bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — I denna skrivelse förordas bl.a. att uppmärksamhetskall fästas vid att en varaktigt ohållbar livsstil i i-länderna är likaoroande som en ohållbar folkökning i -- en balans mellan befolkningoch resurser är ett gemensamt ansvar för alla länder. Vidare bör sambandet påsamhällsnivå mellan en snabb folkökning och fattigdom betonas. Det börunderstrykas att de nationella regeringarna har huvudansvar för en hållbarpolitik på befolkningsrelevanta områden. Ett perspektiv på befolkningsfrågornasom utgår från kvinnans och mannens roller och som betonar social och ekonomiskutveckling för kvinnor bör anläggas. Frågorna om utbildning för flickor ochkvinnor och om en könsuppdelad statistik poängteras.Världskvinnokonferensen har bl.a. till syfte att skapa ett förnyat politisktåtagande för att de åtgärder som tas upp i slutdokumentet för i skall kunna genomföras före år 2000.Pekingkonferensen kommer att ägnas följande två huvudfrågor. En utvärdering avi vilken utsträckning de framåtsyftande strategierna har genomförts pånationell, regional och internationell nivå samt antagande av en handlingsplan.Följande frågor ingår i handlingsplanen.kvinnors rättigheter enligt nationell lagstiftning och internationellakonventioner,kvinnor i beslutsfattande positioner (särskilt när det gäller ekonomiska,sociala och politiska frågor),analfabetism bland kvinnor och flickor,kvinnor och flickor som lever i fattigdom, i synnerhet de som lever i extremfattigdom,kvinnors och flickors hälsa (särskilt tillgång till föda, mödrahälsovård ochfamiljeplanering),våld mot kvinnor och flickor; i familjen, på arbetsplatsen och i samhället,nationella, institutionella mekanismer för kvinnofrågor,flyktingkvinnor och flickor, migrerande kvinnor och flickor samtkvinnor/flickor som lever i konfliktdrabbade områden ochkvinnor och ny teknologi (särskilt högteknologi).Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att flertalet av de frågor somtas upp i motionerna kommer att behandlas vid ochVärldskvinnokonferensen. Utskottet utgår från att såväl iförberedelsearbetet inför konferenserna som vid själva konferenserna aktivtkommer att betona vikten av olika familjeplaneringsåtgärder som exempelvistillgängligheten av preventivmedel, utbildning för kvinnor och allmänt höjandeav kvinnors legala och sociala ställning.Till krav som syftar till att förbättra kvinnors ställning ochlevnadsvillkor hör rätten till säker och legal abort. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att utskottet (bet. 1993/94:UU3) underströkatt människor måste ha tillgång till en kvalitativt fullgod service förreproduktiv hälsa, inkl. familjeplanering och rätt till säker och legal abort.Det är också viktigt, sade utskottet, att informera om skadeverkningar avosäkra och illegala abortmetoder.Vad gäller det svenska biståndet har utskottet vid flera tillfällenunderstrukit (/93:UU15) att det är fullt motiverat att alltutvecklingssamarbete genomsyras av en vilja att identifiera och åtgärda problemsom rör kvinnans ställning. Det omfattande arbete som pågår för att integrerakvinnofrågor i det svenska biståndet bör enligt utskottets mening ytterligarebyggas ut.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna U212 (s)yrkande 5 (delvis), U224 (m), U642 (fp, s, m, c, nyd, v) yrkandena 1--7, U646(kds, s, m, c, nyd, -) yrkande 4 samt motion A815 (c) yrkandena 7 och 8 ärbesvarade.Förekomsten av prenatal könsdiskriminering, dvs. abort av flickfoster, är ettutslag av patriarkaliska och sociala strukturer och därmed följande ojämlikhetmellan könen som råder i stora delar av världen. De svenska biståndsinsatsernaär, som utskottet redovisat i det föregående, i hög grad inriktade på åtgärdersom syftar till att på olika områden stärka kvinnornas och barnens ställningoch rättigheter. Utskottet utgår från att man i det svenska biståndetuppmärksammar och genom olika insatser, bl.a. genom utbildnings- ochupplysningskampanjer, söker ändra attityder till