bet · GH01JuU33 · 1994-05-24 00:00:00 — Kompletteringspropositionen 1993/94:150Slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omslutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m.,såvitt avser verksamhetsområde.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker ettantal i anledning av propositionen väckta motionsyrkanden. Iärendet föreligger fyra reservationer från (s).ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1993/94:150 bilaga 2 () harregeringen föreslagit att med ändring av riksdagensbeslut (prop. 1993/94:100 bil. 3, JuU19, rskr. 229) till för /95 anvisa ett ramanslagpå 9 (B 5 s. 1). 1993/94:Ju40 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser för all personal inom den lokalapolisorganisationen avseende trygghetsfrågor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser mot den ekonomiskabrottsligheten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriminalvården m.m.1993/94:Ju41 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regionala ekobrottskommandon inrättas iStockholms-, Göteborgs- och Skåneregionerna.1993/94:Fi31 av m.fl. (nyd) vari yrkas42. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att skapa förutsättningar föratt öka inkomsterna inom kriminalvårdsanstalterna,43. att avslår förslaget om att 90 miljoner kronoranvisas till polisen för /95 som enengångsanvisning,44. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om effektiva åtgärder mot den svarta sektorn. Lokala polisorganisationenRiksdagen har till lokala polisorganisationen för budgetåret1994/95 anvisat ett ramanslag på 9 (prop.1993/94:100 bil. 3, JuU19, rskr. 229).Under våren 1994 har regeringen beslutat om ändring iförordningen (1980:759) om utbetalning av statligatjänstepensionsförmåner och vissa socialförsäkringsförmåner m.m.Ändringen innebär att myndigheterna fortsättningsvis är skyldigaatt betala kostnader för pensionsersättningar för arbetstagaresom i enlighet med trygghetsavtalet avgår frivilligt för attnågon annan uppsagd eller uppsägningshotad arbetstagare skall fåfortsatt anställning.Enligt vad regeringen anför i kompletteringspropositionen kanpolisen förväntas utnyttja trygghetsavtalet i ökad omfattning ianslutning till de organisatoriska förändringar som genomförsinom polisväsendet. De beräknade kostnaderna förpensionsersättningar för poliser som i enlighet med avtaletavgår frivilligt för att någon annan uppsagd elleruppsägningshotad arbetstagare skall få fortsatt anställningskall belasta polisens ramanslag fr.o.m. /95.För att underlätta för polisen att klara detta föreslås ikompletteringspropositionen att ytterligare 90 miljoner kronoranvisas som en engångsanvisning till polisen för nästa budgetårunder anslaget B 5 Lokala polisorganisationen.I motion Fi31 (nyd) yrkas avslag på regeringens förslag idenna del. Enligt motionärerna bör polisen inte göra sig av medden kompetens som finns hos äldre poliser.I motion Ju40 (s) anförs att även den administrativapersonalen inom polisväsendet bör omfattas av det föreslagnamedelstillskottet.Utskottet vill med anledning av propositionen och motionerna idenna del anföra följande.Polisväsendet är inne i en period av omstrukturering ochrationalisering som bl.a. är en följd av de besparingar sommåste ske i verksamheten och som beslutat om (se prop.1992/93:50, FiU1, JuU2y, rskr. Förändringsarbetet kommeräven att beröra den enskilde polismannen, inte minst genom denövergång till s.k. närpolisverksamhet som äger rum på mångahåll i landet. Polisyrkets speciella karaktär och de nyaarbetssätt som skall börja tillämpas gör att det bör undvikas,så som blivit fallet på vissa håll, att en stor del avpolisstyrkan består av äldre polismän. Det finns därförsärskilda skäl att underlätta för äldre polismän att gå ipension, inte minst om alternativet till följd avbesparingskraven är att yngre kollegor måste sägas upp eller attnyrekryteringen till yrket minskar. I sammanhanget bör vidarepåpekas att tidigare uttalat att de besparingar somskall genomföras inom polisverksamheten i