bet · GH01LU16 · 1994-03-22 00:00:00 — Fotografirättens integration i upphovsrättslagen, m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1993/94:109 om fotografirättens integration i upphovsrättslagen.I propositionen föreslås att rätten till fotografier skallregleras i upphovsrättslagen och att lagen om rätt tillfotografisk bild upphävs. Fotografiska verk skall ifortsättningen få samma skyddstid som andra konstverk, vilketför närvarande innebär att skyddet upphör efter det årupphovsmannen avled. För fotografier som inte uppfyller kravetpå självständighet och originalitet, det s.k. verkshöjdskravet,skall skyddet upphöra bilden togs. Innehålleti skyddet för alla fotografier utformas i enlighet med vad somgäller för konstverk. Detta innebär bl.a. att fotografen fårskydd mot att hans fotografi återges i ändrat skick. Det innebärockså att den s.k. beställarregeln, dvs. presumtionsregeln omatt rätten till ett beställt fotografi tillkommer beställaren,avskaffas.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 april 1994.I betänkandet behandlar utskottet vidare fyra motioner somväckts med anledning av propositionen och nio motioner somväckts under den allmänna motionstiden under innevaranderiksmöte. Behovet av en lagreglering av rätten till ett beställtfotografi, upphovsmäns rätt att överlåta en beställdporträttbild och fotografers rätt att göra avsättning tillupphovsmannakonto tas upp i vardera två motionsyrkanden. Ianlutning till propositionsförslaget tas därutöver i ett yrkandeupp frågan om uppdelningen av fotografier i skilda kategorier.Tre motionsyrkanden rör frågan om rätt för konstnärer tillersättning vid vidareförsäljning av konstverk (droit de suite)och i två yrkanden tas upp de utövande konstnärernas rätt tillsina inspelade prestationer. Övriga motionsyrkanden gällerrätten att fritt avbilda konst på offentlig plats utomhus,rättighetsfrågor på musikområdet och en alternativ modell förersättning till upphovsmän.Utskottet har inhämtat kulturutskottets yttrande överpropositionen och de med anledning av propositionen väcktamotionerna. Yttrandet är fogat som bilaga 2 till betänkandet.Fackpressen, , , , , och har i ärendetinkommit med en gemensam skrivelse och därtill har företrädareför organisationerna inför utskottet framfört synpunkter påpropositionen. De har därvid särskilt riktat kritik mot attfotografilagens s.k. beställarregel enligt förslaget inte kommeratt föras över till upphovsrättslagen. Representanter förSvenska , ochKonstnärliga och ()har inför utskottet framhållit att det är väsentligt för deyrkesverksamma fotografernas villkor att beställarregelnupphävs.Länsmuseernas samarbetsråd och har i skriftargumenterat för ett bibehållande av beställarregeln. Nordiskamuseets fotosekreteriat har, på uppdrag av i en skrifttill utskottet framfört rådets stöd för propositionsförslaget. Iskrifter har vidare Konstnärliga och (), Svenska Fotografernas Upphovsrättsråd,, Grafisk Forbunds Ophavsretsfond iKöpenhamn, Nordiska Fotografernas Upphovsrättsråd, (), , vidSveriges Television, Norske Fotografers Opphavsrettsutvalg,Dansk Journalistforbund och Le Groupe de la Pyramide Europeuttalat sitt stöd för att fotografiska bilder ges samma skyddsom annan bildkonst och därvid särskilt framhållit vikten av attbeställarregeln för fotografier upphör att gälla. I ärendet harockså en skrivelse inkommit från Per ,Hägersten.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen med denändringen att ikraftträdandet flyttas fram till den 1 juli 1994.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats två reservationer (s). I proposition 1993/94:109 föreslår regeringen() efter hörande av Lagrådet att riksdagenantar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk,2. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt,3. lag om ändring i lagen (1979:611) om upphovsmannakonto,4. lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissaupphovsrättstvister.Lagförslagen har tagits in i bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1993/94:1091993/94:L6 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till prövningsförfarande förfotografer att göra avsättningar till upphovsmannakonto förarbeten som når verkshöjd.1993/94:L7 av och () variyrkas att beslutar om ett förtydligande av 27 §upphovsrättslagen i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:L8 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. att beslutar att skydd för fotografiska bilderges i 49 a § upphovsrättslagen,2. att beslutar att den s.k. beställarregeln i dennuvarande 14 § fotografilagen införs i upphovsrättslagen, såvittavser rätten att förfoga över fotografier (den ekonomiskarätten) framställda efter beställning.1993/94:L9 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att den s.k. beställarregeln i den nuvarande 14 §fotografilagen införs i upphovsrättslagen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /941993/94:L801 av () vari yrkas attriksdagen beslutar införa följande ändringar i 24 § förstastycket lagen om upphovsrätt (1960:729): Konstverk får avbildasom de stadigvarande är placerade på eller vid allmän platsutomhus och inte utgör huvudmotivet på bilden.1993/94:L802 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom upphovsrätten.1993/94:L803 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgifter vid vidareförsäljning av konst.1993/94:L804 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts meduppgift att se över de upphovsrättsliga aspekterna påelektronisk kopiering.1993/94:L805 av och (fp,c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ersättning vid vidareförsäljningav konst.1993/94:L806 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att rätt till insättning påupphovsmannakonto också skall avse intäkt av fotografiska verk.1993/94:L807 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beställd porträttbild.1993/94:Kr241 av Per () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning avrättighetsfrågorna m.m. på musikområdet i syfte att undanröjaonödiga hinder m.m.,5. att hos regeringen begär en utredning av påmusikområdet utövande konstnärers skydd för sina prestationer ienlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Kr307 av m.fl. (s) vari yrkas65. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upphovsrättsliga frågor för musiker,sångare, skådespelare, dansare och artister,68. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning vid vidareförsäljning avkonstverk. Allmän bakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk ger ett tidsbegränsat skydd åt den som skapatett sådant verk. Skyddet innebär att den som skapat verket harrätt att utnyttja detta ekonomiskt och har ett visst ideelltbetonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används.Har flera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket harvar och en av dem upphovsrätt.Begreppen litterärt och konstnärligt verk i lagen är mycketvidsträckta. Till litterära verk räknas bl.a. skönlitteratur ochbeskrivande framställningar i ord såsom vetenskapliga arbetenoch handböcker. Som konstnärliga verk räknas i princip allaformer, i vilka verk skapas i syfte att nå en konstnärligverkan, t.ex. i bild, rörelse eller toner. Till denna grupp hörbl.a. målningar, alster av bildhuggarkonst, sceniska verk somteaterpjäser och koreografiska verk, musikaliska kompositionerbåde när de framförs och framträder i notskrift samt filmverk,både spelfilmer och under vissa förutsättningar kortfilmer ochjournalfilmer.För att en produkt över huvud taget skall anses som ett verkoch därmed komma i åtnjutande av skydd enligt lagen måste den havad man brukar kalla verkshöjd. Kravet på verkshöjd kanuttryckas så, att en produkt är ett verk om den praktiskt settinte har kunnat framställas av två personer oberoende avvarandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag somflera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagligasamtal, enklare