bet · GI01AU2 · 1994-11-15 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 18 motioner om arbetstid ochvissa semesterfrågor. Motionerna, som främst väcktes under denallmänna motionstiden , rör bl.a. önskemål om ökadflexibilitet i arbetstiden, förkortad arbetstid samt utredningav arbetstiderna. Arbetstidsfrågan ses från såväl arbetstagar-som arbetsgivarsidan samt ur arbetsmarknadssynpunkt. Tvåmotioner rör semesterlagens bestämmelser omsemesterlönegrundande frånvaro.Samtliga motioner avstyrks av utskottet med hänvisning tillden utredning på arbetstidsområdet som aviserats avstatsministern samt annat pågående beredningsarbete inomregeringskansliet.Till utskottets betänkande har fogats en reservation frånMiljöpartiet och ett särskilt yttrande från . 1993/94:A40 av m.fl. (s) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av arbetstidspolitiken.1993/94:A44 av m.fl. (v) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sextimmarsdagen, arbetet och pensionerna.1993/94:A203 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet att begränsa uttaget av övertid och mertid i rådandearbetsmarknadsläge.1993/94:A205 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning angående förkortad arbetstid.1993/94:A238 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsdelning genom att införa sex timmarsarbetsdag.1993/94:A254 av m.fl. (s) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av arbetstidspolitiken,31. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av åtgärder för att minskaövertidsuttaget.1993/94:A261 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en parlamentarisk utredning meduppgift att avskaffa arbetslösheten genom att införa flexiblaarbetstider.1993/94:A262 av m.fl. (nyd) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det skall ges möjlighet att vara merflexibel i arbetstidens längd och förläggning.1993/94:A268 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en konjunkturanpassadarbetstid.1993/94:A701 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om angelägenheten i att låta utreda denational-, privat- och företagsekonomiska konsekvenserna av enmera flexibel och förkortad normalarbetstid.1993/94:A702 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om modernisering av arbetstidsregleringen.1993/94:A704 av och (c, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ändring i semesterlagen såatt dubbel semesterlön inte utges.1993/94:A706 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minskat övertidsuttag.1993/94:A707 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i semesterlagen.1993/94:A709 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär utredning om en förkortadarbetstid.1993/94:A715 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsning av övertiden vid införande avkortare arbetsdag,3. att hos regeringen begär en plan för minskning avnormalarbetsdagen och pålängre sikt,4. att hos regeringen begär att en stödfond inrättasför arbetsgivare som inför arbetstidsförkortning enligt vad imotionen anförts,5. att hos regeringen begär direktiv till AMS ienlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försöksverksamhet med kortare arbetsdagoch arbetsdelning,7. att till försöksverksamhet med kortare arbetsdagför /95 anslår 1 överArbetsmarknadsdepartementets budget enligt vad i motionenanförts.