bet · GI01JuU8 · 1994-12-08 00:00:00 — I motionen yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lämpliga åtgärder mot missbruket.Utskottet vill erinra om att motionsyrkanden med liknandeinnebörd behandlades av utskottet i det ovannämnda betänkandet1993/94:LU20 s. 12 ff. Som utskottet därvid uttalade är dagenssituation otillfredsställande genom att konkursinstitutet mångagånger kan missbrukas av gäldenärer för att t.ex. bli kvittvissa oprioriterade skulder och sedan kunna driva rörelsenvidare i stort sett på samma vis. Förfarandet sker på bekostnadav bl.a. leverantörer och innebär otillbörligakonkurrensfördelar. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt det är angeläget att dessa frågor får en snar lösning.Utskottet vill dock peka på att ämnet övervägsinom och att en departementspromemoria frånJustitiedepartementet med överväganden i bl.a. hithörande frågorär aviserad inom en relativt snar framtid. Med hänsyn härtillanser utskottet att de frågor som motionen aktualiserar inte nubör föranleda någon åtgärd. Motion 1994/95:Ju13 börsålunda avstyrkas.Stockholm den 24 november 1994På lagutskottets vägnarAnita PerssonI beslutet har deltagit: (), (), Per Stenmarck (m), (), (),(), (), (),(), (), TanjaLinderborg (v), (), (),(), () och ().Näringsutskottets yttrande1994/95:NU2yBilaga 3Insatser mot den ekonomiska brottslighetenTill justitieutskottetJustitieutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över revisorers förslag 1994/95:RR4angående insatser mot den ekonomiska brottsligheten jämtemotioner.NäringsutskottetRevisorernas förslagRiksdagens revisorer har på förslag från skatteutskottetgranskat samhällets insatser mot ekonomisk brottslighet.Enligt revisorernas bedömning krävs det ökade samhälleligainsatser mot den ekonomiska brottsligheten. Arbetet påregeringsnivå har varit otillräckligt, anförsdet. Kritiken gäller flera regeringar. Vissa initiativ tillförbättringar har tagits , konstaterarrevisorerna. De lämnar förslag inom fyra områden -- förebyggandeinsatser, det brottsutredande arbetet, den rättsliga procedurenoch regeringens samlade styrning.Revisorerna föreslår förebyggande insatser inom följandeområden:Affärsetik och intern kontroll. Regeringen bör stödja detattitydskapande arbete mot ekonomisk brottslighet somnäringslivets organisationer och de fackliga organisationernabedriver bland sina medlemmar. Detta bör kunna ingå i deninformationskampanj som beslutade om (bet.1993/94:JuU19).Bokföring. Möjligheten att införa sanktionsavgifter förbokföringsbrott bör utredas. Den tidigare nämndainformationskampanjen bör innehålla information om betydelsen avatt bokföringen sköts väl.Företagens revisorer. De auktoriserade och godkändarevisorernas roll för att förebygga ekonomisk brottslighet börövervägas inom ramen för en offentlig utredning.Registreringen hos ().Följande förändringar bör övervägas av regeringen: likvidationav bolag som saknar registrerad revisor, vitesföreläggande ochavgiftsbeläggning vid försenade räkenskapshandlingar,registrering av styrelseledamöter, ny utformning avregistreringsbevis för bolag samt inrättande av ett särskiltkonkursregister hos PRV.Kontroll av affärspartners. Regeringen bör utreda skärptaregler för offentlig upphandling med syfte att skapa enklarutiner för kontroll av de företag som det allmänna gör affärermed.Myndigheternas förebyggande kontroll. Regeringen bör initieraområdesvisa analyser av hur en effektivisering avmyndighetskontrollen skall åstadkommas. Det regeringsuppdrag somlänsstyrelserna fick avseende tillsynen avrestaurangbranschen bör om möjligt utsträckas till andraområden.Beträffande det brottsutredande arbetet lämnar revisorernaförslag inom följande områden:Prioriteringar mellan större och mindre brott. Regeringen böröverväga prioriteringarna med hänsyn till olika preventivaaspekter samt resurstilldelningen till åklagarväsendet ochpolisen. Revisorerna lämnar dock inga konkreta förslag.Resurser, kompetens och regional balans. Regeringen böråterkomma till med en beskrivning av hur ett systemför resursfördelning skall utformas -- mellan berördamyndigheter och mellan regioner. Resurserna för utbildning ochspecialkompetens bör uppmärksammas särskilt.Organisation och samarbete. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till principiell lösning avorganisationsfrågan på central och regional nivå.När det gäller den rättsliga proceduren framförrevisorerna synpunkter beträffande förberedelserna införrättegången, domstolens sammansättning och kompetens samtpedagogisk utbildning för åklagare. Det bör enligt revisorernaankomma på regeringen att överväga hur ett ändrat arbetssättinom domstolarna skall kunna åstadkommas. Regeringen böråterkomma till med en beskrivning av hur den avser attlösa de här berörda kompetensfrågorna inom domstolsväsendet.Åklagarväsendets utbildningsbudget bör förstärkas så attmöjlighet ges till pedagogisk utbildning för åklagare.Slutligen framlägger revisorerna förslag om regeringenssamlade styrning. Regeringen föreslås avge en årlig rapporttill om förhållandena vad gäller den ekonomiskabrottsligheten och åtgärderna mot den. Informationen bör inteendast avse direkta motåtgärder mot brottsligheten utan ävenolika slag av indirekta och förebyggande insatser. Övergripandeanalyser av vad olika reformförslag kan betyda för möjligheternaatt begå ekonomiska brott bör särskilt uppmärksammas.MotionernaFyra motioner (s; m; c; v) har väckts med anledning avförslaget.Under senare tid har konkursen i många fall blivit ettinstrument för att sanera ett företags alltför stora skuldbördaoch skapa förutsättningar för omstart och fortsattdrift, anförs det i motion 1994/95:Ju13 (s). Den egentligaorsaken till varför ett företag inte klarar sin ekonomiskasituation utreds aldrig eller mycket bristfälligt, hävdarmotionärerna. När ett ineffektivt företag startar om med sammaaffärsidé som före konkursen, men med sanerat skuldkonto,utsätter det den övriga företagsvärlden för konkurrens på ickelika villkor, anförs det. I motionen framläggs följande förslagtill åtgärder: införande av begränsning för tidigare ägare attfortsätta driva företaget efter konkurs utan nya insatser aveget kapital, införande av någon form av s.k. konkurskarantän,ökade möjligheter för tillsynsmyndigheterna att bevakakonkursförvaltarna samt diskvalificerande av konkursförvaltaresom deltar i uppenbar konkursplanering.Motionärerna bakom motion 1994/95:Ju11 (m) delar i stort settden uppfattning som kommer till uttryck i revisorernas rapport,både vad gäller behovet av insatser mot den ekonomiskabrottsligheten och den kritik som framförs. Lagändringar ochandra åtgärder får inte utformas så att de lägger hinder i vägenför den lagliga näringsverksamheten, framhåller motionärerna. Deanser att den föregående regeringens insatser och förslag tillåtgärder -- vilka redovisas i motionen -- kommer att innebärabetydande förbättringar för myndigheter att utreda och bekämpaekonomisk brottslighet. Enligt motionärernas mening är detdärför mycket angeläget att vidareutveckla arbetet från denplattform som har byggts upp.Utbrett momsfusk, systematiska konkurser och tömning avbolagstillgångar är mycket utbredda fenomen i vissabranscher, hävdas det i motion 1994/95:Ju14 (c). Motionärerna anser att en parlamentarisk utredningbör tillsättas beträffande möjligheten att införasanktionsavgifter för bokföringsbrott. De delar revisorernasbedömning att en utsträckning av den särskilda tillsynen avrestaurangbranschen till andra områden bör övervägas. Förbekämpande av den ekonomiska brottsligheten börspecialistkunskaper organiseras i ekorotlar på regional nivå.Vänsterpartiet ställer sig i motion 1994/95:Ju12 bakom deslutsatser som redovisas i rappporten. Revisorerna har dock ivissa avseenden inte dragit de fulla konsekvenserna av deredovisade problemen, anser motionärerna. Deras uppfattning äratt de förändringar som föreslås beträffande registreringen hosPRV inte bara bör övervägas utan också genomföras. Genom att istort sett all kompetens har förts ut på de lokalaskattekontoren har samordningen i granskningen avmomsredovisningen blivit sämre, hävdar motionärerna vidare. Deanser att det därför finns skäl att överväga en återgång till"verkliga" länsskattekontor. Motionärerna riktar kritik mot denav antagna lagen (1994:466) om särskildatvångsåtgärder i beskattningsförfarandet. De menar slutligen attspeciella skattedomstolar med ansvar för såväl skatte- ochtaxeringsfrågor som skattebrottsfrågor bör inrättas.Tidigare behandling och pågående beredningsarbeteHösten 1993 avslog på förslag av näringsutskottetmotioner med krav på införande av lämplighets- ochkompetenskontroll av företagare (bet. 1993/94:NU3). Bakgrundentill motionsyrkandena var bl.a. farhågor för att ekonomiskbrottslighet, ibland i anslutning till konkurser, fårkonkurrenssnedvridande effekter.Näringsutskottet anförde att det