bet · GH01TU28 · 1994-04-19 00:00:00 — Tågtrafiken avses utformas som ett kombinerat systemför såväl regionalt som interregionalt resande och bedöms tillföljd av såväl snabbhet som turtäthet att komma att svara förhuvuddelen av resandet på banan. Samma typ av tågsätt avsesanvändas, och trafiken skiljer sig åt endast genom olikauppehållsmönster. För att genomföra Interregio anges att totaltelva nya, moderna tågsätt behövs för mellan 650 och 700 miljonerkronor. Enligt motionen är det rimligt att staten tar på sig detprimära ansvaret för att genomföra investeringen så att enlångsiktig trafikeringslösning kan tillskapas. I annat fallanges att risken är uppenbar att en högklassig västkustbanakommer att trafikeras med undermålig tågtrafik.Andra trafikfrågor behandlas i fem motioner.I motion T503 (s) framhålls att Älvsborgsbanan mellanUddevalla och binder samman mycket befolkningsrikaregioner med västra stambanan. tillhör därför en avde viktigaste järnvägsstationerna utmed västra stambanan.Möjligheten att resa med tåg till exempelvis frånFyrstadsregionen är dock starkt begränsad genom attÄlvsborgsbanan trafikeras med alltför få turer. ärdet också för få snabbtåg på de attraktivaste tiderna som göruppehåll i , och dessutom är anslutningsresorna påÄlvsborgsbanan alltför långsamma. En förutsättning för att göraresandet med tåg från trafikregion attraktivtär enligt motionen att fler snabbtåg på attraktiva tider stannari . X2000-snabbtåg bör sättas in direkt mellan Fyrstadoch . Regionens stora befolknings- och resandeunderlaganges innebära att snabbtågstrafiken blir lönsam sommiljön kan förbättras i Västsverige.I motion T223 (kds) konstateras att en snabb upprustningpågår av järnvägar i . Bannätet rustas upp för att medgemodern tågtrafik mellan flertalet av landets stora ochmedelstora orter. Detta är dock enligt motionen bara det förstasteget. erfordras kraftfulla åtgärder för att öka järnvägensmarknadsandelar. Att bygga ut och rusta upp spåren är således ennödvändig men inte tillräcklig förutsättning. Det är mångafaktorer som leder till att människor väljer tåget, t.ex. lågapriser, täta turer, hög hastighet, bra bussanslutningar, billighyrbil och taxi samt billig och tillgänglig parkering.Regeringen bör därför utarbeta en plan för hur järnvägens andelav det medellånga och långa resandet skall kunna fördubblasunder en tioårsperiod.I motion T519 (v) framhålls att den tekniska utvecklingen påjärnvägsområdet med höghastighetståg gör att det kommer attfinnas tillgång till ett nytt effektivt och miljöanpassattransportslag. Både privatbil, andra vägfordon och flyg angesdärmed komma att konkurreras ut på många sträckor. Kombinationerav miljöanpassade matarbussar, specialtaxi, biltåg och de nyatågen kommer vidare att minska intresset radikalt för att köraden egna bilen. För att belysa den nya teknikens möjligheterframhålls att högfartståg på t.ex. Götalandsbanan skulle ge enrestid --på ochStockholm--. Med en sådan bana skulle 4miljoner människor nås inom två timmars restid i stället för500 000 med dagens tågsystem. Motionärerna anser att regeringenmot denna bakgrund skyndsamt bör utreda högfartstågensmöjligheter i kombination med befintligt snabbtågssystem.I motion T522 (fp) behandlas sovvagnstrafiken till och frånVästernorrland. Enligt motionärerna råder det stor bristpå rimliga resemöjligheter med sovvagn till och frånVästernorrland varför andra transportmedel väljs. SJ som helafolkets järnväg lever därmed knappast upp till de servicekravsom ett modernt trafikföretag förväntas erbjuda. Tillgången pårimliga sovvagnskommunikationer måste därför enligt motionenförbättras och avse inte bara affärsresenärerna utan också demsom önskar åka andra klass.Krav på tåguppehåll i snabbtågstrafiken har väckts i motionUb623 (s) som behandlar det förestående införandet avsnabbtågstrafik på mellan och Malmö.Motionärerna anser det viktigt för såväl länet som för resandetpå den anknytande Kust-till-kust-banan mellan ochKalmar