bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — Utskottet ansluter sig i övrigttill vad regeringen anför om utvecklingsprogram för landsbygden och omkommunernas och länsstyrelsernas roll i detta sammanhang.Utskottet ser liksom regeringen och motionärerna positivt på bygdegruppernasverksamhet. Motionens förslag om ett särskilt anslag till bygdegrupperna kanutskottet däremot inte ställa sig bakom. Det får ankomma på resp. kommun ochlänsstyrelse att bedöma frågan om medel till de lokala grupperna. Utskottetinstämmer i betydelsen av ungdomssatsningar på landsbygden och i behovet av attprioritera till förmån för flickorna. Utskottet kan däremot inte ställa sigbakom förslaget om att inrätta lokala fonder för reseändamål. Beträffande stödtill kommunernas ungdomsaktiviteter vill utskottet erinra om projektet pålandet, som har bedrivit ett flerårigt arbete med nedifrån-och-upp-perspektiv i15 glesbygdskommuner och med som viktig aktör. Utskottethar inhämtat att utvärderingsrapporter med modellförslag kommer att presenterasdels , dels . I regeringens proposition om ungdomspolitiken(prop. 1993/94:135) som behandlas av betonas att det är nödvändigtatt den föreslagna har en kontinuerlig kontakt medkommunerna, bl.a. för att sprida goda exempel på utveckling av lokalungdomsverksamhet och nya arbetsformer.Förhållandena för barntillsynen på landsbygden är enligt utskottets mening avsevärt annorlunda än för det projekt som motionenrefererar till. Möjligheterna till enskilda initiativ och flexibla former finnsnu på ett helt annat sätt och får ytterligare stöd genom de av riksdagennyligen beslutade ändringarna i socialtjänstlagen om utvidgad lagreglering påbarnomsorgsområdet m.m. (prop. 1993/94:11, bet. SoU11, rskr. Föräldrarnasrätt till ändamålsenlig barnomsorg kommer därmed att stärkas när denna lagträder i kraft . har dessutom givit utidéskriften Så kan vi göra (1993:1), som visar på olika landsbygdsmodeller föromsorg om barn och gamla.Vad angår motion A52 (s) och satsningar på ungdomar vill utskottet betonavikten av sådana insatser för att vända befolkningsutvecklingen i utsatta delarav landet. Utskottet bedömer att de föreslagna satsningarna på företagande,social service m.m. kommer att ha betydelse för såväl unga kvinnor som ungamän. Som framgått ovan har regeringen dessutom i en proposition omungdomspolitiken (prop. 1993/94:135) speciellt behandlat ungdomars situation,där frågor om utbildning och arbete är viktiga inslag. Utskottet anser därmedatt något uttalande härutöver med anledning av motionen inte ärpåkallat. Utöver vad som redovisats ovan får utskottet påminna om att detankommer på regionala och framför allt kommunala organ att ta erforderligainitiativ till åtgärder för ungdomar. Motionen avstyrks därmed i berörd del.Med anledning av det anförda föreslår utskottet att motionerna A52 (s) ochA57 (v) avslås vad gäller redovisade yrkanden.Två motioner för fram förslag om utredningar och program för landsbygdensutveckling. Utskottet finner därvid att förslaget i motion A412 (s) om enutredning för en vidare landsbygdspolitik till stora delar kan ansestillgodosett genom den politik som regeringen nu presenterar i propositionen,liksom förslaget i motion A437 (kds) om en parlamentarisk utredning förlandsbygdens utveckling. Detsamma gäller för det i motion A437 (kds) framfördaförslaget att sammanställa ett nationellt landsbygdsprogram för hela densvenska landsbygden. Utskottet har dessutom inhämtat att Glesbygdsmyndighetenoch Hela ska leva inlett ett närmare samarbetekring ett av Landsbygdsriksdagen antaget handlingsprogram på nationellnivå för lands- och glesbygdsutveckling.Mot bakgrund av vad sålunda anförts föreslår utskottet att motionerna A412(s) och A437 (kds) avslås.Beträffande motion A418 (v) om distansarbete i glesbygd får utskottet hänvisatill vad som har framhållits under avsnittet Kommunikationer ochtransporter. Utskottet finner att motionärernas synpunkter på betydelsen av dennya tekniken m.m. ligger i linje med regeringens