bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registrering av läkares förskrivning avbensodiazepiner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samkörning av de olika apotekens registerför en kartläggning av den totala förskrivningen avbensodiazepiner.1993/94:So453 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registrering av enskilda läkaresförskrivning av bensodiazepiner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förbättrad utbildning ochfortbildning av läkare och vårdpersonal rörandeläkemedelsmissbruk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att resurserna för vård och behandling avläkemedelsberoende bör förstärkas.1993/94:So456 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att kriminalisera bruket av anabola steroideri enlighet med vad i motionen anförts.1993/94:So470 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbud mot kvicksilver som konserveringsmedel i läkemedel.1993/94:So471 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av metallinblandning i läkemedel samt eventuelltförbud mot detta.1993/94:So475 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att ges ytterligareresurser för information och forskning kring allergi.1993/94:So480 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare decentralisering avfolkhälsoarbetet.1993/94:So483 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om subventionering av kondomer.1993/94:So484 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att se över sekretessbestämmelserna förnaturläkemedel.1993/94:So492 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att utarbeta förslag om administration av gratisp-piller för kvinnor enligt vad i motionenanförts,6. att till /95 anvisar utöver regeringens förslag enligtvad i motionen anförts.1993/94:So613 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om adoptionsfrågor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning om adoptivbarn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvalificerat psykologiskt stöd tilladoptivfamiljer.1993/94:Ju808 av m.fl. (v) vari yrkas3. att för /95 till anslaget F 3.Socialstyrelsen anvisar mindre än vad regeringenföreslår eller således 197 353 000 kr.1993/94:Ju809 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anabola steroider.1993/94:Sf271 av och (nyd) variyrkas33. att till för /95anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes ,34. att till /95 anvisar mindre än vad regeringen föreslagiteller således ,35. att till /95 anvisar mindre än vad regeringen föreslagiteller således ,36. att till för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringen föreslagiteller således ,37. att till /95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således ,38. att till för /95 anvisar mindre änvad regeringen föreslagit eller således ,39. att till avmedicinsk metodik för /95 anvisar 311 000 krmindre än vad regeringen föreslagit eller således ,40. att till för internationellaadoptionsfrågor för /95 anvisar mindreän vad regeringen föreslagit eller således ,41. att till för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringen föreslagiteller således ,42. att till : för /95 anvisar mindre änvad regeringen föreslagit eller således ,43. att till Statens institutionsstyrelse:Vårdverksamhet för /95 anvisar 9 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit eller således 441 000 000kr,44. att till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Förvaltning för /95 anvisar mindre änvad regeringen föreslagit eller således ,45. att till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel för /95 anvisar 1 735 000 krmindre än vad regeringen föreslagit eller således 85 037 000 kr.1993/94:Sf622 av m.fl. (v) vari yrkas26. att hos regeringen begär förslag om lag ominkorporering av barnkonventionen.1993/94:Jo234 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av kostnader förregistrering av rena naturprodukter.