första hand bör görasgenom administrativa rationaliseringar och att indragningar ipolisverksamheten på fältet måste undvikas (se 1992/93:JuU2ys. Genom att extra medel ställs till förfogande förpensionering av äldre polismän kan undvikas att den direktapolisverksamheten drabbas av kostnaderna för deras pensioner.Härutöver bör beaktas att det kan antas bli svårt för den somutbildats till polis att med sin speciella kompetens finna annanlikvärdig sysselsättning utanför polisväsendet.Med det anförda instämmer utskottet i regeringens uppfattningatt särskilda medel bör avsättas för förtida pensionering avpolismän. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om attför detta ändamål tillföra anslaget för den lokalapolisorganisationen utöver av riksdagentidigare anvisade medel. Motion Fi31 avstyrks.De skäl som föreligger för att underlätta för poliser att gå iförtida pension gör sig enligt utskottets uppfattning integällande med samma styrka när det gäller annan personal inompolisväsendet. Utskottet är därför inte berett att förorda attäven andra yrkeskategorier skall omfattas av det särskildamedelstillskottet. Detta hindrar naturligtvis inte attöverenskommelser om förtida pensionering av exempelvisadministrativ personal träffas inom ramen för trygghetsavtaletoch bekostas med andra medel som polisväsendet disponerar.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motion Ju40 ihär behandlad del.Ekonomisk brottslighetI kompletteringspropositionen lämnar regeringen en redovisningav olika åtgärder som vidtagits för att förbättra samhälletsmöjligheter att bekämpa ekonomisk brottslighet.Uskottet har ägnat frågan om bekämpandet avekonomisk brottslighet ökad uppmärksamhet. Utskottet har bl.a.anordnat offentliga utfrågningar i ämnet såväl som år1993 (se 1990/91:JuU23 bil. 1 och 2 samt 1992/93:JuU21 bil. 1och 2) liksom en icke offentlig utfrågning ,den senast nämnda med företrädare för åklagar- ochpolisväsendet, , ochkonkursförvaltarkollegiet.I samband med budgetbehandlingen förordadeutskottet i sitt av godkända betänkande etttillkännagivande om behovet av en översyn av åtgärderna mot denekonomiska brottsligheten (1990/91:JuU23, rskr. 214).I utskottets betänkande med anledning av förslagen i åretsbudgetproposition om anslag till polisväsendet (1993/94:JuU19)finns en utförlig redogörelse för genomfört och pågående arbetem.m. med anledning bl.a. av tillkännagivande.I betänkandet konstaterade utskottet (s. 18 f) att de åtgärdersom vidtagits för att förbättra polisensmöjligheter att bekämpa ekonomisk brottslighet har varit alltförbegränsade och att det fortfarande finns betydande brister idenna del av polisverksamheten. Utskottet fann attärendebalanserna i storstadsområdena alltjämt är oacceptabeltstora och att möjligheterna att bedriva förspaning för attuppdaga den ekonomiska brottsligheten är otillräckliga. uppfattning måste kompetensen och effektiviteten iverksamheten höjas ytterligare. Utskottet ansåg vidare attekorotlarna i främst storstäderna behöver personalförstärkningari form av poliser med lämplig bakgrund för detta slag avutredningsverksamhet och tjänstemän med främst ekonomiskspecialistkompetens. Sammantaget ansåg utskottet att kampen motden ekonomiska brottsligheten nu på ett helt annat sätt än vadsom varit fallet måste prioriteras i polisverksamheten.För att detta skall bli möjligt utan att annan angelägenpolisverksamhet åsidosätts ansåg utskottet att polisen behöverförstärkta resurer utöver de som redan avsatts och de somföreslogs i budgetpropositionen. Vad utskottet anfört föreslogsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet konstaterade vidare (s. 20 f) att polisen behöver enny, mer koncentrerad och slagkraftig organisation förbekämpandet av ekonomisk brottslighet. Inriktningen borde varaatt få till stånd resursförstärkningar i framför alltstorstadsregionerna för att komma till rätta med de besvärandeärendebalanserna där. Utskottet fann också att det, för att fåett fungerande övergripande ledningsansvar, behövs nya