politik. Något särskiltuttalande härutöver är inte erforderligt, varför motionen avstyrks.FöretagsutvecklingPropositionen (s. 64--72)Regeringen föreslår ett landsbygdsstöd på högst meddifferentierade stödnivåer, som kan lämnas till såväl hårda som mjukainvesteringar . Stödet föreslås ersätta dels nuvarande smålokaliserings- och utvecklingsbidrag i de regionalpolistiska stödområdena, delsglesbygdsstöd i glesbygdsområden. Stödet skall också kunna lämnas ilandsbygdsområden som avgränsas av . Alla marknadsmässiga privataföretag bör oavsett bransch kunna beviljas stöd utan speciella krav påsysselsättningsökning. Utformningen av stödet bör ske på sådant sätt att detbättre än dagens system passar kvinnor som vill starta eller utveckla företag.Det nya landsbygdsstödet bör enligt regeringen tills vidare kunna beviljasför investeringar i jordbruksföretag på samma villkor som övriga småföretag ide län som tidigare berörts av det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra . I övriga delar av landet bör stöd endast kunna lämnas förinvesteringar i kombinationsverksamheter till jordbruket.Regeringen föreslår följande differentierade stödnivåer för landsbygdsstödethögst av godkända kostnader i de av länsstyrelserna avgränsadeglesbygdsområdena i hela landet (samma som för glesbygdsstödet )högst i de delar av stödområde 1 som inte avgränsats som glesbygd(gäller även tätort)högst i de delar av stödområde 2 och tillfälliga stödområden som inteavgränsats som glesbygd (gäller även tätort)högst i de områden utanför stödområde som länsstyrelserna avgränsar somlandsbygd.Inom ramen för landsbygdsstödet föreslår regeringen dessutom ett s.k.mikrostöd på högst som maximalt får uppgå till av godkändkostnad. Kravet på underlag ställs i detta sammanhang lägre än vad som gällerför landsbygdsstödet i övrigt.Regeringen bedömer att landsbygdsstödet bör kompletteras med förstärktrådgivning i olika former och redovisar de alternativ som fårstatligt stöd. Regeringen är vidare beredd att fördubbla det särskildaregionalpolitiska stöd till kooperativ utveckling som de tvåsenaste budgetåren disponerat för förstärkta rådgivnings- ochutbildningsinsatser i stödområdet (1,).Glesbygdsmyndigheten föreslås få ytterligare medel för förstärkt medverkan iALA-gruppens utvecklingsarbete för ny näringsverksamhet på landsbygden.Regeringen föreslår att godkänner det som regeringen förordar omlandsbygdsstöd (propositionens avsnitt 7.3).MotionerSocialdemokraterna yrkar i sin partimotion A56 (yrk. 2 delvis) avslag påregeringens förslag om landsbygdsstöd. Partiet menar att länsstyrelserna genomolika former av utvecklingsprojekt kan stödja småföretagen utan att nyastödformer införs. Det nya mikrostödet bedöms medföra ytterligare regler ochbyråkrati. Socialdemokraterna har i stället ett alternativt förslag omföretagsstöd, som redovisats i det föregående. Dessutom behandlas motionensdelförslag under de olika avsnitten om resp. företagsstöd.Ny demokrati föreslår i sin partimotion A67 (yrk. 4) att integodkänner det som regeringen förordar om landsbygdsstöd.Monica Widnemark m.fl. (s) befarar i motion A63 en klar försämring för läneni genom att det nya landsbygdsstödet kommer att utgå till endast20 % av kostnaderna i de geografiska delar som avgränsas som landsbygd.Motionärerna föreslår att stödet också i fortsättningen skall utgå med högst 50%.I motion Kr510 (yrk. 3) behandlar och ()turismen i . En större flexibilitet i glesbygdsstödet är enligtmotionärerna en tänkbar förbättring för att stödformen skall svara mot de behovsom beskrivs i motionen.Enligt motionerna A49 av () och A66 av () bör det nya landsbygdsstödet kunna beviljas för bådeegentliga jorbruksföretag och för verksamhet som kombineras med jordbruk inomglesbygdsområden i hela landet.John (-) framhåller i motion A46 skogsbrukets stora betydelse förlandsbygden och tar upp behovet av regionalpolitiskt stöd i olika former,framför allt med tanke på inland.YttrandeJordbruksutskottet har yttrat sig över propositionen i aktuella delar samtöver