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas44. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationsmedel tillkvinnoorganisationerna för att öka informationen rörande drogeroch tobak.1993/94:A816 av m.fl. (s) vari yrkas4. att till utöver vad regeringen föreslagit föruppsökande arbete företrädesvis bland arbetslösa ungdomar.Anslagspost E 2. Inriktningen av socialpolitikenFrågorna om inriktningen av socialpolitiken behandlarsocialutskottet mot bakgrund av uttalanden i budgetpropositionenom välfärdspolitiken, hälso- och sjukvården, äldre ochhandikappade och vissa motioner härom.Motioner om olika alkoholfrågor har utskottet nyligenbehandlat i betänkandet 1993/94:SoU22 i samband med behandlingenav proposition 1993/94:136 Riktlinjer för ett nytttillståndssystem för import, export, tillverkning ochpartihandel med alkoholdrycker.Familjepolitiska frågor behandlar utskottet i kommandebetänkanden dels med anledning av propositionen 1993/94:148Vårdnadsbidrag dels över motioner om främst barnomsorg.BudgetpropositionenI budgetpropositionen 1993/94:100 bilaga 6 redovisarregeringen sin syn på inriktningen av välfärdspolitiken.Välfärdspolitiken syftar till att värna medborgarnas ekonomiskatrygghet vid vård och fostran av barn, vid sjukdom ochhandikapp, vid arbetslöshet och samt att erbjudasociala tjänster och hälso- och sjukvård av god kvalitetanpassade till människornas skilda behov.Staten ansvarar för det ekonomiska trygghetssytemet somomfattar socialförsäkringarna och anslutande bidragssystem. Inomvård och omsorg ansvarar i huvudsak kommuner och landsting förden konkreta utformningen och utvecklingen av verksamheterna,medan statens roll är mer övergripande och inriktad pånationella mål, tillsyn m.m.En stor del av de sociala välfärdsfrågorna ligger inomSocialdepartementets ansvarsområde. De samlade socialautgifterna inkl. landstingens och kommunernas utgifter förhälso- och sjukvård, barnomsorg, äldre- och handikappomsorg samtandra sociala insatser beräknas /95 uppgå till ca475 miljarder kronor. Detta motsvarar av BNP. Staten ochsocialförsäkringarna står för ca av detotala utgifterna.Grunderna för den generella välfärdspolitiken ligger fast. Deekonomiska trygghetssystemen skall också varauniversiella enligt propositionen. Stöd och insatser kan grundaspå antingen inkomstbortfallsprincipen eller vara helt ellerdelvis oberoende av inkomst. Vård, omsorg och service skallerbjudas på lika villkor och med rättvis fördelning.Den svenska välfärdspolitiken kräver en stark ekonomisk bas.Det stora underskottet i de offentliga finanserna medför attnära en femtedel av utgifterna måste finansieras med upplåning.Räntekostnaderna för statsskulden riskerar enligt regeringen attsuccessivt tränga undan angelägna utgifter för t.ex. vård,omsorg och utbildning om inte de offentliga finanserna saneras.För att långsiktigt trygga välfärden måste därför obalanserna iekonomin undanröjas.Regeringen har sedan den tillträdde vidtagit en rad åtgärdermed syfte att få ned underskottet i de offentliga finanserna. Istort sett samtliga offentliga transfereringssystem är underöversyn eller har redan förändrats. Inriktningen är bl.a. attinföra ett större inslag av egenavgifter och självrisker isystemen. Detta arbete kommer att drivas vidare inom ramen fördet av antagna saneringsprogrammet på 81 miljarderkronor för åren 1994--1998.I det förnyelsearbete som måste till är det, enligtpropositionen, särskilt viktigt att värna om svaga och utsattagrupper.Den långsiktiga inriktningen i regeringens välfärdspolitik ärvidare att ställa den enskilde i centrum och att öka hansvalfrihet och inflytande. Alternativ och komplement till denoffentliga tjänstesektorn måste därför kunna erbjudas. Dennakonkurrenssituation skapar förutsättningar för såväleffektiviseringar som kvalitetsförbättringar.Det omfattande förnyelsearbetet som pågår inom kommuner ochlandsting exemplifierar hur förändrade verksamhetsformer