att snabbtågsuppehåll kommer att göras i Alvesta.4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motionsyrkandena omprissättningsfrågor klargöra att enligt gällandetrafikpolitiska beslut sköter SJ själv sin prissättning. Dettahar setts som en förutsättning för att SJ skall kunna taresultatansvar för sin verksamhet. Utskottet anser att dennarollfördelning bör bestå.Beträffande motionsyrkandena om rullande materiel villutskottet hänvisa till den statliga utredare som tillkallats föratt analysera förutsättningarna för en utveckling avpersontrafiken (K 1993:10). Enligt utredarens direktiv ingåratt han tillsammans med berörda intressenter skall granskaplanerade trafiklösningar på järnvägssträckor av betydelse förpersontrafiken i landet (dir. 1993:117). I uppdraget ingår attanalysera förutsättningarna för och initiera en samordning avlokal, regional och interregional trafik i syfte att åstadkommaett optimalt utnyttjande av bannätet. Utredaren bör särskiltutarbeta förslag angående den framtida utformningen avregionaltågssystem när de pågående utbyggnaderna i Mälardaleninkl. samt på slutförts. Utredarenskall vidare analysera det framtida behovet av nytt vagnmaterielsamt föreslå åtgärder som kan minska kostnaderna för nyttfordonsmateriel. Utredaren har presenterat endelrapport rörande främst trafiken i och påVästkustbanan. En slutredovisning avses lämnas före sommaren1994.Slutligen vad gäller övriga motioner om andra trafikfrågorvill utskottet erinra om att enligt den beslutsordning somföljer av trafikpolitiska beslut är det SJ sombestämmer om trafikens uppläggning. SJ kan vidare i sinaffärsmässiga bedömning väga in eventuella ekonomiska insatsersom görs lokalt och regionalt i syfte att möjliggöra t.ex. extratåguppehåll. Beträffande snabbtågstrafiken som uppmärksammas itvå av motionerna kan nämnas att en viktig konkurrensfördelgentemot flyget är möjligheten att förstärka reseunderlagetgenom att göra uppehåll på mellanliggande stationer. För denförestående snabbtågstrafiken mellan och också merparten av resenärerna färdas till och från demellanliggande stationerna. Utskottet anser det viktigt att SJmed eget ansvar kan utvecklas till ett attraktivt trafikföretagför resenärerna. Utgångspunkten för SJ:s utveckling avsnabbtågstrafiken bör således vara vad som är affärsmässigtriktigt. Denna rollfördelning innebär enligt utskottets meningatt riksdag och regering inte bör ha synpunkter på frågor omtågstopp. Enligt vad utskottet erfarit ingår i SJ:s preliminäraplaner att tåguppehåll avses göras i Alvesta.Vad gäller motion T519 (v) kan erinras om att Banverketinför utarbetandet av de nu fastställda investeringsplanerna förstomjärnvägarna --2003 studerat olikaeffekter av en utbyggnad av ett höghastighetsnät. Banverketsanalyser visade att ingen övertygande samhällsekonomisklönsamhet kunde uppnås med en satsning på ett separathöghastighetsnät. I sammanhanget kan vidare nämnas det arbetesom pågår inom EU med att definiera ettsystem för trafikens infrastruktur där bl.a. ett nätverk ingårför höghastighetståg. Enligt regeringens skrivelse tillriksdagen om investeringsplaner för infrastrukturen deltarSverige i detta arbete (1993/94:170). Regeringen följer arbetetaktivt så att det svenska transportsystemet effektivt kan länkassamman med transportsystemet i EU.Med hänvisning till vad som ovan anförts ombeslutsförhållanden och pågående beredningsarbete avstyrkssamtliga nu behandlade motionsyrkanden.5 Godstrafikfrågor5.1 MotionsförslagI motion T223 (kds) framhålls att om järnvägens marknadsandelskall kunna öka måste framför allt de kombinerade transporternaöka i omfattning. Avgörande för detta är att kostnaderna föromlastning mellan tåg och lastbil kan sänkas betydligt. Detekniska lösningar som utarbetas för kombitrafik i angesi många stycken vara allt för storskaliga och dyrbara för ettstort och glest befolkat land som . Enligt motionen bördärför småskalig och billig omlastningsteknik utvecklas.Behovet av en ny