motionerna A46 (-) om skogsbruket samt A49 (fp) och A66 (c) om stöd tilljordbruksföretag.Jordbruksutskottet tar därvid särskilt upp frågan om det nya landsbygdsstödetskall kunna beviljas för investeringar i jordbruksföretag även utanför dettidigare åtgärdsprogrammets område. Utskottet delar därvid uppfattningen imotionerna A49 och A66 att det finns starka regionalpolitiska skäl attstimulera investeringar i rena jordbruksföretag i glesbygdsområden i helalandet. Som anförs i motionerna kan glesbygdsproblematiken ofta vara likauttalad i delar av södra och som i norra delen av landet.Utskottet föreslår således att det nya landsbygdsstödet skall gälla iglesbygdsområden utan den begränsning i fråga om jordbruksföretag som anges ipropositionen. Ändringen bör enligt utskottet göras inom den anslagsram somregeringen föreslagit. Yttrandet har tillförts en avvikande mening frånSocialdemokraterna.Beträffande motion A46 (-) om skogsbruket erinrar jordbruksutskottet om attriksdagen under föregående fattade beslut om en skogspolitik (bet.1992/93:JoU15) som innebär att det generella stödet till skogsbruketavskaffades. hänvisar till de ställningstaganden som gjordesi detta sammanhang och avstyrker för sin del motion A46 i den del som avserstöd till primärproduktionen i skogsbruket.UtskottetLiksom när det gäller övriga typer av företagsstöd yrkar Socialdemokraternaoch Ny demokrati i sina resp. partimotioner A56 och A67 på avslag när detgäller regeringens förslag till landsbygdsstöd. Som framgår av den tidigareframställningen har partierna olika utgångspunkter för sina resp.avslagsyrkanden. Socialdemokraterna har ett alternativt förslag omföretagsstöd, som i den tidigare framställningen avstyrkts av utskottet. Avdetta följer att utskottet avvisar motion A56 också i här föreliggande del.Inte heller motion A67 får stöd i här behandlad del.När det gäller den i motion A63 (s) befarade försämringen för länen i södraSverige genom landsbygdsstödets nivåindelning vill utskottet peka på att detblir länsstyrelsernas sak att bedöma vilka geografiska områden som ävenfortsättningsvis skall klassas som glesbygd. Dessa områden kommer att behållamaximinivån även med den nya stödformen. Endast de områden som kommer attomdefinieras från glesbygd till landsbygd får vidkännas en förändring iregelsystemet, medan helt nya områden kan tillkomma för stöd genom att deavgränsas som landsbygd. Utskottet har inhämtat att tillämpad praxis i södraSverige innebär att nivån på beviljat glesbygdsstöd vanligtvis varierar mellan15 och och endast i enstaka undantagsfall ligger något högre. Den reellaskillnaden torde därmed enligt utskottets mening inte bli särskilt stor, varförmotionen avstyrks av utskottet.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört avstyrks motionerna A56 (s),A63 (s) och A67 (nyd) i behandlade delar och tillstyrks att godkännerdet som regeringen förordat om landsbygdsstöd i motsvarande del (propositionensavsnitt 7.3).Den större flexibilitet i glesbygdsstödet som efterlyses i motion Kr510(s) för att gagna turismen i anser utskottet tillgodosedd genom de ipropositionen lagda förslagen om landsbygdsstödet. Motionen bör därför avslås.Arbetsmarknadsutskottet instämmer med jordbruksutskottet när det gälleryrkandet i motion A46 (-) om skogsbruket och föreslår att motionen avslås.Beträffande jordbruksföretagen gör arbetsmarknadsutskottet en annanbedömning än jordbruksutskottet och delar därmed regeringens uppfattning. Ävenom utskottet har förståelse för att det kan finnas behov av stöd tilljordbruksföretag i glesbygdsområden i hela landet finns det som utskottet serdet inte skäl att utvidga användningsområdet.Landsbygdsstödet bör därför enligt arbetsmarknadsutskottets mening beviljasjordbruksföretag i de län som tidigare omfattats av det särskildaåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra , medan det i övriga delar avlandet endast skall kunna beviljas för kombinationsverksamhet till jordbruket.Motionerna A49 och A66 avstyrks därmed.Kommersiell