och enökad konkurrens ger en ökad produktivitet och ett bättreresursutnyttjande. Regeringen följer noga förnyelsearbetet ochkommer på olika sätt att bevaka att alla får vård och service avgod kvalitet. Förnyelsen och välfärdspolitiken har storbetydelse också för jämställdheten mellan kvinnor och män.Familjepolitiken är i allt väsentligt inriktad på att gebarn goda uppväxtvillkor genom generella insatser som värnar ombarnfamiljernas ekonomiska trygghet och stöd i olika former vidbarnens vård och fostran. Familjepolitiken skall underlätta förföräldrarna att själva välja den vård och fostran av barnen sompassar dem och barnen bäst. Om varje barnfamilj får möjlighetatt lösa barnomsorgen på det sätt den själv önskar skapas störretrygghet för såväl barn som föräldrar. För att underlätta förbarnfamiljerna har samhället byggt upp ett stödsystem som syftartill att ge en ekonomisk grundtrygghet de haren stor försörjningsbörda. Samhällets direkta ekonomiska stödtill barnfamiljer utgörs av allmänna barnbidrag inkl.flerbarnstillägg, bostadsbidrag, föräldraförsäkring,bidragsförskott, barnpensioner samt vårdbidrag för barn medfunktionshinder. Det sammanlagda direkta stödet tillbarnfamiljerna beräknas till ca (inkl.studiehjälp).Det övergripande målet för hälso- och sjukvården i Sverigeär enligt propositionen en god hälsa och en vård på lika villkorför hela befolkningen. Motsvarande mål gäller för tandvården,dvs. en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för helabefolkningen. Dessa mål omfattar alla, oavsett ålder och kön,sociala förhållanden, inkomst eller bostadsort.Sverige har också anslutit sig till de mål somVärldhälsoorganisationen (WHO) angivit för hälsoutvecklingen iprogrammet Hälsa 2000. En uppdatering av hälsomålengjordes där hänsyn bl.a. togs tillutvecklingen inom Europaregionen och till förändringar ikunskapsläget. Hälsomålen följs upp genom olika s.k.indikatorer. Avsikten är att en samlad uppföljning förEuroparegionen skall kunna presenteras hösten 1994.Flera faktorer, såsom uppväxtförhållanden, social miljö,arbetsmiljö, fysisk miljö och ärftliga faktorer påverkar denenskildes hälsa. finns det skillnader i sjuklighetoch dödlighet mellan könen, mellan sociala grupper och mellanregioner. En betydelsefull förbättring av folkhälsan totalt settkan uppnås om de mest utsatta gruppernas hälsa förbättras. Dettaär en angelägen uppgift i det fortsatta folkhälsoarbetet ochkräver samverkan mellan olika sektorer, heter det ipropositionen.Hälso- och sjukvården är inne i ett intensivt skede avförändring och förnyelse. Denna utveckling är enligt regeringenangelägen av många skäl. Ett viktigt inslag är enligtregeringens mening en ökad kontinuitet i relationerna mellanpatient och personal inom hälso- och sjukvården.Husläkarreformen är ett betydelsefullt steg i denna riktning.Andra inslag i denna förnyelse är ökad valfrihet för denenskilde, när han eller hon söker vård, men också för personalenvad gäller drift- och arbetsformer, bl.a. för att etteffektivare resursutnyttjande skall kunna uppnås. Nya merflexibla verksamhetsformer och olika alternativ till denoffentligt producerade hälso- och sjukvården bör prövas enligtpropositionen. Styrning, ledning och organisation inom denoffentliga verksamheten behöver därvid ses över och revideras.Initiativ till att förnya den offentliga sektorn bör uppmuntras.Ett ökat inslag av olika former av privata vårdgivare kan skapaen konkurrenssituation som stimulerar utvecklingsarbetet, heterdet.Regeringen stödjer denna utveckling genom att undanröjaetableringshinder och skapa förutsättningar förkonkurrensneutralitet mellan olika vårdproducenter.Husläkarreformen är ett första steg i denna utveckling somsenare följts av förslag till nya anslutnings- ochersättningsregler från det offentliga till privatpraktiserandeläkare resp. sjukgymnaster. En utveckling sker också inom dettaområde genom de upphandlingssystem och den öppning