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flexibel arbetstid,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målet är att alla skall få möjlighettill en arbetstid vilket ger utrymme försex timmars arbetsdag,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ny arbetstidsutredning i syfte attsänka normalarbetstiden.1993/94:Fi32 av m.fl. (v) vari yrkas37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetstider.InledningDen nu gällande arbetstidslagen (1982:673) antogs av riksdagenvåren 1982 (prop. 1981/82:154, bet. SoU 1981/82:55, rskr.1981/82:436) och trädde i kraft . Vissalagändringar har gjorts senare i fråga om tillsynen av lagensamt i fråga om övertidsavgift (SFS 1986:56, 1992:637 och1993:905).Arbetstidslagen omfattar i princip alla arbetstagare. Undantaghar dock gjorts för personal i företagsledande ställning ellerpersonal som har förtroendet att själva disponera sin arbetstid.Det gäller även arbetstagare som utför arbetsuppgifter i sitthem. Vidare har undantag gjorts för arbete som utförs iarbetsgivarens hushåll samt vid skeppstjänst, där andra reglergäller.Arbetstidslagen är dispositiv. Genom kollektivavtal som harslutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation fårundantag göras antingen från lagens tillämpning i dess helheteller i vissa delar. Lokala avvikelser från lagen får görasunder beträffande övertidsarbete ochnattarbetsförbudet.Den ordinarie arbetstiden får enligt lagen uppgå till högst 40timmar . Jourtid får tas ut med högst perarbetstagare av eller underen kalendermånad om det på grund av verksamhetens natur ärnödvändigt att en arbetstagare står till arbetsgivarensförfogande.Med övertid avses i lagen sådan övertid som överstigerordinarie arbetstid och jourtid eller den arbetstid som vidheltidsarbete gäller på grund av kollektivavtal. Lagen skiljermellan två typer av övertid: allmän övertid och nödfallsövertid.Allmän övertid får tas ut med högst eller under en kalendermånad. Under ettkalenderår får den allmänna övertiden uppgå till högst 200timmar. Nödfallsövertid får tillgripas om en olyckshändelseeller liknande vållat avbrott i verksamheten eller medfört riskför avbrott samt vid fara för liv, hälsa eller egendom.Mertid, dvs. den arbetstid som vid deltidsanställningöverstiger arbetstagarens normala arbetstid och jourtid enligtanställningsavtalet, får tas ut med högst under ettkalenderår.Bestämmelserna om arbetstidens förläggning utgår från regelnatt alla arbetstagare skall ha ledigt för nattvila mellanklockan 24.00 och 05.00. Undantag får göras om arbetet medhänsyn till dess art, allmänhetens behov eller särskildaomständigheter måste fortgå även nattetid.För varje sjudagarsperiod skall en arbetstagare även ha minst36 timmars sammanhängande veckovila, vilken såvitt möjligt skallförläggas till veckoslut. Raster som inte ingår i arbetstidenskall anordnas så att arbetstagarna inte utför arbete mer än femtimmar i följd. Därutöver skall behövliga pauser anordnas, vilkainräknas i arbetstiden.Arbetarskyddsstyrelsen och ärtillsynsmyndigheter. Det skall vidare noteras attarbetstidsreglerna fanns i arbetsmiljölagen. Vidarbetstidslagens tillkomst framhölls att arbetstiden skall sessom en del av arbetsmiljön, och i arbetsmiljölagen finns ocksåen särskild hänvisning till arbetstidslagen. Arbetsmiljölageninnehåller vidare en bestämmelse om minderårigas arbetstid.Berednings- och utredningsarbeteDen dåvarande regeringen beslutade om tillsättningav en kommitté med uppdrag att utreda konsekvenserna av olikaarbetstidsreformer och förändrade arbetstidsmönster.Arbetstidskommittén lade fram sittbetänkande (SOU 1989:53) Arbetstid och välfärd.Kommmitténs slutsatser var att inga arbetstidsreformer kundekomma i fråga före mitten av , utöver vad som iregeringsförklaringen redan utlovats beträffandeföräldraförsäkring och semester. Vilkaproduktivitetsförbättringar som kunde åstadkommas skulle bliavgörande för om arbetstidsförkortningar kunde genomföras underresterande period fram . Kommittén ansåg ocksåatt man borde pröva den samlade årsarbetstiden som en ny normför heltidsarbete. Fördelar med en sådan norm ansågs bl.a. varaatt den skulle ge möjlighet till flexibla lösningar och ökadvalfrihet för arbetstagarna. I detta sammanhang diskuteradesmöjligheten att slå samman arbetstidslagen och semesterlagentill en allmän