enligtutskottets mening krävde en god samverkan mellan hälso- ochsjukvården, och hälsoskyddet. Inriktningen avhälso- och sjukvården mot förebyggande arbete och helhetssyninom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård ansåg utskottetstarkt tala för en integrering på det centrala myndighetsplanetav dessa frågor. Utskottet framhöll dock att det är viktigt attSocialstyrelsen har en organisation som medger att styrelsen kanfungera effektivt i sin roll som central förvaltningsmyndighetför såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst. Utskottetframhöll också vikten av att prioriterarmedicinsk uppföljning, tillsyn och rådgivning, utvärdering ochanalys av hälso- och sjukvården samt resursanvändning ocheffektivitet. Utskottet avstyrkte den då aktuella motionen (res.m).Utskottet behandlade också frågan i betänkandena1988/89:SoU24 och 1990/91:SoU4. Utskottet vidhöll dåsin tidigare inställning och avstyrkte de aktuella motionerna.Regeringen föreslog i proposition 1988/89:130 omSocialstyrelsens framtida roll, uppgifter och inriktning atttillsynen för hälso- och sjukvården samt tandvården skulleförstärkas. En regionalt lokaliserad tillsyn för hälso- ochsjukvård samt tandvård föreslogs inrättas på högst sex orter ilandet. För denna tillsyn skulle, enligt propositionen, finnastillgång till medicinsk, odontologisk och juridisk kompetens. Deregionala enheterna skulle utgöra en del av . Ipropositionen anfördes vidare att en viktig del av de regionalaenheternas uppgifter borde vara tillsynen över den vård, som harenskild huvudman. En annan borde vara att mer aktivt bedrivatillsyn enligt stadgan om enskilda vårdhem när det gällerenskilda vårdhem som i huvudsak bedriver hälso- och sjukvård.