för ökadkonkurrens i vården som olika sjukvårdshuvudmän har genomförteller planerat att införa. Europaintegrationen kan också medföraen positiv utveckling inom hälso- och sjukvården genom förstärktsamverkan över gränserna.Förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvården måste ske inom enresursram som är förenlig med en samhällsekonomi i balans.Landstingsförbundet räknar med att landstingens skatteintäkterför kommer att svara för av finansieringen avhälso- och sjukvården, statsbidrag inkl. ersättningar frånsjukförsäkringen för och övriga inkomster, bl.a.patientavgifter, för resterande . Statsbidragens betydelsesom finansieringskälla för hälso- och sjukvården har successivtminskat . Ambitionen har varit att skapanettoströmmar mellan staten och landstingen varvid den s.k.skatteutjämningsavgiften avskaffats. Nya vägar kan behöva sökasför statsmakternas möjligheter att följa utvecklingen av hälso-och sjukvården ur ett riksperspektiv och verka för att deövergripande målen uppnås enligt propositionen.Förändringar av hälso- och sjukvårdens organisation ochstyrning, bl.a. med ett ökat antal privata vårdgivare, ställernya krav på uppföljning av kostnader och kvalitet samt vårdensresultat. Utvecklingen av system för insamling och redovisningav adekvat information måste påskyndas enligt propositionen. Destatistikuppgifter och de redovisningssystem, som för närvarandefinns tillgängliga, är inte tillräckliga och inte utformade påett sådant sätt att en återkommande samlad uppföljning ochutvärdering av hälso- och sjukvårdens utveckling mot angivna målskall kunna göras heter det i propositionen. Som ett led i dettaarbete har fått i uppdrag att i samarbete medLandstingsförbundet, SCB, och Spri utveckla en regelbundenrapportering till regering och riksdag om förhållandena i hälso-och sjukvården.De två parlamentariska utredningar som arbetar på hälso- ochsjukvårdens område, Kommittén om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation 2000 (S 1992:04) ochPrioriteringsutredningen (S 1992:02) skall slutredovisa sinaarbeten under år 1994.Regeringens övergripande mål för äldreomsorgen är delsatt människor skall kunna känna sig trygga ochveta att de får den omsorg de behöver, dels att äldre självaskall få bestämma över sin livssituation och få behålla sinintegritet och valfrihet även när vårdbehoven blir omfattande.Dessa mål är enligt propositionen vägledande både förplaneringen av äldreomsorgen och i det dagliga omsorgs- ochvårdarbetet. Insatser för äldre med stora omsorgs- och vårdbehovmåste, enligt regeringen, fortsätta utvecklas liksom kvalitetoch innehåll i verksamheten. Insatser från anhöriga närståendeoch den frivilliga sektorn har en mycket stor betydelse för densamlade omsorgen om äldre och människor med funktionshinder.Stödet till denna informella omsorgssektor måste utvecklas,heter det i propositionen. har regeringensuppdrag att kontinuerligt följa ochutvärdera Ädelreformen, vilken genomfördes den 1 januari 1992.Rapporten av Ädelreformen -- Årsrapport 1993:8lämnades . Sammanfattningsvis är det allmännaomdömet om reformen positivt och genomförandet av den har varitbetydligt mindre problemfyllt än befarat. Förväntningarna påreformen har i många avseenden infriats även om det enligtpropositionen ännu återstår många delar att utveckla. När detgäller avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samtboende följer regeringen tillämpningen av avgiftsreglernasärskilt mot bakgrund av att ett av framtagetmaterial tyder på att justeringar kan behövas.Regeringens utgångspunkt för handikappolitiken äruppfattningen om alla människors lika värde och lika rätt.Innebörden av detta är att personer med funktionshinder skallberedas möjligheter att som andra vara med i samhällsgemenskapenoch delta i olika aktiviteter. Målet för handikappolitiken äratt uppnå full delaktighet och jämlikhet. Enligt propositionenåvilar ansvaret för att detta mål