lag om årsarbetstid.Såväl betänkandet Arbetstid och välfärd som betänkandet (SOU1988:54) Om semester, vilket avlämnats ,remissbehandlades.I februari 1991 tillkallades en särskild utredare för attundersöka om mer flexibla regler för arbetstid och semesterborde införas i svensk lagstiftning (dir. 1991:7). Utredningenshuvudbetänkande (SOU 1992:27) Årsarbetstid, Ny lag om arbetstidoch semester avlämnades . Utredningen föreslog engemensam lag om arbetstid och semester samt att den lagstadgade40-timmarsveckan omvandlas till en årsarbetstid om 2 007 timmar.Semestern skulle ingå i årsarbetstiden. På arbetsplatser därkollektivavtal gäller föreslog utredaren att det inte skallfinnas några regler om arbetstidens förläggning. Enförutsättning var att arbetstagarna skall få påverkaförläggningen av sina arbetstider. Vad gäller arbetsplatser somsaknar kollektivavtal innebar förslaget att i stort sett sammaregler som skall gälla. Reglerna om ordinarieveckoarbetstid föreslogs dock kunna frångås genom personligaavtal.Betänkandet har remissbehandlats. En mycket kortfattadredovisning av remissutfallet återfinns i det av riksdagengodkända betänkandet 1992/93:AU4 Arbetstid, semester och annanledighet. Av denna framgår att flertalet remissinstanser iprincip var positiva till flexibla arbetstider. Samtidigtframfördes väsentliga invändningar mot utformningen avförslagen. Såväl arbetstagar- som arbetsgivarorganisationer varkritiska mot att skilda regler skall gälla beroende på omkollektivavtal gäller på arbetsplatsen eller inte. LO och TCOansåg att det är arbetsgivarens behov av flexibilitet somtillgodosetts i förslaget och inte arbetstagarens. Någraremissinstanser hävdade att förslaget om årsarbetstid stred motde arbetstidsregler som var under övervägande i antog ett direktiv omarbetstidens förläggning i vissa avseenden (93/104/EEG).Direktivet skall införlivas i medlemsstaternas lagstiftning efter antagandet, dvs. senast den 23 november 1996.Direktivet upptar regler om dygnsvila, raster, veckovila,veckoarbetstidernas längd samt semester. Vidare reglerasnattarbete, skiftarbete och tempoarbete. Veckoarbetstiden fårenligt direktivet uppgå till högst , övertidinräknad.Chefen för tillkallade i november1993 en arbetsgrupp med uppgift att analysera EG:sarbetstidsdirektiv samt göra en jämförelse mellan direktivetsbestämmelser och den svenska arbetstidslagens (1982:673) regler.Arbetsgruppen lämnade rapporten (Ds 1994:74).Arbetsgruppens slutsats var att det föreligger inte obetydligaskillnader mellan arbetstidslagen och direktivet. Ettinförlivande av direktivet förutsätter enligt arbetsgruppen enanpassning av det svenska regelsystemet till direktivetsbestämmelser. På vissa punkter kan det, enligt gruppensuppfattning, finnas anledning att överväga om en ändring avarbetstidslagen bör ske. Mot denna bakgrund ansåg arbetsgruppenatt det krävs en fördjupad utvärdering av direktivetskonsekvenser för det svenska regelsystemet på arbetstidsområdet.En utredning borde belysa dessa frågor, föreslog arbetsgruppen.Enligt beslut vid regeringssammanträde den 8 september 1994tillkallas en särskild utredare med uppgift dels att prövabehovet av flexibla arbetstidslösningar samt lägga fram deförslag som kan föranledas härav, dels att utreda konsekvensernaav EG:s arbetstidsdirektiv för det svenska regelsystemet påarbetstidsområdet (dir. 1994:99).Direktiven till utredningen innebär att en ökad flexibilitet iarbetstidsregleringen skall eftersträvas. Förslagen ibetänkandet Årsarbetstid, Ny lag om arbetstid och semester skallbeaktas liksom de uttalanden som gjorts avarbetsmarknadsutskottet i frågan.Arbetsmarknadsutskottet har vid ett flertal tillfällen undersenare år uttalat att en friare arbetstidsförläggning är enviktig framtidsfråga. Utskottet har därvid uppehållit sig vid depositiva konsekvenserna av en