nyttoföremål och andra prestationer avrutinmässig eller alldaglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Det kan varafixerat på ett materiellt underlag, dvs. i ett exemplar.Exemplar av verket är inte blott en bok eller en målning som kange en omedelbar upplevelse av verket, utan också engrammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matris osv., somendast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan ocksåframträda i obeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonernaav ett musikstycke, i bilden på filmduken ellertelevisionsskärmen. Alla former vari verket framträder fallerinom dess skyddssfär, även bearbetningar.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verkinnefattar en principiell ensamrätt att framställa exemplar avverket och att göra verket tillgängligt för allmänheten, t.ex.genom att framföra eller visa det offentligt och sprida exemplarav verket. Som framställning av exemplar anses bl.a. inspelningav verket på band eller annan anordning från vilken det kanåterges.Ett verk framförs offentligt när det presenteras förallmänheten i obeständig form, t.ex. när en dikt läses upp, ettmusikstycke spelas, en film visas eller ett verk sänds ut iljudradio eller television. Ett framförande är offentligt närdet sker på en plats dit allmänheten äger tillträde. Härmedjämställs det fallet att framförandet anordnas iförvärvsverksamhet inför en större sluten krets, framför allt påen större arbetsplats (s.k. industrimusik).Ett uttryckligt skydd för datorprogram infördes iupphovsrättslagen först . Innebörden av detta är attdatorprogram i princip åtnjuter samma upphovsrättsliga skydd somandra litterära verk. Programmen skyddas inte bara mot direktkopiering utan också mot framställning av exemplar av programmeti bearbetat skick utan rättighetshavarens tillstånd.Det upphovsrättsliga skyddet gäller , som regel räknatfrån upphovsmannens död.Upphovsrättslagen innehåller också regler om s.k. närståenderättigheter. Dessa regler ger musiker, skådespelare och andrautövande konstnärer ett rättsligt skydd då de framför litteräraeller konstnärliga verk. Sådana framföranden får inte utankonstnärens samtycke spelas in på film, varmed jämställsvideogram, på fonogram (grammofonskivor, kassettband, m.m.)eller på annan anordning genom vilken de kan återges. De fårinte heller utan rättighetshavarens samtycke sändas ut i bl.a.radio eller TV. Inspelningar av framföranden får mångfaldigasendast med konstnärens medgivande. Vidare gäller att utövandekonstnärer har rätt till ersättning då ljudinspelningar användsvid radio- eller TV-sändningar eller utnyttjas offentligt iförvärvssyfte. Också för de utövande konstnärerna gäller en50-årig skyddstid, räknad från framförandet.Till de närstående rättigheterna räknas även det skydd somfonogramproducenter samt radio- och TV-företag har enligtupphovsrättslagen. Fonogram får inte utan producentens samtyckeeftergöras eller överföras till andra anordningar genom vilka dekan återges. Vidare har fonogramproducenten rätt till ersättningdå ljudupptagningen används vid radio- eller TV-sändning ellerutnyttjas offentligt i förvärvssyfte. Beträffande radio- ochTV-sändningar gäller att de inte utan företagets medgivande fåråterutsändas eller spelas in på en anordning genom vilken de kanåterges. Gjorda inspelningar får inte överföras till någon annansådan anordning såvida inte företaget samtycker.Skyddet för upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är i vissaavseenden inskränkt av hänsyn till allmänna eller enskildaintressen.Den som gör intrång i de rättigheter som lagen ger upphovsmänoch andra rättighetshavare kan dömas till straff och förpliktasutge skadestånd.Fotografers rättigheter till sina bilder regleras inte iupphovsrättslagen utan i lagen (1960:730) om rätt tillfotografisk bild. Lagen gäller alla typer av fotografiska bilderoch således bl.a. bilderna i en film. Liksom