kan infrias på hela samhället,men ytterst staten, kommunerna och landstingen. De förbättringarsom har uppnåtts under senare årtionden såvitt gäller stödettill personer med funktionshinder har enligt propositionenåstadkommits genom en kombination av en generellvälfärdspolitik, särskilt inriktade handikappolitiska insatseroch åtgärder för att förbättra tillgängligheten i samhället.Trots de reformer som genomförts är personer med funktionshinderalltjämt eftersatta i viktiga avseenden. Att förbättralivsvillkoren för dessa personer är enligt propositionen en avde allra viktigaste uppgifterna inom välfärdspolitiken.Handikapputredningens slutbetänkande har remissbehandlats ochremissvaren har publicerats i en särskild departementsstencil(Ds 1993:95).Regeringen planerar att återkomma till riksdagenmed en proposition om en Handikappombudsman.I budgetpropositionen framhålls vidare att slutbetänkandet ivissa delar redan utgjort underlag för bedömningar och förslagfrån regeringen. I forskningspropositionen framhölls att detbehövdes ett förstärkt forsknings- och utvecklingsarbete vadgällde habilitering för barn och ungdomar med kompliceradefunktionshinder, studier om omfattningen av olikafunktionshinder samt studier om samhällsekonomi och arbetslivetstillgänglighet. I kompletteringspropositionen lämnades förslagom åtgärder för att öka ROT-insatserna (reparation, ombyggnadoch tillbyggnad). Regeringen föreslog att ROT-projekt som ledertill ökad tillgänglighet för personer med funktionshinder börges särskild uppmärksamhet vid prövningen av olikaprojektansökningar. Rätten till tillfällig föräldrapenning vidvård av sjukt barn utvidgades i samband med beslutet om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS).Slutbetänkandet i övriga delar bereds vidareinom . Vissa större frågeområden är föremål förytterligare utredning i av regeringen särskilt tillkalladekommittéer eller bereds vidare i annan särskild ordning.Regeringen avser att på olika sätt stimulera förnyelsearbeteinom individ- och familjeomsorgen. Enligt propositionenskall bistånd till de mest utsatta grupperna utformas så att detstärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigtliv. Ingen som råkar i svårigheter ska behöva oroa sig för attbli lämnad utan hjälp. Det offentligas ansvar är otvetydigt.Formerna för hur stödet ges behöver dock breddas. Nytänkande ochökad mångfald bör känneteckna åtgärderna. Enskilda initiativ böruppmuntras, heter det. Ideell verksamhet präglas ofta avengagemang, nytänkande och flexibilitet.Föräldrars arbetslöshet och osäkerhet påverkarbarnen. Enligt propositionen är det därför viktigt att följa upphur barns och ungdomars hälsa påverkas när hela familjensförutsättningar ändras. Regeringen har vidtagit en rad olikaåtgärder som direkt rör utsatta barn och ungdomar. Särskildvikt har enligt propositionen lagts vid att utveckla skyddet ochförbättra situationen för utsatta barn och ungdomar, dvs. barnsom riskerar att fara illa på olika sätt. Regeringen har därföruppdragit åt att följa utvecklingen i landetskommuner och se hur kommunernas omställnings- ochförnyelsearbete påverkar situationen för barnen.Socialförsäkringen utgör en central del i välfärdssystemetgenom att säkra människors behov av ekonomisk trygghet vidålderdom, sjukdom och handikapp. I propositionen anges attinriktningen av regeringens politik på detta område är attsocialförsäkringssystemen skall vara robusta och ekonomisktstabila. Regeringen gör en omfattande genomgång och omprövningav de stora transfereringssystemen. Det är enligt propositionenangeläget att successivt åstadkomma en ökadförsäkringsmässighet vad gällerinkomstbortfallsersättningarna. Den utveckling som inleddes medinförandet av den allmänna sjukförsäkringsavgiften börfortsätta. Därmed synliggörs sambandet mellan kostnader ochförmåner inom socialförsäkringen. Genom att betalningsansvaret iökad utsträckning hänförs till den enskilde blir systemet