flickors/kvinnorsmänniskovärde. Det är därvid angeläget att kvinnor och flickor ses som entillgång i alla samhällen och inte som en belastning. Med hänvisning till detanförda finner utskottet motion U646 (kds, s, m, c, nyd, -) yrkande 3 besvarad.Motionsförslag som tangerar de här behandlade kommer att behandlas iutskottets betänkande UU26 om mänskliga rättigheter.Med anledning av förslaget i motion A815 (c) som syftar till en förbättringav kvinnors och barns situation i flyktinglägren vill utskottet anföraföljande.Inom UNHCR (FN:s flyktingkommissarie) har man vid planeringen av insatsersamt vid upprättandet av flyktingläger tagit stor hänsyn till kvinnornas ochbarnens situation och speciella behov. En särskild koordinator med uppgift attansvara för att denna aspekt på att flyktingproblemet fullt ut beaktas hartillsatts. Efter beslut av har särskilda åtgärder vidtagitsför att öka skyddet och förbättra omhändertagandet av kvinnor som våldtagits.Utskottet vill också erinra om att ställt upp som samordnare i frågorsom avser barns välfärd inom ramarna för den multilaterala arbetsgrupp sombehandlar flyktingfrågor i . I uppdraget ingår både normativtarbete samt konkreta insatser för att främja flyktingbarnens välfärd bl.a. påVästbanken och Gaza.Enligt vad utskottet inhämtat har och de nordiska länderna verkat föratt i UNHCR:s arbete större hänsyn skall tas till det faktum att majoriteten avvärldens flyktingar utgörs av kvinnor och barn.Mot denna bakgrund räknar utskottet med att man från svensk sida ävenfortsättningsvis aktivt kommer att verka för att de speciella problem somdrabbar kvinnor och barn i katastrof- och flyktingsituationer beaktas.När det gäller förslaget i motion Sf634 (fp) om biståndsinsatser för kvinnori det tidigare som utsatts för sexuellt våld vill utskottet erinraom att har gett stöd till insatser för att stödja dessa kvinnor genomVärldshälsoorganisationen, WHO, och Internationella rödakorsfederationen.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att en framställning frånriksdagens sida med anledning av motionerna A815 (c) yrkande 10 och Sf634 (fp)yrkande 3 inte är påkallad.Barn och utvecklingSammanfattning av motionernaMotion U231 (kds, s, m, fp, c, nyd, v,-) yrkande 2 tar upp de problem somhiv/aids-epidemin har fört med sig för många barn. bör, ansermotionärerna, ta initiativ till en kartläggning av situationen för de barn somblivit föräldralösa och initiera olika projekt för att hjälpa dem. Frågan börockså tas upp i diskussioner med biståndsländerna.Vänsterpartiet tar i motion U613 yrkande 7 upp det barnarbete som förekommeri många och pekar på de svåra förhållanden som dessa barn lever under.Motionärerna vill att man från svensk sida skall vidta kraftfulla åtgärder föratt motverka förekomsten av barnarbete. De betonar betydelsen avfattigdomsbekämpning och bistånd till skolor i de länder där barnarbeteförekommer.Den vedervärdigaste formen av barnarbete är, säger motionärerna,barnprostitution. Direkta hjälpinsatser för att rädda barnen ur sexträsket ärgivetvis viktiga. Men enligt motionärerna är det ännu viktigare att angripafattigdomen, ge ökat bistånd till skolor, genomföra jordreformer, skaffaarbetstillfällen och att genom upplysning förändra attityder. Motionärernaföreslår i yrkande 8 att i ett uttalande till regeringen skall ställasig bakom motionärernas synpunkter på behovet av ökade svenska biståndsinsatserpå områden som är av betydelse för att motverka barnprostitution.I den socialdemokratiska partimotionen U615 (yrkandena 3, 4 och 5) föreslåsen rad åtgärder inom biståndspolitiken för att bygga ut stödet till barnen.Motionärerna menar att nästan allt bistånd har en barnaspekt men att olikabiståndsprogram i olika hög grad främjar barnens rättigheter. De anser att deekonomiska reformer som genomförs i biståndsländerna måste kompletteras medsociala skyddsnät för att förhindra att vissa grupper av barn blirstrukturomvandlingens offer. Barnperspektivet måste ges utrymme i delandanalyser som ligger till grund