upphovsrättslagenhar den nuvarande fotografilagen tillkommit i samarbete medDanmark, och och bygger påinternationella konventioner.Enligt huvudregeln i fotografilagen har den som framställt enfotografisk bild uteslutande rätt att genom fotografi, tryck,teckning eller annat förfarande framställa exemplar av bildenliksom att visa den offentligt. Fotografen har således enförfoganderätt till bilden, något som i huvudsak skyddar detekonomiska värdet av bilden. Fotografilagen innehåller ocksåregler om ett ideellt skydd av bilden.För ett beställt fotografi gäller särskilda regler. Enligt14 § fotografilagen tillkommer rätten till sådan bildbeställaren, om inte annat uttryckligen har avtalats. Fotografenfår dock på sedvanligt sätt ställa ut bilden i reklamsyfte, ominte beställaren förbjuder det. När det gäller beställdaporträtt får beställaren ta in porträttet i en tidning ellertidskrift eller i skrift med biografiskt innehåll, förutsatt attfotografen inte har gjort särskilt förbehåll mot det. På dennapunkt skiljer sig fotografilagen från upphovsrättslagen. Enligtupphovsrättslagen tillkommer nämligen upphovsrätten tilllitterära och konstnärliga verk från början alltid den som harskapat verket. Detta gäller såväl den ekonomiska rätten attmångfaldiga verket m.m. som den ideella rätten. Den ekonomiskarätten kan emellertid enligt 27 § upphovsrättslagen överlåtastill annan. I fråga om beställd porträttbild gäller dock attupphovsmannen inte får överlåta rätten till bilden utantillstånd av beställaren eller dennes arvingar. Att exemplar avett verk överlåts innebär inte att upphovsrätten överlåts.Skyddstiden är enligt fotografilagen i regel från det årdå bilden framställdes. Om fotografiet har ett konstnärligteller vetenskapligt värde gäller skyddet somenligt upphovsrättslagen, dvs. under fotografens livstid och 50år därefter.Den upphovsrättsliga lagstiftningen gäller främst svenska verkoch prestationer. Genom anslutning till olikainternationella konventioner har förpliktat sig att geskydd också åt verk och prestationer med ursprung i ett stortantal andra länder. Den svenska lagstiftningen bygger liksommotsvarande lagar i andra nordiska länder på innehållet i dessakonventioner. Bland sådana konventioner kan här nämnas särskilt1886 års Bernkonvention för skydd av litterära och konstnärligaverk, världskonvention om upphovsrätt och 1961 årsinternationella konvention om skydd för utövande konstnärer,framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen).Konventionerna bygger på i huvudsak två principer. Den ena äratt varje konventionsstat skall ge samma skydd åt verk ochprestationer från andra konventionsstater som staten i fråga nationella verk och prestationer. Den andra är att enkonventionsstat är förpliktad att garantera de andrakonventionsstaternas verk och prestationer ett visstminimiskydd.Utskottet kommer nedan -- efter en redovisning avpropositionens huvudsakliga innehåll -- att under skildarubriker ta upp de frågor i propositionen som aktualiseratsgenom motionerna eller som eljest har tilldragit sig utskottetsuppmärksamhet. Utskottet behandlar därefter fristående motionerom olika upphovsrättsliga spörsmål.Propositionens huvudsakliga innehållRätten till fotografier skall regleras i upphovsrättslagen ochfotografilagen skall upphävas. Fotografiska bilder skall, om deuppfyller kravet på verkshöjd, skyddas enligt 1 kap.upphovsrättslagen. De åtnjuter därigenom samma skydd och sammaskyddstid som andra konstverk, vilket bl.a. innebär att skyddetupphör då upphovsmannen avled. Fotografiersom inte är verk skall skyddas enligt en ny bestämmelse i 5 kap.upphovsrättslagen som en närstående rättighet. Skyddet för dessafotografier upphör då bilden framställdes. Debåda skyddsformerna ges ett likartat innehåll.Den s.k. beställarregeln, dvs. fotografilagens bestämmelse omatt beställaren har rätten till ett fotografi som har utförts påbeställning, förs inte över till upphovsrättslagen. Fotografenskall