ökad flexibilitet för denenskildes planering av arbetsliv, familjeliv, studier etc.Flexibla arbetstider bör också kunna främja jämställdhet mellankvinnor och män. Även produktionens önskemål om flexiblaarbetstider har utskottet sett som en väsentlig fråga. Utskottethar utgått från att regeringen skall återkomma med förslag påområdet (1992/93:AU4).I den partiledardebatt som ägde rum medanledning av regeringsförklaringen tog statsminister i ett replikskifte upp arbetstidsfrågorna. Enligtstatsministern är det med hänsyn till den utveckling som ägt rumrimligt att utreda arbetstidsfrågorna. En arbetstidsutredningkommer därför att tillsättas.I detta sammanhang skall även redovisas att regeringen inovember 1992 tillkallat en särskild utredare att se överledighetslagstiftningen. har utredningenavlämnat betänkandet Ledighetslagstiftningen -- en översyn (SOU1994:41). I betänkandet redovisas överväganden och förslagbeträffande i första hand studieledighetslagen ochföräldraledighetslagen. Dessa delar kommer inte vidare attberöras i utskottsbetänkandet. I utredningen ingår emellertidockså en översyn av reglerna om semesterlönegrundande frånvaro isemesterlagen. Denna fråga återkommer i det följande.Vissa statistiska uppgifterInledningsvis redovisas några statistiska uppgifter från SCB:sarbetskraftsundersökningar () angående arbetstid och övertid.Eftersom förändringar gjordes i fr.o.m. jämförsendast åren 1993 och 1994.Under andra kvartalet 1994 (1993) uppgick den faktiskamedelarbetstiden för personer i arbete inkl. företagare ochmedhjälpande familjemedlemmar till 36,1 (35,2) timmar ;för kvinnor var motsvarande tal 32,2 (31,4) timmar och för män39,6 (38,6) timmar.AKU-undersökningarna ger också information om antaletövertidstimmar, som genomsnittligt tas ut . För att tahänsyn till förändringar i sysselsättningen brukar man sättaövertidstimmarna i relation till det faktiska antaletarbetstimmar.Övertidstimmar (för anställda)Övertidstimmar Faktiska arbets- Övertid/i miljoner timmar i miljoner Faktisk(genomsnitt per (genomsnitt ) vecka) %1993 jan. 2,05 122,3 1,7feb. 2,52 130,6 1,9mar. 2,50 130,6 1,9apr. 1,53 119,2 1,3maj 2,03 126,2 1,6jun. 2,08 117,7 1,8jul. 1,73 71,4 2,4aug. 2,47 115,7 2,1sep. 2,80 134,4 2,1okt. 2,99 132,9 2,2nov. 2,91 131,3 2,2dec. 2,30 114,1 2,01994 jan. 2,37 118,7 2,0feb. 2,96 129,0 2,3mar. 2,78 107,8 2,6apr. 2,64 108,5 2,4maj 2,02 102,6 2,0jun. 2,84 105,6 2,7jul. 2,00 58,9 3,4aug. 2,47 98,5 2,5sep. 3,29 116,2 2,8Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar. Utskottet tar i detta betänkande upp olika frågor omarbetstider och semester med anledning av 18 motioner somväcktes under främst allmänna motionstiden vid föregåenderiksmöte. Motionerna om arbetstid avser bl.a. frågan omkonjunkturanpassad arbetstid och andra former av flexibelarbetstid samt sex timmars arbetsdag. Två motioner rörsemesterlagens bestämmelser om semesterlön.ArbetstiderSocialdemokraterna redovisar sin syn på inriktningen avarbetstidspolitiken i motionerna A40 (yrk. 15) och A254 (yrk.30, 31). Enligt motionerna stimuleras produktiviteten av en ökadindividuell flexibilitet i arbetstiderna. För att uppnå ennödvändig balans behövs dels nya lagregler, dels branschavtaloch lokala kollektivavtal, dels ett individuellt inflytande förden enskilde i förhållande till arbetsgivaren. Det nuvarandehöga arbetstidsuttaget är oacceptabelt och innebär problem bl.a.för jämställdhetsarbetet. Övertidsuttaget bör minska och flermänniskor beredas arbete.Vänsterpartiet tar upp arbetstidsfrågorna i motionerna A44(yrk. 12), A715 (yrk. 2--7) samt Fi32 (yrk. Enarbetstidsförkortning bör införas stegvis. Enligt Vänsterpartietbör av regeringen begära en plan för minskning avnormalarbetstiden till och till sextimmar på . En kortare arbetstid ger fler arbeten,tvingar företagen att organisera produktionen på ett annat sättsamt ökar jämställdheten inom familjen. Även ur pensionssynpunktär det viktigt med en jämnare fördelning av lönearbetet mellankvinnor och män.En förkortning av arbetstiden måste vidare kombineras med enkraftig begränsning av övertiden, anser Vänsterpartiet.