för planeringsdiskussioner.UtskottetKonventionen om barnets rättigheter som trädde i kraft kanbetraktas som en uppmaning till alla länder att på alla plan se till barnensbästa. Den är ett av flera internationella avtal, som bl.a. förpliktigaranslutna stater att främja och skydda barnets rättigheter. sombarnkonventionen är den konvention som flest stater har ratificerat, ökarantalet arbetande barn i världen. Det är uppenbart att hoten mot barnensöverlevnad, hälsa och utveckling är störst i de fattigaste, mest skuldtyngdaoch konfliktdrabbade länderna. Situationen för barnen fortsätter att vara svåri många delar av världen. Undernäring, övergepp av olika slag, dåliga elleringa utbildningsmöjligheter hör till vardagen. , i vilkenbl.a. har en ledamot, har till uppgift att granska och följa upp derapporter konventionsstaterna lämnar beträffande efterlevnaden avbarnkonventionen. Konventionsstaterna förpliktigas också att främja ochuppmuntra internationellt samarbete speciellt i fråga om utvecklingsländernasbehov av bistånd i frågor som rör barnens möjligheter till utveckling.Sveriges bistånd är också i hög grad inriktat på primärhälsovård,familjeplanering, nutrition, vatten och sanitet samt primärskolor och andrautbildningsinsatser. är den största bidragsgivaren till FN:s barnfondUnicef och finansierar av fondens basbudget. En viktig del avUnicefs arbete är att följa upp efterlevnaden av ochbarntoppmötet som ägde rum . Detta har inneburit att stött ettåttiotal utvecklingsländer med att ta fram nationella handlingsplaner i syfteatt tillvarata barnens rätt i samhället. Av årsredovisningen Svenskt bistånd1992/93 framgår att har haft bilaterala konsultationermed . har vid dessa möten tagit upp frågor om bl.a. barn isärskilt utsatta omständigheter såsom gatubarn och barn i krig, kvinnofrågoroch familjeplaneringspolitik. Från svensk sida kommer samtalen attföljas upp årligen.För att komma till rätta med förekomsten av barnarbete måste eninkomstgenererande verksamhet knytas ihop med utbildningsinsatser. Unicefstödjer därför projekt i en rad länder där fattiga barn ges både möjlighet attutföra ett arbete under kontrollerade former och få organiserad skolgång.Barnprostitution har samma grundorsak som barnarbete -- fattigdom. Det är deoskolade och fattigaste barnen som i första hand blir föremål för sexuellexploatering. I åtar sig konventionsstaterna att skydda barnetmot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Vidare skallstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra att barn utnyttjas förprostitution eller annan olaglig sexuell verksamhet, i pornografiskaföreställningar och i pornografiskt material. Likväl bryter ett stort antalländer mot artiklar i den konvention de ratificerat.SIDA har beslutat att från anslagsposten Bistånd till demokrati ochmänskliga rättigheter avsätta medel för bekämpning av barnsexturism.I propositionen påpekas att många länders regeringar i praktiken ärlikgiltiga för barnens situation genom att förekomsten av barnprostitution,jakt på gatubarn, slavarbetet m.m. inte aktivt motarbetas. Här är det inteendast en fråga om fattigdom utan också avsaknad av en vilja till förändring.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen avser att i detsvenska biståndsarbetet ge fortsatt hög prioritet åt barnens rättigheter inombiståndssamarbetet och i uppföljningen inom FN-systemet. Ökad uppmärksamhetmåste ägnas det växande våldet mot barn, vilket tar sig uttryck i slavarbete,jakt på gatubarn och barnprostitution. Det är också positivt att regeringenavser att verka för att staternas åtaganden enligt ochaktionsprogrammet omsätts i nationell politik så att barnens rättigheter ochbehov de facto tillgodoses. Barnperspektivet bör ingå i de landanalyser somligger till grund för planeringsdiskussioner.Utskottet vill understryka vikten av att man från svensk sida på alla sättsöker förbättra situationen för de barn som drabbas av krig och konflikter.