containerterminal i påtalas imotionerna T224 (s) och N283 (s). I den sistnämnda motionenanges att en sund och balanserad regional utveckling förutsätteratt regering och riksdag eliminerar geografiska olägenheter.Till de satsningar som bör genomföras hör den av SJplanerade container- och godsterminalen mellan ochLuleå. I motion T224 (s) föreslås att SJ tilldelas 17 miljonerkronor för att möjliggöra byggandet av en ny godsterminal iLuleå.I motion T508 (s) framhålls att timmertransporter från decentrala och västra delarna av i storutsträckning sker på järnväg via lokala timmerterminaler. TrätågAB anges dock nu förhandla om att lägga ned och centraliseratimmertransporter inom länet till ett fåtal timmerterminaler.Omläggningen innebär att antalet terminaler begränsas till trestycken. Förändringen hävdas innebära ökad tung vägtrafik ochökade miljöbelastningar, ökade olycksrisker, ökat vägslitagesamt försämrad framkomlighet. Den ökade lastbilstrafiken kommerdessutom att bidra till ytterligare behov av investeringar ivägnätet. Sammantaget blir därmed konsekvenserna av omläggningenenligt motionärerna helt motstridiga mot det som aviseras ibudgetpropositionen om utveckling av en transportinfrastruktursom främjar miljön. Motionärerna begär mot denna bakgrund attregeringen medverkar till att och tar ansvaroch verkar för att utforma en rationell och miljöanpassadlösning för transporter som någorlunda rimmar med de resonemangsom förs om en utvecklad transportinfrastruktur som främjarmiljön. och bör därför tillsammans medVägverket och den lokala utarbeta enmiljökonsekvensbeskrivning före slutligt beslut. I motionenanges vidare att sådana miljökonsekvensbeskrivningar skallföreligga i varje beslutsärende av sådan art att det förändrarde tidigare upprättade överenskommelserna om transportlösningarmellan transportörer och /Banverk.I motion T533 (s) framhålls att järnvägen diskrimineraskraftigt till förmån för vägtrafiken. Därigenom ökassvårigheterna att överföra godstransporter till järnvägen. Ettexempel på diskrimineringen är möjligheten att föra godsetdirekt till industrin. Medan vägarna fram till industrin betalasvia skattemedel genom eller kommunen betalas järnvägenfram till industrin från stambanenätet genom brukaravgifter tillSJ som bär ansvaret utan skattefinansiering. Dettakostnadsansvar gäller inte bara investeringarna utan också fördriften och underhållet. blir således viddörr--till--dörr-transporter ett betydligt dyrare alternativ.Detta bör enligt motionen åtgärdas genom att övertarkostnaderna för stick- och industrispåren. Med denna förändringav ansvarsförhållandet och genom att i ett län på prov göra enstorsatsning på att bygga nya stickspår kan enligt motionen entillräcklig kunskapsbas uppnås för att senare utarbeta enstrategi för överförandet av godstrafik till järnväg.I motion T224 (s) anges att om järnvägen skall kunnakonkurrera med lastbilarna om godstrafiken måste den kunna svaraupp mot kraven på snabba och täta transporter. Detta kommer attinnebära att godstrafiken alltmer kommer att kräva utrymme påspåret även när persontrafiken är tät. Därför bör ensatsning på särskilda godsstråk prioriteras. Detta är inte minstviktigt ur näringspolitisk synpunkt för att skapa snabba ochsäkra järnvägstransporter från till de stora marknadernai . För att möta industrins ökade krav på snabba ochflexibla godstransporter anges vidare att kombitrafikenlastbil/järnväg bör utvecklas. En utveckladinformationsteknologi som gör det möjligt att samordnagodstransporter mellan de olika transportslagen och anpassatransporterna efter kundernas önskemål och förutsättningar harhärvid stor betydelse. För att påskynda utvecklingen av en ökadgodstrafik på järnväg och för att effektivisera densamma ärjärnvägsverksamheten i stort behov av rationell hantering avvagnarna. Ett förslag med den inriktningen kan vara att bygga i . Eftersom mycket av det godssom transporteras på järnväg kommer från många olikadelar av landet innan