lednings-och samrådsfunktioner med nära anknytning tillförundersökningsledningen hos regionåklagarmyndigheterna. Idessa organ borde enligt utskottet ingå åklagare, poliser,skatterevisorer, konkursförvaltare m.m. I fråga om den rentoperativa verksamheten borde enligt utskottet övervägas om den iökad utsträckning borde bedrivas i arbetslag där såväl polisersom åklagare, ekonomer, skatterevisorer och andra medspecialistkompetens kan ingå. Utskottet uttalade att regeringenskyndsamt borde vidta lämpliga åtgärder för att vad utskottetanfört beträffande polisens organisation för bekämpande avekonomisk brottslighet kan komma till utförande. Siktet bordeenligt utskottet vara inställt på att förändringarna skall hakommit till stånd vid ingången av /95.Regeringens åtgärder borde redovisas för i 1995 årsbudgetproposition. Detta föreslogs som sin mening geregeringen till känna.Utskottet förordade (s. 32) mot bakgrund av det ovan anfördaen ökning av den ekonomiska ramen för med 52miljoner kronor utöver förslaget i budgetpropositionen för attförstärka polisens förmåga att bekämpa ekonomisk brottslighet.Utskottet föreslog vidare att skulle anslåssom en engångssatsning för en upplysnings- ochinformationskampanj om ekonomisk brottslighet.Riksdagen beslutade att bifalla vadutskottet hemställt (rskr. 229).Som framgår av kompletteringspropositionen uppdrog regeringen,mot bakgrund bl.a. av det nämnda riksdagsbeslutet, den 14april 1994 åt Riksåklagaren, ochRiksskatteverket att, under ledning av Riksåklagaren, utarbetaett förslag till väsentligt fördjupat samarbete på central nivåmellan för speciella mål,och berörda delar av skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet när det gäller bekämpningen av ekonomiskbrottslighet. En utgångspunkt skall därvid vara attStatsåklagarmyndigheten för speciella mål, Rikskriminalpolisensekorotel och personal med bl.a. rådgivande uppgifter ochsambandsfunktion från skatteförvaltningen och exekutionsväsendetskall samlokaliseras till en central grupp för bekämpningen avekonomisk brottslighet. Gruppens arbete skall ledas avöveråklagaren vid för speciella mål.I uppdraget ingår vidare att redovisa förslag vad gällerformerna för samverkan mellan den centrala gruppen och andraorgan såsom samt regionala myndigheter inomåklagar- och polisväsendet, skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet.Förslagen skall redovisas i form av en rapport frånRiksåklagaren . Målet skall vara attden centrala gruppen skall kunna träda i verksamhet senast den 1juli 1995.Regeringen uppdrog åt Riksåklagaren att utreda om deåklagare inom länen som huvudsakligen arbetar med ekonomiskbrottslighet kan lokaliseras till de orter där polisens resurserför ekobrottsbekämpningen finns. Syftet med uppdraget är attkunna möjliggöra en regional eller lokal samverkan som motsvarardet fördjupade centrala samarbetet. Resultatet av uppdragetskall redovisas senast den 3 oktober 1994.I motion Ju40 (s) anförs att den nya organisationen förbekämpandet av ekonomisk brottslighet bör införas redan underhösten 1994 eller absolut senast den 1 januari 1995.I motion Ju41 (m) förordas att en regional samordning när detgäller att bekämpa ekonomisk brottslighet skall genomförasomedelbart i , och Malmö.I ett interpellationssvar i kammare (snabbprotokoll 1993/94:104 s. 31) anförde justitieministern attregeringen inte bedömt det som rimligt och möjligt att kräva attden centrala gruppen för bekämpande av ekonomisk brottslighet isin helhet skall vara fullt utvecklad före . Honhöll det emellertid inte för uteslutet att verksamheten helteller delvis kan komma att starta tidigare, och hon förutsatteatt myndigheterna kommer att lägga ner all kraft på att komma igång med verksamheten så snart det kan ske. Beträffande regionalsamverkan på området anförde justitieministern att regeringenbedömt det som lämpligt att inhämta erfarenheter från arbetet iden centrala gruppen innan en sådan ordning införs. När dettakan ske är enligt justitieministern beroende av Riksåklagarensuppfattning om