Övertiden bör därför begränsas i lag.Vänsterpartiet föreslår att en stödfond inrättas för attkompensera arbetsgivare som minskar arbetstiden och/eller skaparnya arbetstillfällen med sextimmarsdag. Regeringen bör gedirektiv till AMS att förhandla med kommunerna om ettåtgärdspaket med denna inriktning. En försöksverksamhet medkortare arbetsdag och arbetsdelning bör inledas /95. För denna verksamhet bör en miljard kronoranslås.I motionerna A262 (yrk. 28) och A268 av Ny demokrati talarmotionärerna för en konjunkturanpassad arbetstid. En del avdagens arbetslöshet skulle kunna undvikas om det fanns möjlighetatt vara mer flexibel i fråga om arbetstidens längd ochförläggning. Lagstiftningen bör enligt motionärerna ändras såatt arbetsgivarna och det lokala facket själva kan bestämmaarbetstiden inom vissa ramar, t.ex. från till 120 %.Av de enskilda motionerna tar ett flertal upp arbetstidsfråganbl.a. ur arbetsmarknadssynpunkt.Hans Karlsson () begär i motion A203 ett tillkännagivandeangående behovet att begränsa uttaget av övertid och mertid irådande arbetsmarknadsläge. Med hänsyn till att nuvarandeövertidsuttag sägs motsvara 50 000 helårsarbeten bör dennuvarande gränsen på halveras. Ettlikartat krav framställs i motion A706 av ochIngrid ().Hans Andersson m.fl. (v) framhåller i motion A238 (yrk. 2) atten kortare arbetstid leder till ökad tillväxt. Arbetsdelning ochsex timmars arbetsdag bör införas för att klara målet om fullsysselsättning.I motion A702 av () yrkas på enmodernisering av arbetstidsregleringen. krävs enomprövning i fråga om såväl generell arbetstidsförkortning somen sänkning av rätten till övertidsuttag.Karin m.fl. (c) anför i motion A815 (yrk. 19, 20) atten omfördelning av arbetstiden skulle innebära att nyaarbetstillfällen skapades. Vidare förordar motionärerna flexiblaarbetstider som kan öka trivsel och produktivitet samt minskaarbetsskadorna. För att främja livskvalitet och jämställdhet ärmålet att alla skall få möjlighet till en arbetsvecka på 30timmar eller en arbetsdag på sex timmar.Med utgångspunkt i krav på full sysselsättning, jämställdhetoch livskvalitet begärs i fem motioner en ny arbetstidsutredningsyftande till förkortad och/eller flexibel arbetstid. Bl.a.pekas på att den föregående arbetstidsutredningen (Arbetstid ochvälfärd, SOU 1989:53) färgades av det dåvarandearbetsmarknadsläget med knapphet på arbetskraft. Dessa femmotioner är A205 av m.fl. (s), A261 av JanFransson m.fl. (s), A701 av (), A709 avRune och () samt A815 (yrk. 21) av KarinStarrin m.fl. (c).Utskottet gör följande bedömning.Som framgår av den tidigare beskrivningen av utrednings- ochberedningsarbetet på arbetstidsområdet har frågor om arbetstidenunder en följd av år varit föremål för ett stort intresse. Motbakgrund av den arbetsmarknadspolitiska situationen de senasteåren har arbetstidsfrågorna fått ytterligare en dimension,vilket är märkbart även på det internationella planet.I sysselsättningsstudie (svensk översättning iseptember 1994 av material som kommer att publiceras i The OECDJobs Study: Evidence and Explanations) tas arbetstiderna upp somett led i kampen mot arbetslöshet. säger bl.a. följande.Flexiblare dags-, vecko-, års- och livsarbetstider kantillfredsställa såväl företagens behov som de anställdasönskemål. De tillåter företagen att bättre utnyttja sinproduktionskapacitet genom att bättre anpassa produktionen tillefterfrågan. Anställda och deras familjer skulle också tjäna pånya arbetstider som skräddarsys efter deras individuellapreferenser eller familjeförhållanden. Den typ av arbetstid