det kommer till en eventuell riksbangårdeller innan det är klart för transport utomlands, är det av storvikt för en snabbare hantering att nuvarande bangårdar i landetfungerar väl. I motionen påtalas vidare behovet av upprustningarav bangårdar. Som motiv anges att en sådan upprustning ärsysselsättningsmässigt intressant och att den behövs för att ökatransporteffektiviteten. Oavsett om en "riksbangård syd" byggseller inte anges även att godstrafiken måste få en effektivhantering genom hela landet, om tidigare uttaladeinriktning om överflyttning av gods från bil till järnväg skallkunna förverkligas.I motion T37 (v) konstateras att enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut skulle godstrafik föras över till järnvägfrån landsvägstransporter. De senaste årens utveckling har dockinte på allvar kunnat förändra att järnvägen förlorat imarknadsandel. I själva verket anges att regeringen har vidtagiten rad åtgärder som saboterat möjligheterna att öka den långvägagodstrafiken på järnväg. Som exempel åberopas bl.a. indragetstöd till SJ:s godsutveckling, överlåtandet avtrafikeringsrätten för malmtransporter till och att denlångväga långtradartrafiken har fått kraftigt förbättradeekonomiska förutsättningar genom olika beslut av statsmakterna.Motionärerna drar därav slutsatsen att trafikpolitiken intestyrs av genomtänkta politiska beslut baserade på modernforskning och av målet att nå en bra trafikförsörjning i helalandet till lägsta möjliga kostnad. Om inte politiken ändrasanges att det blir skattebetalare i egenskap av lönearbetare ochprivatbilister som får betala en misslyckadtrafikpolitik. Konkurrensneutralitet mellan godstrafik påjärnväg och lastbilstrafik måste enligt motionen skapas genomatt lastbilstrafiken i högre utsträckning tvingas bära sina egnakostnader. I stället för oupphörliga omorganisationer anges attregeringen bör gå till offensiv för att stärka tågtrafikensställning. För den långväga godstrafiken bör satsningar görasgenom utbyggnad av terminaler och utveckling avsystemtågstrafik. De olika transportsätten måste vidaresamordnas på ett mer samhällsekonomiskt effektivt sätt.Vänsterpartiet har föreslagit ett kraftigt ökat stöd tilldriften av tågtrafiken. Detta stöd bör ge ökat utrymme förstimulans av godstrafiken på järnväg. Enligt motionen börregeringen mot denna bakgrund återkomma med förslag om hurgodstrafiken på järnväg skall stimuleras.5.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motionsyrkandena först erinraom att fattade beslut om en omfattandejärnvägsutbyggnad. Ett huvudsyfte med denna satsning är attjärnvägen skall kunna svara bättre mot näringslivets behov avtransporter. Utskottet vill vidare hänvisa till det omfattandearbete som utförs inom SJ för att utveckla godstrafiken medbl.a. omfattande investeringar i ett mer marknadsmässigttransportsystem och en mer kundanpassad organisation. mening är det angeläget att SJ kan fortsätta sittarbete att uppnå en förbättrad lönsamhet så att godstrafiken kanöka i volym.Utskottet konstaterar vidare att i flera motioner påtalasangelägenheten av att godstrafiken på järnväg ökar i omfattning.Som medel för ökade marknadsandelar för järnvägstransporteranges bl.a. en satsning på utbyggd kombitrafik. Utskottet vill isammanhanget framhålla att i tidigare trafikpolitiska beslut harstora förhoppningar knutits till utvecklingen av kombitrafiken.Utskottet anförde exempelvis i samband med 1985 årsjärnvägspolitiska beslut att det var av mycket stor betydelseatt transportnäringen fick klart för sig att det finns enpolitisk vilja att ge SJ möjligheter att tillhandahållakapacitet, teknik och service i en omfattning som tillgodoserlångsiktiga behov (prop. 1984/85:114, bet. 348).Utskottet ansåg mot denna bakgrund att en målinriktad satsningpå kombitrafiken borde utgöra ett viktigt inslag itrafikpolitiken under resten av 1980-talet och under 1990-talet.I 1988 års trafikpolitiska beslut uttalades vidare att enutveckling av kombitrafiken