emellertid inte utan beställarens tillstånd få utöva sinrätt till en beställd porträttbild.Fotografilagens bestämmelse om rätten att använda fotografieri rättsvårdens och den allmänna säkerhetens intresse förs övertill upphovsrättslagen.Till grund för propositionen ligger det förslag tillfotografirättens integration i upphovsrättslagen somUpphovsrättsutredningen presenterade i sitt slutbetänkande(1990:30) Översyn av upphovsrättslagstiftningen. Utredningensförslag i övrigt låg till grund för proposition 1992/93:214 omändringar i upphovsrättslagen, vilken antogs av våren1993 (se bet. 1992/93:LU44 och rskr. -- Betänkandet harremissbehandlats.Upphovsrättsligt skydd för fotografiska bilderUpphovsrättsutredningen har i sitt förenämnda betänkandeansett att rätten till fotografisk bild bör regleras iupphovsrättslagen. Utredningen föreslog därför attfotografilagen upphävs och att undantaget i 10 §upphovsrättslagen för fotografisk bild tas bort. Därigenom blirupphovsrättslagens regler tillämpliga på fotografiska bilder somär verk i upphovsrättslig mening. Av praktiska skäl bör dockenligt utredningens uppfattning alla fotografiska bilder åtnjutaskydd enligt upphovsrättslagen, oberoende av om de är verk ellerinte. Den viktigaste följden av utredningens förslag skulle bliatt alla fotografiska bilder jämställs med konstverk, både vadgäller skyddets omfattning och skyddstidens längd, dvs. 50 årefter fotografens dödsår. Enligt fotografilagen gäller dennaskyddstid, som inledningsvis nämnts, endast för fotografier somhar konstnärligt eller vetenskapligt värde medan skyddstiden förövriga fotografier är från framställningsåret.I två avseenden ansåg utredningen att en integration avfotografirätten i upphovsrättslagen kräver särregler förfotografier. Sålunda föreslogs att vissa arkiv och museer genomen avtalslicensordning skall få en begränsad rätt att framställaexemplar av fotografier i sina samlingar. Vidare föreslogs attfotografilagens bestämmelse om att en fotografisk bild fritt fårutnyttjas i rättsvårdens och den allmänna säkerhetens intresseöverförs till upphovsrättslagen.Utskottet erinrar om att fotografirätten senast behandladesav med anledning av motioner, som väckts i anslutningtill proposition 1992/93:214 om ändringar i upphovsrättslagen(se bet. 1992/93:LU44). I propositionen lades inte fram någotförslag om integrering av fotografirätten i upphovsrättslagen. frågan hänvisades i propositionen till pågående arbete inomEG. Ett av de pågående projekten inom EG när det gällerharmoniseringen av medlemsstaternas upphovsrättslagar avsågnämligen ett förslag till direktiv om vilka skyddstider somskall gälla för upphovsrätten, fotografirätten och de närståenderättigheterna. Det kommande EG-direktivet om skyddstider, somsyftade till en total harmonisering och inte bara att lägga fastvissa minimitider, förväntades komma att reglera vilkenskyddstid -- även övergångsvis -- som skulle komma att gälla förbl.a. Mot den bakgrunden framstod det enligtföredragande statsrådet inte som lämpligt att vid den tidpunktenlägga fram förslag innebärande bl.a. ändrad skyddstid förfotografier. Föredraganden ställde sig emellertid positiv integration av fotorätten i upphovsrättslagen, och honuteslöt inte att det kunde bli möjligt att, när klarhet hadevunnits om innehållet i direktivet om skyddstider, återkommatill med ett förslag om integration på ett så tidigtstadium att den kunde genomföras med att den dåföreslagna lagstiftningen föreslogs träda i kraft.Utskottet delade utredningens grundläggande uppfattning attdet nuvarande skyddet för fotografiska bilder är alltför snävtoch att fotograferna därför bör få ett mer omfattande skydd försina bilder. Däremot måste det, enligt vad utskottet särskiltframhöll, sättas i fråga om det är lämpligt att, såsomUpphovsrättsutredningen har föreslagit, ge fulltupphovsrättsligt skydd under sedvanlig skyddstid -- ocksåretroaktivt -- åt alla bilder, oavsett