somföretagen eftersträvar sammanfaller givetvis inte alltid med deanställdas önskemål. Bästa sättet att lösa sådana konflikter ärgenom förhandlingar på decentraliserad nivå. -- -- --En viktig fördel med flexiblare arbetstider är deras potentialför att integrera arbetstidsminskning med nya mönster förlivslång utbildning. -- -- --Det är emellertid viktigt att de nya arbetstiderna blirekonomiskt försvarbara; det förutsätter att inteproduktionskostnaden per tillverkad enhet eller skattebördanökar då arbetstiderna ändras.Beträffande utvecklingen i har utskottet informeratsig om ett par pågående verksamheter med sextimmarsdag i landet,nämligen hemtjänst resp. landstingspsykiatriavdelning.Utskottet har vidare erfarit att Allmänna Arbetsgivarförbundetoch Industrifacket har överenskommit omvissa rekommendationer som skall gälla t.o.m. den 31 december1995 i syfte att öka sysselsättning och produktivitet. Enligt överenskommelsen rekommenderas delokala parterna att i samråd behandla frågor rörandearbetsplanering, flexibilitet rörande arbetstiden,övertidsarbetets omfattning och fördelning, bl.a. i syfte attminska ett alltför omfattande övertidsuttag.Enligt rekommendationerna är parterna ense om att i dekommande avtalsförhandlingarna ta upp frågan om lokalt ansvarför dispenser vid övertidsarbete.Intresset för arbetstidsfrågorna avspeglas också i de olikariksdagsmotionerna. Som utskottet ser saken vittnarmotionskraven om att de nuvarande arbetstidsreglerna inte äranpassade till ett modernt arbets- och familjeliv. Motbakgrunden av de i motionerna beskrivna behoven från såvälarbetstagar- som arbetsgivarsidan samt ur arbetsmarknadssynpunkthälsar utskottet med tillfredsställelse att statsministernaviserat en utredning på detta område.Utskottet har inhämtat att regeringen nu förbereder direktivenför arbetstidsutredningen. Avsikten är att utredningen skallvara parlamentarisk. Arbetet planeras få en bred uppläggning ochomfatta många av de frågor som har varit uppe till diskussion desenaste åren. Bl.a. avses arbetstidsförkortning och flexibiliteti arbetstiderna ingå i utredningen liksom ocksåårsarbetstidsbegreppet. Frågan om konsekvenserna av EG:sarbetstidsdirektiv för de svenska arbetstidsreglerna bör enligtregeringskansliet utredas med förtur.Enligt utskottets uppfattning är det värdefullt att regeringennu avser att få till stånd ett samlat material som kan utgöraunderlag för ett ställningstagande på arbetstidsområdet.Utskottet förutsätter att även övertidsfrågorna kommer att ingåi utredningsuppdraget.Utskottet ställer sig avvisande till förslag om omedelbarförsöksverksamhet med kortare arbetstid med därtill knutnaanslagsmedel. Enligt utskottets uppfattning bör det avregeringen planerade utredningsarbetet inte föregripas.I samband med att direktiv ges för en ny arbetstidsutredningavser regeringen att upphäva de direktiv som gavs den 8september 1994 angående utredning av flexibel arbetstid ochkonsekvenser av EG:s arbetstidsdirektiv (se avsnittetBerednings- och utredningsarbete).Med hänvisning till vad som ovan anförts bör upptagnamotionsyrkanden på arbetstidsområdet inte påkalla någonriksdagens åtgärd.Semesterlönegrundande frånvaroVidare tar utskottet i detta sammanhang upp två motionerrörande semesterlagens bestämmelser om semesterlönegrundandefrånvaro. Som en bakgrund till motionerna lämnas följandebeskrivning av gällande rätt samt vissa utredningsresultat påområdet.Enligt 4 § semesterlagen har en arbetstagare rätt till 25semesterdagar . Under semesterledigheten hararbetstagaren rätt till semesterlön i den mån han har tjänat insådan under intjänandeåret. Semesterlönen utgör enligt 16 §semesterlagen av arbetstagarens lönesumma underintjänandeåret. Semesterlönen ingår i beräkningsunderlaget förden sjukpenninggrundande inkomsten.Även viss frånvaro är semesterlönegrundande.