utgjorde ett strategiskt medel föratt de trafikpolitiska målen skulle kunna uppnås. Genom dettabeslut meddelades också vissa riktlinjer i syfte att åstadkommaen kraftfull satsning på kombitrafiken. Som kommer till uttrycki de aktuella motionerna har dock utvecklingen intehelt kunna leva upp till de förhoppningar som knutits till dennatrafikform. Även om trafiken i volym har ökat procentuelltkraftigt svarar den fortfarande för en tämligen blygsam andel avdet totala transportarbetet. För att komma till rätta med dendåliga lönsamheten har SJ påbörjat ett omfattande åtgärdsprograminnefattande bl.a. en ny affärsmässig organisation och enkoncentration av antalet terminaler. Kombitrafiken har mot dennabakgrund överförts till ett fristående bolag inomSwedcarriergruppen -- Rail Combi AB.Utskottet anser fortfarande att en positiv utveckling avkombinerade transporter är av strategisk betydelse i denfortsatta trafikutvecklingen. Med en närmare europeiskintegrering tillsammans med ökade krav på miljövänligatransporter och önskemål om ett effektivt resursutnyttjande ärdet allt viktigare att varje transportmedel utnyttjas på etteffektivt sätt. Genom en utveckling av kombitrafiken främjas ennärmare integrering av transporterna mellan landsväg, järnvägoch sjöfart. Med hänsyn till att läge i förhållandetill de viktigare marknaderna ofta innebär storatransportavstånd är kombitrafikens utveckling enligt utskottetsmening av särskilt intresse för att öka industrinskonkurrenskraft. Utskottet anser mot denna bakgrund attforsknings- och utvecklingsarbete som kan främja utvecklingen avkombinerade transporter bör betraktas som ett angeläget område.Om stora volymer gods skall kunna föras över till kombitrafikenmåste terminalhanteringen utvecklas. Utskottet utgår vidare frånatt SJ i samarbete med näringslivet satsar kraftfullt påforsknings- och utvecklingsarbete för att främja en ökadkombitrafik.Beträffande motion T508 (s) om en förändring avtransportmönstret för timmertransporter vill utskottet framhållaatt enligt den rollfördelning som lagts fast i stor enighet i1988 års trafikpolitiska beslut ankommer det på SJ attsjälvständigt träffa avtal med olika godskunder omtrafikuppläggningen. Enligt vad utskottet erfarit har detnuvarande transportupplägget för timmertransporter gått medförlust för SJ som kostnaderna har blivit för högajämfört med lastbilsalterativet. Mot den bakgrund har ett nytttransportupplägg tagits fram i syfte att trygga att så stor delav virket som möjligt skall kunna gå med järnväg. Genom attvirket koncentreras till färre terminaler har angetts att tågenkan fyllas snabbare så att vagnpark och lok i stort sett kanhållas i gång kontinuerligt. Utförda miljöundersökningar visarvidare på i stort sett oförändrade utsläpp av olikaförbränningsgaser med det nya systemet, eftersom de lok somanvänds är dieseldrivna. Ett ökat vägslitage uppstår docksamtidigt som ökad genomfartstrafik i tätorter kan orsakaproblem.För uppbyggnaden av ett rationellt transportsystem är vidareen rationell terminalstruktur av väsentlig betydelse. Utskottetbedömer mot denna bakgrund att förslaget i motionerna T224 (s)och N283 (s) om att anlägga en ny containerterminal i kanvara intressant för att såväl förbättra den regionala balansensom för att effektivisera transportsystemet. Denna fråga bördock närmast bedömas av SJ och . Utskottet vill isammanhanget påtala möjligheten att söka statligaarbetsmarknadspolitiska medel.