servicePropositionen (s. 72--77)Stöd till investeringar i glesbygdsbutiker kan lämnas medhögst av investeringskostnaden. Mot bakgrund av lanthandelns betydelse ochde överlevnadsproblem som redovisas för branschen i olika rapporter föreslårregeringen att investeringsstödet höjs till maximalt av kostnaden i defall en handlare i glesbygd påtvingas investeringar till följd av ändringar ilagstiftning.Dessutom föreslår regeringen att servicebidraget, som kan lämnas avlänsstyrelserna som en sista utväg att slå vakt om glesbygdsbutikerna, höjsfrån maximalt 100 000 till per år.Vidare bedömer regeringen att ett samlat agerande av alla aktörer på lokal,, regional och central nivå behövs för att lanthandeln skall kunnabevaras och utvecklas.Regeringen föreslår att godkänner det som regeringen förordar omkommersiell service (propositionens avsnitt 7.4).MotionerNy demokrati yrkar i sin partimotion A67 (yrk. 5) att integodkänner det som regeringen förordar om kommersiell service.Roland () föreslår i motion A439 att dagens olika former för stödtill glesbygdsbutiker slås samman till en enda som baseras på omsättningen.Hemsändningsstödet bör dock kvarstå oförändrat. En utredning där bl.a. handelnsorganisationer finns representerade bör föregå ändringen.Motion A424 av () rör investeringar i köldmedia vidglesbygdsbutikerna med anledning av en ny lag fr.o.m. . Ettstort antal småbutiker kan enligt motionären inte avsätta de ekonomiskaresurserna. Stödnivån inom glesbygdsstödet bör därför höjas för detta ändamål,förslagsvis för kalenderåret 1994.UtskottetUtskottet biträder regeringens uppfattning när det gäller inriktning och nivåpå stödet till kommersiell service. Motionerna A67 (nyd) och A439 (c)avstyrks därför i denna del. Motion A424 (c) tillgodoses genom regeringensförslag och kan därmed även den avslås.Utskottet föreslår att godkänner det som regeringen förordar omkommersiell service (propositionens avsnitt 7.4).Samhällsservice m.m.Propositionen (s. 78--80)För att behålla och utveckla servicen på landsbygden behövs enligtregeringens bedömning en effektiv sektorssamordning med möjligheter till lokalaanpassningar. Basservicen på landsbygden måste vara likvärdig med den itätorten, men bör kunna tillhandahållas i andra lokalt anpassade former.Avsnittet behandlar frågor om lokal utbildning, kultur, tillgången tillsamlingslokaler, samordnade servicelösningar, kommunikationer och modernteleteknik. kommer enligt propositionen att få i uppdragatt kartlägga i vad mån länsstyrelserna utnyttjat sina möjligheter att medmedlen för regionala utvecklingsinsatser delfinansiera vissa initial- ochövergångskostnader för att åstadkomma alternativa lösningar när olikamyndigheter gör överväganden om indragningar av statlig service i glesbygd.Regeringen aviserar också tillkallandet av en särskild utredare för att närmarestudera kostnadsrelationer för dem som måste använda bil för sina resor iförhållande till dem som kan utnyttja kollektiva färdmedel.MotionerBo Holmberg m.fl. (s) anser i motion A464 (yrk. 3) att det bör göras enutvärdering från orter/myndigheter som deltagit i arbetet medsamordning av offentlig service. Det är enligt motionärerna nu tid att läggafast riktlinjer så att inte service i onödan försvinner från glesbygden.Göte m.fl. (m) lyfter i motion A454 (yrk. 3) fram värdet avflexibilitet och valfrihet på landsbygden och vikten av att fortsätta på deninslagna vägen. Inom äldreomsorgen skulle en utvidgad rätt till valfrihet skapamöjlighet att etablera små ålderdomshem eller att ordna på ettflexibelt sätt. Vidare erinrar motionärerna (yrk. 4) om att den nya teknikenhar öppnat nya vägar för arbete och sysselsättning på landsbygden. För attunderlätta utvecklingen krävs en ny syn i relationen arbetsgivare ocharbetstagare. En översyn av arbetsmarknadslagstiftningen bör därför göras isyfte att underlätta och öka flexibiliteten för små, nystartade företag. Enligtmotionärerna (yrk. 5) är en förstärkning av telenätet på landsbygden samt ettförbättrat vägnät och en översyn av