är viktigt attkonkurslagstiftningen får en sådan utformning att konkurser intekan användas som ett medel i konkurrensen mellan olika företag.Vidare underströk utskottet vikten av att statsmakterna tillseratt det finns effektiva instrument för att stävja ekonomiskbrottslighet. framhöll utskottet att det -- inte minstmot bakgrund av den ekonomiska situation som befinnersig i -- är angeläget att möjligheterna att starta nya företaginte försvåras. I ett särskilt yttrande (s) betonades detangelägna i att det -- i förebyggande syfte -- ges informationtill blivande företagare för att öka företagskunnandet, så attden negativa utvecklingen av den ekonomiska brottslighetenbryts.När det gäller konkurslagstiftningen planerar regeringen att idecember 1994 lägga fram en proposition med förslag till lag omföretagsrekonstruktion. Vidare har i juni1994 i departementspromemorian Konkursgäldenären (Ds 1994:96)redovisat förslag till lagändringar med syfte att skärpa kravenpå konkursgäldenären för att komma till rätta med vissa formerav konkursmissbruk. En proposition i frågan planeras till våren1995.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet vill inledningsvis framhålla attutgångspunkten för statsmakterna måste vara att all ekonomiskbrottslighet skall bekämpas. I ett rättssamhälle är detoacceptabelt att individer genom brottsligt beteende kantillskansa sig konkurrensfördelar, jämfört med personer somföljer gällande lagar och regler. anser, ilikhet med vad som anfördes , att det är mycketviktigt att det finns effektiva instrument för att stävjaekonomisk brottslighet. och regeringen bör därförfortsätta att ge detta område hög prioritet.De konkreta åtgärder som föreslås eller diskuteras såväl iRiksdagens revisorers förslag som i de aktuella motionernaligger huvudsakligen inom beredningsområdena för andra utskott.Den fråga som rör näringsutskottets ansvarsområde är denövergripande problemställningen avseende den ekonomiskabrottslighetens konkurrenssnedvridande effekter. I revisorernasförslag konstateras att näringslivet har ett direkt intresse avatt samhällets kontrollsystem fungerar bättre för att snedvridnakonkurrensförhållanden skall kunna motverkas. I motionernaframhålls också det angelägna i att den ekonomiskabrottsligheten inte leder till sådana effekter.Förekomsten av ekonomisk brottslighet kan bl.a. medföra attsnedvridande effekter på konkurrensen uppstår. Statsmakternasuppgift är härvid att se till att lagar och regler utformas påett enkelt och överskådligt sätt så att möjligheterna att startanya företag inte försvåras, och på ett sådant sätt attverksamheten hos seriösa företag inte hotas. Näringsutskottetvill understryka vikten av att konkurslagstiftningen får ensådan utformning att konkurser inte kan användas som ett medel ikonkurrensen mellan olika företag. Utskottet vill härvidlagfästa uppmärksamheten på problemet med s.k.bekvämlighetskonkurser. Med bekvämlighetskonkurs avses iallmänhet att en konkurs är "planerad", på det sättet att dentidigare ägaren har för avsikt att efter konkursen drivarörelsen vidare i ungefär samma omfattning som tidigare, men medväsentligt minskad skuldsättningsgrad. De ekonomiskakonsekvenserna av konkursen drabbar i detta fall endastborgenärerna, främst de oprioriterade. Förekomsten avbekvämlighetskonkurser innebär en snedvridning av konkurrensen.För att komma till rätta med detta krävs det, enligtnäringsutskottets uppfattning, regeländringar. Som tidigarenämnts har det aviserats att propositioner beträffandekonkurslagstiftningen skall föreläggas senare underhösten 1994 och under våren 1995.Stockholm den 22 november 1994På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), BoFinnkvist (s), Per (), (), MatsLindberg (s), (), (), KjellEricsson (c), (), (), LennartBeijer (v), (), (), (), (), () och (). Sammanfattning 1Riksdagens revisorers förslag 1Motionerna 1Revisorernas förslag 2Inledning 2Begreppet ekonomisk brottslighet 3Förebyggande åtgärder 3Det brottsutredande arbetet 4Den rättsliga proceduren 5Regeringens samlade styrning 6Utskottet 6Bakgrund 6Yttrandena 7Motionerna 8Bokföringsbrott 8Registreringen hos PRV 10Myndigheternas kontrollmöjligheter 12Konkursbrottslighet 13Tillsyn av konkursförvaltare 14Polisens organisation för bekämpning av ekonomiskbrottslighet 15Särskilda skattedomstolar 17Övergripande insatser mot den ekonomiskabrottsligheten 18Regeringens åtgärder 19Överväganden 19Hemställan 21Bilagor1.