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetsamtliga berörda motionsyrkanden.6 Busstrafikfrågor6.1 MotionsförslagTre motioner behandlar busstrafikföretaget som isin helhet ägs av inom . Med nära5 000 medarbetare och mer än 2 700 bussar utgör Nordensstörsta bussföretag.I motion T540 (s) framhålls att med den hårdare konkurrensenvid upphandling av länstrafik är det av stor betydelse attsamtliga busstrafikföretag verkar utifrån likvärdiga villkor.Swebus förutsättningar att konkurrera om vissa långväga linjeranses dock vara något begränsade, då ägaren är detjärnvägsföretag som bussen i vissa fall skall konkurrera med.Swebus har dessutom som företag inom att på ägarensbegäran inleverera koncernbidrag. Motionärerna hävdar attbussföretaget mot denna bakgrund skulle fungera bättreoch generera ökad avkastning om det ges en fristående ställningfrån SJ. För att inte avskaffa samhällets möjligheter attkonkurrera om länstrafiken och för att inte skapa ett framtidaprivat monopol framhålls att det är av största vikt att Swebuskvarstår som ett starkt, samhällsägt bussföretag.I motion T524 (m) anges att den svenska bussmarknaden under desenaste åren har genomgått en genomgripande avreglering.Parallellt med uppluckringen av de kommunala monopolen har dockett förstatligande skett genom att utvidgat sinverksamhet. Enligt motionären finns det därför en uppenbarrisk att blir en alltför dominerande aktör på marknaden.Det anges vidare som omvittnat att dominerande ställninghindrar den fortsatta utvecklingen mot att allt flertrafikhuvudmän väljer att upphandla sin busstrafik. Vidareframhålls att det på principiella grunder är tvivelaktigt attdet svenska tågmonopolet SJ är en aktör inombusstrafiken, ett transportsätt som i viss omfattningkonkurrerar med tågtrafiken. är en väl avgränsad enhetinom affärsverket SJ, och en försäljning torde knappast påverkaSJ:s egentliga uppgift -- att bedriva tågtrafik -- i någonmärkbar omfattning. opererar uteslutande på en marknad --busstrafik -- där staten och det offentliga inte har någonanledning att delta som ägare. Det finns därför enligt motionenmycket som talar för att den svenska bussmarknaden skulleförbättras om försåldes till andra ägare än staten. Isammanhanget framhålls möjligheten för staten att styrautförsäljningen på så sätt att företaget säljs i delar tillolika investerare och/eller trafikföretag.I motion T506 (fp) betecknas det som allmänt bekant attkonkurrensen på bussmarknaden delvis urholkats de senaste åren.En ytterligare komplikation är att de kommunala bolagen ipraktiken saknar möjligheter att konkurrera om trafik utanförden egna kommungränsen. Enligt motionen är lösningen självklartinte att ge de kommunala bolagen utökade möjligheter attkonkurrera. Staten bör i stället minska sitt engagemang ochhärigenom bredda marknaden. Det faktum att statsägda Swebusintar en sådan dominerande roll anges irritera många kommuneroch har lett till en alltmer snedvriden konkurrens. Flerakommuner -- som egentligen vill konkurrensutsätta sinkollektivtrafik och upphandla den -- tvekar för att det statligabolaget intar en alltmer dominerande roll. Motionärenbegär därför att privatiseras.I motion T910 (s) anges att avsikten med den reformering avyrkestrafiklagen som trädde 1993 var att tillståndför långväga busstrafik skall beviljas mer generöst äntidigare. Sedan fattade detta beslut om förändringen iyrkestrafiklagen framhålls dock att helt nya förutsättningartillkommit inom kollektivtrafiksektorn. SJ har sålundatillsamans med samtliga länstrafikbolag och Gotlandslinjengenomfört ett enhetligt och rikstäckande samtrafiksystem förtåg--buss--båt i vilket över 1 000 orter sammanbinds medavseende på tidtabeller, information, genomgående biljetter ochtrafikledning vid trafikstörningar. Genom samtrafikplanen harredan skapats tvärförbindelser och fjärrförbindelser för mindreorter vilket var ett av syftena med lagändring. Fördetta ändamål har SJ och länstrafikföretagen bildatSamtrafiken i . Enligt motionen kommer detta företagsverksamhet lida ekonomisk skada om ansökningarna som prövasav regeringen beviljas. Detta kan leda till försämrade trafik-och fjärrförbindelser för mindre orter. I sammanhanget anges attSJ och länstrafikföretagen har träffatöverenskommelser om en rad gemensamma satsningar på nyatågsystem. I ett relativt glest befolkat land som ärutrymmet för två kollektivtrafiksystem begränsat. Mot dennabakgrund begärs en översyn av yrkestrafiklagen omtillståndsgivningen för långväga busstrafik.