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna U613 (v)yrkandena 7 och 8 samt U615 (s) yrkandena 3, 4 och 5 och är besvarade.Med anledning av förslaget i motion U231 yrkande 2 om stöd till projekt föratt hjälpa de barn vilkas föräldrar avlidit i hiv/aids vill utskottet anföraföljande.Världshälsoorganisationens (WHO) globala aidsprogam har en ledande roll närdet gäller stöd till de mest utsatta länderna att utveckla och genomföranationella aidsprogram. Dessa program har främst tagit sikte på insatser inomhälsoområdet och endast i mindre utsträckning inbegripit insatser inom andrasektorer.Efter diskussioner mellan ett antal givarländer har i januari1994 beslutat att rekommendera att ett särskilt program inrättas. Programmetskall vara ett integrerat program i vilket personal från WHO samt från andraberörda FN- organ som UNDP, , , och skall ingå.Syftet är att få de berörda organisationerna att samordna sina insatser i desärskilt drabbade utvecklingsländerna.Sverige har varit aktivt engagerat i arbetet för att få fram en samordninginternationellt. Enligt vad utskottet inhämtat kommer ävenfortsättningsvis att vara pådrivande för att tillsammmans med andraorganisationer i större utsträckning än uppmärksammar den svårasituation som de barn vilkas föräldrar avlidit i aids har.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion U231 (kds, s, m,fp, c, nyd, v, -) yrkande 2 är besvarad.Multilateralt utvecklingssamarbeteSammanfattning av propositionen (s. 84--90)I propositionen diskuteras effektiviteten i det multilaterala systemet. Detgäller, sägs det, att skapa multilaterala institutioner som är starka ochprofessionella, väl definierade med hög integritet och avgränsade mandat ochmed tydliga styr- och finansieringssystem där just multilateralismen, dvs. detgemensamma åtagandet, står i förgrunden. agerande i multilateralautvecklingsorgan styrs av en strävan att utifrån våra egna biståndspolitiskamål och prioriteringar skapa förutsättningar för dessa institutioner att verkapå ett effektivt sätt. Kraven på effektivitet från medlemsländerna måstesåledes i första hand riktas mot organisationernas styrformer som ett medel föratt effektivisera den faktiska verksamheten.Enligt propositionen är de styrformer som finns i de internationellafinansieringsorganen, dvs. främst och de regionalautvecklingsbankerna, i huvudsak ändamålsenliga och funktionella medan förFN-systemet bilden är mer komplicerad.I propositionen redovisas att beslötom en reformering av FN:s biståndsverksamhet. De nya principer för verksamhetensom fastlagts bygger till stora delar på Nordiska analys ochförslag. Beslutet innebär att Ecosocs arbetsformer förändras. Under en del avEcosoc skall ett årligt högnivåmöte hållas om FN:s samlade biståndsverksamhetvarvid bl.a. riktlinjer skall ges för hur denna verksamhet skall drivas. Dettamöjliggör att FN får en samlad policy och klarare prioriteringar för denekonomiska och sociala verksamheten.En central del av beslutet är att de nuvarande styrelserna för FN:s programoch fonder skall ersättas med mindre, exekutiva styrelser.Styrelserna skall träffas regelbundet för att löpande styraverksamheten med utgångspunkt från de övergripande riktlinjer som ges avEcosoc. Styrelserna skall inte som sammanträda i utan irespektive organs högkvarter.Genom beslutet om förändrade styrformer har ett första viktigt steg tagitsför att få till stånd ett effektivare FN-bistånd. Det är ett grundläggande ochavgörande steg för att stoppa fragmentiseringen av FN-biståndet, liksom för atthejda den marginalisering som pågått under senare år.Enligt propositionen är det angeläget att tillsammans med de övriganordiska länderna finner former för fortsatt aktivt agerande bl.a. när detgäller styrelsearbetets utformning. Ett instrument i detta arbete är, sägs det,vår bidragsgivning, där våra höga andelar ger oss ett gynnsamt läge. För attfullt ut kunna nyttja detta instrument har regeringen en beredskap attperiodicera utbetalningarna på grundval av takten och framstegen i detfortsatta reformarbetet.I propositionen lämnas