merbegripligt, heter det. Vidare anförs att det även finns skäl attöverväga en ökad renodling av finansieringsprinciperna så attersättningar som syftar till standardtrygghet avgiftsfinansierasmedan fördelningspolitiskt motiverade inslag finansieras avallmänna skattemedel.En annan huvudlinje för regeringens politik är attarbetslinjen inom socialförsäkringen fullföljs somförutsättningarna för samarbete och gemensamt ekonomisktansvarstagande bland olika berörda förstärks.Utgiftsutvecklingen inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringarnauppvisade en drastisk ökning ,något som bl.a. förorsakades av att systemen inte innehöllstarka motiv för rehabilitering vare sig för arbetstagare ellerarbetsgivare, enligt propositionen. De senaste årenssamhällsekonomiska läge med minskad produktion och ökadarbetslöshet har inneburit att lönesumman och därmed såvälinkomstskatter som socialavgiftsintäkter har minskat. Deåtgärder som vidtagits i form av sänkta kompensationsnivåer inomsjukförsäkringen och för olika vårdförmåner liksom av ettstriktare arbetsskadebegrepp och slopandet avarbetsskadesjukpenningen innebär dock att flera brister isystemen rättats till och att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarnas tidigare uppvisade underskott harvänts i ett överskott, heter det.Enligt regeringen är det en fråga av största vikt attpensionssystemet reformeras, både för att skapa stabilitet isystemet och därmed en tryggare pensionering för den enskildeoch för att komma tillrätta med de samhällsekonomiska problemen.I propositionen hänvisas till den parlamentariskt sammansattapensionsarbetsgruppens (S 1991:14) förslag. Enligt ett avgruppen redan presenterat delförslag bör den allmännapensioneringen konstrueras så att pensionsförmånenbaseras på den samlade livsinkomsten, dvs. summan av depensionsavgifter som inbetalats under hela den yrkesverksammatiden. Pensionssystemets följsamhet visavi densamhällsekonomiska utvecklingen skall förbättras, heter det.I propositionen anförs att det är nödvändigt att den nuvarandetrenden inom förtidspensioneringen bryts både av kostnadsskäloch för att inte permanent utestänga människor frånarbetsmarknaden.Regeringen har beslutat om direktiv till en beredning meduppdrag att lämna förslag till en ny modell för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna innebärande bl.a. att dessaförsäkringar flyttas ut ur statsbudgeten.Regeringen har för avsikt att under innevarande år företa enöversyn och reformering av högkostnadsskyddet.MotionerVälfärdspolitikenI motion So607 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omden generella välfärdspolitikens betydelse för barnsuppväxtvillkor (yrkande 1). Motionärerna anför att flerasamhällssektorer skär ned . Kommunerna och landstingendrar ned på sin verksamhet. Ersättningsnivåerna iförsäkringssystemen sänks och arbetslösheten ökar. Kunskaperna om de sammantagna effekterna avnedskärningarna är ofullständig. Motionärerna efterlyser ensamlad analys över de olika åtgärdernas effekter med avseende påkunskap om barns behov och kunskap om konsekvenser av olikahandlingsalternativ. Vidare anförs att ett bra välfärdssystemsom omfattar alla är det bästa fördelningspolitiska instrumentet-- mer effektivt än något skatte- eller lönesystem. Ingetprivatsystem för skolor, sjukhus, sjukförsäkring eller pensionerhar någonstans visat sig vara mer effektivt, mindre byråkratiskteller bättre på att hushålla med resurserna än solidarisktfinansierade offentliga välfärdssystem, enligt motionen.I motion So614 av () förs liknandetankegångar som i motion So607 fram. Motionären anför attlågkonjunktur och omstrukturering i samhället under de senasteåren har inneburit stor arbetslöshet som i sin tur medförtneddragningar av service i form av bl.a. offentlig barnomsorg.Barngrupperna per personal har inom förskolan blivit större.Fritidsverksamheten har skurits ner liksom ocksåskolhälsovården.