om de är verk eller inte.Enligt utskottets mening strider det nämligen mot hittillstillämpade rättsprinciper inom upphovsrätten att ge ett såomfattande skydd även till alster som inte uppfyller några somhelst kvalifikationskrav.Enligt utskottet fanns det anledning att räkna med att en s.k.common position beträffande EG-direktiv om de upphovsrättsligaskyddstiderna skulle läggas fram . Utskottet noteradeockså att man i avsåg att -- förutsattatt EG-arbetet då hade fått en klar inriktning -- lägga framförslag om en integration i upphovsrättslagen av reglerna omrätt till fotografier utan att invänta att det kommandeEG-direktivet blir bindande för medlemsstaterna.Utskottet framhöll som sin uppfattning att det var synnerligenangeläget att fotografier som kan anses vara verk iupphovsrättslig mening blir jämställda med annanbildkonst. Enligt utskottet borde förslag till erforderliglagstiftning läggas fram så snart det blev möjligt att dra säkraslutsatser om huvuddragen i det kommande EG-direktivet. sålunda anförde gav som sin meningregeringen till känna.I förevarande proposition redovisas att i juli 1993antog en gemensam ståndpunkt rörande direktivet om skyddstiderav det innehåll som -- enligt vad utskottet hade anfört -- detfanns anledning att räkna med. Att behandlingen inom EG haravancerat så långt att en gemensam ståndpunkt har nåtts innebärenligt föredragande statsrådet att tillräckligt säkra slutsatserom direktivets slutliga innehåll kan dras. Något hinderföreligger därför inte längre mot att lägga förslag omintegration av fotografirätten i upphovsrättslagen.I propositionen framhålls att det bör sakna betydelse huruvidaett konstverk har framställts genom fotografisk teknik eller påannat sätt när det gäller att bestämma vilka skyddsregler somskall gälla för konstverket. Därtill anförs att såväl praktiskasom kulturpolitiska skäl talar för att fotografiska verk ochandra konstverk behandlas lika. Detta talar enligt föredragandestatsrådet för att fotografiska verk bör regleras iupphovsrättslagen. Vidare framhålls att rättighetshavarna tillfotografier, även bilder som inte utgör verk, bör skyddas motatt bilderna återges i ändrat skick. Sådant skydd har blivitallt viktigare med hänsyn till den tekniskautvecklingen eftersom möjligheterna att förändra bilder medhjälp av datateknik och elektronik har ökat kraftigt. Rättslägetförändras enligt föredraganden på önskvärt sätt om rätten tillfotografier regleras i upphovsrättslagen, varvid fotografiernages det skydd mot återgivande i ändrat skick som följer av denlagens regler.I stället för den av föreslagnaordningen att ge alla fotografier, oavsett om de uppfyllerverkshöjdskriteriet eller inte, fullt upphovsrättsligt skydd,föreslås i propositionen att de fotografiska verken skyddas somkonstverk enligt 1 kap. upphovsrättslagen och att skyddet förfotografier utan verkshöjd skall behandlas i en ny bestämmelse i5 kap. upphovsrättslagen som en närstående rättighet.Skyddstiden för de prestationer som regleras i 5 kap.upphovsrättslagen är då prestationen tillkom.Detta talar enligt föredraganden för att den nya kategori avprestationer som tillkommer, fotografier som inte kan ansessom verk, ges samma skyddstid. För den ståndpunkten talar,anförs det vidare, även det faktum att den nuvarande skyddstidenpå ofta löper ut redan under fotografens yrkesverksammaliv. Han kan därför tvingas se att hans tidiga produktionanvänds fritt trots att han är verksam. Vidareframhålls att gränsdragningen mellan fotografiska verk och andrafotografier inte så ofta blir aktuell om skyddstiden för desenare förlängs.I propositionen framhålls vidare att fotografier som saknarverkshöjd visserligen inte får ett skydd som är lika starkt somdet skydd som tillkommer verksfotografier, men som ändå näraansluter till det upphovsrättsliga skyddet. Skillnaden bestårhuvudsakligen i att skyddstiderna beräknas på olika sätt och attkretsen av rättighetshavare bestäms något olika.