följande redovisning av budgetering av internationelltförhandlade bidrag.Utlåningen via och de regionala utvecklingsbankernasutvecklingsfonder finansieras genom bidrag från medlemsländerna, vilka iåterkommande förhandlingar beslutar om påfyllnader av fondernas resurser. Ensådan påfyllnad sträcker sig normalt över en tre- eller fyraårsperiod, ochmedlemsländerna fastställer vid förhandlingarna sina respektive bidrag för helaperioden, vilka sedan erläggs genom årliga bidrag.Budgetering av dessa bidrag har tidigare skett på så sätt att det i varje årsbudget anslagits en summa motsvarande det totala svenska årsbidraget. Detta harsedan erlagts i form av en skuldsedel som deponerats i . begärt att få tillgång till medel har en s.k. dragninggenomförts, vilket innebär att medlen dragits från summan på skuldsedeln. Dessadragningar sker emellertid först då organisationen behöver resurser förutbetalningar till godkända projekt, varför delar av de anslagna medlenförblivit outnyttjade under en följd av år. En betydande mängd outnyttjademedel härrörande från tidigare påfyllnader har på detta sätt kommit att byggasupp under anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram.För gäller /93 en ny budgeteringsmetod, vilkeninnebär att regeringen inte längre anslår medel motsvarande det totala svenskaårsbidraget, utan i stället anslår summan av årets beräknade dragningar frånlagda skuldsedlar. På detta sätt kommer de anslagna medlen att motsvara demedel som verkligen används för utbetalningar , och inga nya reserverbyggs därför upp. minskar den existerande potten outnyttjade medel itakt med att dragningarna från tidigare fondpåfyllnader, för vilka budgeteringskett enligt de gamla principerna, fortsätter.Det är viktigt att understryka att systemförändringen inte i sig påverkaromfattningen av de svenska åtagandena gentemot utan endast utgör enbudgetmässig omfördelning över tiden. Anslagen fördelas över ett större antalår och medel till respektive påfyllnad anslås så länge som IDA:s dragningarfrån motsvarande skuldsedlar pågår. Därigenom måste medel anslås för dragningarfrån flera påfyllnader . kommer årliga åtaganden och anslagför beräknade dragningar att ligga ungefär på samma nivå.Regeringen avser införa samma budgeteringssystem för de regionalautvecklingsfonderna (AfDF och AsDF) fr.o.m. nästa påfyllnad i respektive fond.Den fond som härnäst påverkas av ett sådant systemskifte är Afrikanskautvecklingsfonden.Sammanfattningsvis kan konstateras att det nya budgeteringssystemet har flerafördelar. För det första byggs inga nya reserver upp, som denexisterande mängden outnyttjade medel minskar i takt med att dragningarna fråntidigare fondpåfyllnader fortsätter. Det ger också en sannare bild av denfaktiska resursöverföringen till och ligger därmed i linje med enallmän strävan att inom biståndet avpassa tilldelningen av medel tillutnyttjandet.Det nya systemet innebär därigenom att anslagen kan komma att fluktuera frånår betydligt mer än vad som varit fallet i det tidigarebudgeteringssystemet. Det är därför angeläget att se till budgetbeloppen överen flerårsperiod för att bedöma hur nivån på de svenska åtagandena gentemotfonderna förändras över tiden.Tabell 3. Bidrag till internationella biståndsprogram budgetåren 1993/94 och1994/95 (mkr)Anslagspost/delpost 1993/94 1994/95 FörändringAnslag Förslag (mkr)(mkr) (mkr)FN:s EKONOMISKA OCH SOCIALA VERKSAMHET I varav- ordinarie bidrag 560 570 10- () 40 40 0FN:s befolkningsfond (UNFPA) 140 140 0FN:s barnfond () 350 350 0Världslivsmedelsprogrammet (WFP) 270 270 0FN:s hjälporganisation för 130 146 16palestinaflyktingar (UNRWA)FN:s flyktingkommissarie () 235 275 40UNCTAD/internationella 20 15 -5handelscentrum (ITC)Narkotikabekämpning genom FN-systemet 53 50 -3SUB. TOTALT 1 798 1 856 58INTERNATIONELLA FINANSIERINGSORGANVärldsbanksgruppenvarav- Internationella utvecklingsfonden() 500 625 125- Internationella finansieringsbolaget 14 14 0(IFC)Delsumma 514 639 125Regionala utvecklingsbankervarav- Afrikanska (AfDB) 0 0 0- Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) 321 0 -321- Asiatiska (AsDB) 0 0 0- Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) 0 115 115- 0 18 18(IDB/FSO)Delsumma 321 133 -188Övriga utvecklingsfondervarav- Nordiska utvecklingsfonden (NDF) 62 105 43- Internationella jordbruks- 0 0 0utvecklingsfonden ()Delsumma 62 105 43SUB. TOTALT 897 877 -20ÖVRIGT- Miljöinsatser 45 150 105- Internationella familjeplanerings- 89 89 0federationen (IPPF)- Internationella sjöfarts- 18 18 0universitetet (WMU)- Multilaterala biträdande 55 62 7experter m.m.