hastighetsbestämmelserna andra åtgärder somunderlättar kommunikationer och kommersiell service.UtskottetUtskottet instämmer i betydelsen av samordning av offentlig service föratt möta landsbygdens behov. Den försöksverksamhet som initierades under1980-talet och som motion A464 (s) refererar till har fortsatt i olika former,bl.a. som medborgarkontor (propositionen s. 79). Regeringen föreslår iproposition 1993/94:187 en femårig försöksverksamhet med sådanamedborgarkontor, där en utvärdering skall genomföras parallellt. Utskottet harinhämtat att utvärderingen kommer att omfatta såväl nytillkomna kommuner somett antal av dem som deltagit i utvecklingsarbetet mer eller mindre frånbörjan. Ungefär lika många glesbygdskommuner som större orter planeras ingå iutvärderingen. Med det anförda är motion A464 tillgodosedd i denna del och bördärför avslås i berörd del.Utskottet har inget att invända mot de synpunkter på flexibilitet ochvalfrihet på landsbygden som motion A454 (m) för fram, utan finner att deligger i linje med den förda politiken. Den begärda översynen avarbetsmarknadslagstiftningen anser utskottet vara tillgodosedd genom det arbetesom bedrivs av arbetsrättskommitté (A 1991:05) samt av den nyligentillsatta parlamentariska utredningen med uppdrag att se överarbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning och avgränsning (dir.1993:132). Dessutom har (prop. 1993/94:67, bet. AU4,rskr. 103) fattat beslut om förändringar i lagen om anställningsskydd (LAS) medbl.a. det syfte motionären anger. Frågor om tele- och vägnätet har utskottetbehandlat tidigare under avsnittet om Kommunikationer och transporter ochfinner att någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen inte ärerforderlig.Utskottet föreslår därmed att motion A454 (m) avslås i aktuella delar.Företagsinriktade åtgärderAllmän inriktningPropositionen (s. 81--86)Enligt propositionen har de nuvarande företagsinriktade åtgärderna i stortsett fungerat väl. Som ett viktigt komplement till den "stora"regionalpolitiken bör dessa åtgärder därför intensifieras i deregionalpolitiskt prioriterade områdena.Den djupa lågkonjunkturen har inneburit att företagens investeringar isärskilt byggnader och maskiner har minskat kraftigt och därmed också nyasysselsättningstillfällen. Syftet med nya kraftfulla regionalpolitiska åtgärderär dels att åstadkomma regional utjämning mellan olika delar av ochinom länen, dels att ytterligare främja arbete och ekonomisk tillväxt i helalandet.Mot denna bakgrund bör ökad vikt läggas vid de utvecklingsinriktadestödformerna, medan driftstöden bibehålls i stort sett i nuvarande omfattning.Utskottet hänvisar till tidigare översikt över de nuvarande formerna förföretagsstöd.Stödområden för företagsstöd, allmänna utgångspunkterPropositionen (s. 86--90)De delar av som har geografiska lägesnackdelar och andra långsiktigaregionalpolitiska problem bör avgränsas i långsiktiga regionalpolitiskastödområden. I dessa områden bör de mest kraftfulla regionalpolitiskainsatserna göras.I regioner med omfattande problem i samband med strukturförändringar böråtgärder kunna vidtas för att stödja näringslivets omvandling och tillväxt.Dessa regioner bör kunna inplaceras i tillfälliga stödområden. Beslut om eninplacerings varaktighet bör även fortsättningsvis vara en uppgift förregeringen. Som regel bör den högst uppgå till tre år.Ytterligare företagsinriktade åtgärder bör emellertid kunna vidtas utanförstödområdena i syfte att lösa inomregionala problem (dessa åtgärder tas upp iavsnittet Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxtunder /95).Efter ikraftträdande skall de flestaregionalpolitiska företagsstöden anmälas till och godkännas av EFTA:sövervakningsorgan . Om något stöd strider mot artikel 61 i fårdenna stödåtgärd upphävas eller ändras.I propositionen görs bedömningen att utlokaliseringen av privatatjänsteföretag till stödjepunkter i anslutning till stödområdet har varit av såbegränsad omfattning att det är motiverat att lämna statligt stödför sådana