- FN-aktioner för fred och återupp- 150 150 0byggnad- Övriga insatser 96 93 -3SUB. TOTALT 453 562 109SUMMA 3 148 3 295 147MotionenI motion U407 (v) yrkande 4 föreslås att i och Asiatiskautvecklingsbanken tar initiativ till att bistånd ges till gränsregionalasamarbetsprojekt i . I samma motion yrkande 3 förordas att Sverigei kontakter med den ryska respektive kinesiska regeringen bör kräva att denationella problemen i måste lösas med fredliga medel.UtskottetTre centralasiatiska republiker beviljades medlemskap iAsiatiska och ytterligare tre kan förväntas bli medlemmarinom en snar framtid. Med anledning av motionsförslaget vill utskottet anföraföljande.Världsbankens lån baseras på förslag från enskilda medlemsländer. Banken gören bedömning och analys av projektförslagen. Det låntagande landet och bankendiskuterar uppläggning och finansiering samt ingår ett avtal innan förslagetpresenteras för bankens styrelse. Samma förfaringssätt används i de fall därtvå eller flera länder önskar samverka i olika regionala projekt. Varje enskiltland svarar för sin del av projektet. lånar ut till enskildaländer och inte till sammanslutningar av stater.Då förslag om regionala projekt föreläggs styrelsen har möjlighet attyttra sig om förslagen genom den styrelserepresentant som har gemensamtmed övriga nordiska länder och de baltiska länderna. Det ankommer dock endastpå de enskilda låntagarländerna att föreslå projekt. har alltså intemandat att inom banken föreslå projekt i andra länder.Enligt vad utskottet inhämtat har inom flera projektaktualiserats för att bl.a. öka de centralasiatiska ländernas ekonomiskatillväxt och för att åstadkomma en ekonomisk integration i regionen.Beträffande motionärernas önskemål om initiativ från svensk sida för att lösanationella konflikter i vill utskottet erinra om att ESK under detsvenska ordförandeskapet har lagt ner ett betydande arbete på att öka ESK:sengagemang i de nya medlemsstaterna i . ESK har också inrättat enhögkomissarie för nationella minoriteter och har även i krishanteringssyfteupprättat en lokalnärvaro i flera delar av det f.d. . Utskottetkonstaterar att frågan om hur konflikter i skall lösas i förstahand bör lösas inom ESK:s ram.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion U407 yrkandena 3och 4.FN:s utvecklingsprogram (UNDP)Sammanfattning av propositionen (s. 92--94)UNDP skall vara FN-systemets centrala organ för finansiering och samordningav tekniskt bistånd. UNDP ger råd och finansierar insatser inom allasamhällssektorer. UNDP har program i 174 länder och territorier med tyngdpunkti de fattigaste u-länderna.UNDP har en viktig uppgift i att stödja mottagarländernas kompetensutvecklingliksom i att samordna FN:s biståndsverksamhet på landnivå. UNDP spelar också enviktig roll i FN:s katastrofarbete.En av UNDP:s viktigaste uppgifter är att stödja u-ländernaskapacitetsuppbyggande inom miljöområdet. UNDP är ett av de organ som genomförprojekt finansierade av den globala miljöfaciliteten (GEF). driverockså aktivt att miljöfrågorna skall vara en viktig del av UNDP:s reguljäraarbete.UNDP har också påbörjat verksamhet i samt i OSS.UNDP:s nye chef har markerat att organisationens arbete skall renodlas ocheffektiviseras. Arbetet skall i högre utsträckning inriktas på policyfrågorliksom på hållbar mänsklig utveckling. Samarbetet med andra FN-organ skallförbättras och samarbetet med och de regionala utvecklingsbankernafortsätta att utvecklas.