åtgärder. En annan bakgrund är att det normalt skulle varanödvändigt att inhämta godkännande av i varje enskiltärende om stöd utanför stödområdena.MotionI motion A411 (yrk. 1) av m.fl. (s) begärs att nationellaekonomiska ambitioner bör beaktas vid den framtida stödpolitikens geografiskainriktning.UtskottetDet nu gällande systemet för stödområdesindelning lades fast av riksdagenvåren 1990 (prop. 1989/90:76, AU13, rskr. Den tidigare gällandestödområdesindelningen A, B och C ersattes då av två stödområden, 1 och 2. Enavsikt var att koncentrera företagsstödet till de områden som har delångsiktigt svåraste problemen. Till grund för de förändringar som dågenomfördes låg kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de regionalaproblemens svårighetsgrad i olika områden. Strävan var också att skapasammanhängande stödområden och att undvika skarpa gränser mellan olika områden.Eftersom den regionala problembilden vad gäller långsiktiga problem knappasthar förändrats har stödområdessystemet och stödområdena 1 och 2förblivit oförändrade under de gångna åren.Utskottet delar regeringens övergripande bedömning att systemet med deföretagsinriktade åtgärderna dels bör syfta till att åstadkomma regionalutjämning inom , dels till att ytterligare främja arbete och ekonomisktillväxt i hela landet. Vidare instämmer utskottet i att det nuvarande systemetbör bibehållas i sina grunddrag, dvs. områden med geografiska lägesnackdelaroch andra långsiktiga problem bör även fortsättningsvis ingå i stödområden,inom vilka de mest kraftfulla regionalpolitiska åtgärderna gäller. Vidare harutskottet uppfattningen att inplacering i tillfälliga stödområden kan vara ettverksamt medel när det gäller regioner eller områden som drabbas av mycketomfattande strukturförändringar.Utskottets nu redovisade ställningstaganden medför att något tillkännagivandemed anledning av motion A411 (yrk. 1) är obehövligt. Motion A411 (s) avstyrkssåledes i denna del.EES-frågorSedan har trätt i kraft gäller i sammaregler för statsstöd som finns i . Huvudregel är att stöd somsnedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inte är förenliga medavtalet. Regionalpolitiskt företagsstöd kan ses som undantag från huvudregeln.Som nämnts skall bedöma om de svenska stöden överensstämmer med en avgrundprinciperna i , nämligen att offentliga stöd inte får snedvridakonkurrensen och handeln mellan avtalsparterna. Utskottet har därvid inhämtatatt räknar med ett par månaders behandlingstid inom föratt t.ex. godkänna en ny stödform inom regionalpolitiken. Under juni månadväntar sig att få ett svar från såväl vad gäller debefintliga stödformerna inom regionalpolitiken som de i propositionenföreslagna förändringarna. Utskottet konstaterar att regeringen förutsätter attsåväl stödområdessystemet som de aktuella företagsstöden skall kunna behållasmed i stort sett samma inriktning som . Utskottet hänvisar vidare till ettsenare avsnitt om regionalpolitiken i ett EU-perspektiv.Utskottet noterar i detta sammanhang den osäkerhet som råder om den svenskabeslutsprocessen på detta område och ESA:s beslutsprocess och hur dessa bådaskall kunna samverka på ett effektivt sätt. Utskottet utgår från attsituationen kommer att klargöras efter en första inkörningsperiod.Områden med långsiktiga regionalpolitiska problem och områden medstrukturomvandlingsproblemPropositionen (s. 91--96)Omfattningen av de nuvarande stödområdena 1 och 2 lades fast av riksdagenvåren 1990 (prop. 1989/90:76, bet. AU13, rskr. I dessa stödområden bor ca7 % av landets befolkning.Den långsiktiga stödområdesindelningen bör enligt regeringen inte ändras förofta. Den bör ligga fast bl.a. för att underlättaplaneringen för företag och myndigheter. Eftersom den långsiktigaregionalpolitiska problembilden i sina huvudddrag är oförändrad sedan riksdagensenast fattade beslut, föreslås endast mindre justeringar.Regeringens förslag innebär att det för regionalpolitiska företagsstöd ochnedsatta socialavgifter liksom tidigare skall finnas två långsiktigastödområden.