lämpligheten med en sådan ordning ochmöjligheterna när det gäller genomförandet. Enligtjustitieministern är verksamheten i storstadsregionerna här avsärskilt intresse.Utskottet delar justitieministerns uppfattning i frågan omtiden för genomförandet av de aktuella organisatoriskaförändringarna. Motionerna Ju40 och Ju41 avstyrks.I kompletteringspropositionen förutskickar regeringenlagöversyner i olika hänseenden. Således anförs att mycket talarför att t.ex. bestämmelserna om brott mot borgenärer i 11 kap.brottsbalken och straffbestämmelsen om osant intygande bör sesöver. Vidare uttalas att frågan om edstemat för gäldenärersbouppteckningsed bör omfatta också räkenskapsmaterialet undervåren kommer att övervägas inom Justitiedepartementettillsammans med flera andra konkursrättsliga frågor som haraktualiserats i olika sammanhang. Det gäller bl.a. förslag somhar förts fram för att komma till rätta med de s.k.bekvämlighetskonkurserna. Tillsammans med de nu nämnda förslagenbereds enligt kompletteringspropositionen förslag på ett stortantal områden, bl.a. vad gäller konkurslagstiftningen, som lagtsfram av en interdepartemental arbetsgrupp i rapportenFöretagande & Konkurrens på likvärdiga villkor.I utskottets betänkande 1993/94:JuU19 redogörs utförligt förandra lagstiftningsåtgärder när det gäller ekonomiskbrottslighet.I motion Ju40 (s) påtalas behovet av en samlad översyn avlagstiftningen rörande den ekonomiska brottsligheten. Vidareföreslås att lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvättutsträcks till att omfatta bl.a. växlingskontor och guldhandelnoch att det skall bli möjligt att tillfälligt stoppatransaktioner där man misstänker försök till penningtvätt.Liknande motionsförslag avstyrktes av utskottet i detnyssnämnda betänkandet 1993/94:JuU19. Utskottet anförde då attdet mot bakgrund av pågående lagstiftningsåtgärder inte behövdesnågon allmän översyn av lagstiftningen som berör ekonomiskbrottslighet. Beträffande lagen om åtgärder mot penningtvättkonstaterade utskottet bl.a. att EU-staterna överenskommit attavvakta med en utvidgning av lagstiftningen till dess atterfarenheter vunnits om hur det aktuella EU-direktivet fungerari praktiken.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motion Ju40 i denna del.I motion Fi31 (nyd) efterlyses ett större grepp frånsamhällets sida för att komma till rätta med "den svartasektorn".Som framgått av det föregående och av de utskottsbetänkandensom där hänvisas till har en mängd åtgärder under senare tidvidtagits eller initierats för att komma till rätta med denekonomiska brottsligheten. Något initiativ härutövermed anledning av motion Fi31 är inte erforderligt. Motionenavstyrks i denna del.Kriminalvård m.m.I motion Ju40 (s) begärs att regeringen skall återkomma medförslag som beräknas innebära besparingar om 25 miljoner kronorinom bl.a. kriminalvården i enlighet med vad som förordades av(s) i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden i år.Förslagen gäller bl.a. utvecklandet av alternativa påföljdertill fängelse och ökad användning av sådana påföljder, t.ex. iform av kontraktsvård för rattfyllerister, samt ökad satsning påbrottsförebyggande arbete. I sammanhanget framförs ocksåönskemål om förbättrad ersättning till nämndemän.De nämnda frågorna har behandlats av utskottet ibetänkandena /94:JuU18 (brottsförebyggande åtgärder)1993/94:JuU19 (alternativa påföljder) och 1993/94:JuU20(ersättningen till nämndemän). Utskottet avstyrkte i ärendenabifall till de då föreliggande motionerna med hänvisning bl.a.till pågående utrednings- och utvecklingsarbete m.m. när detgäller alternativa påföljder och olika former avbrottsförebyggande arbete samt till att ekonomiskt utrymmesaknas för en höjning av ersättningen till nämndemän.Utskottet vidhåller sin inställning till de aktuella frågornaoch avstyrker bifall till motion Ju40 i denna del.I motion Fi31 (nyd) begärs åtgärder som skall öka de intagnasarbetsinsatser på fängelserna i syfte att ge staten ökadeinkomster.Utskottet avstyrkte i ett betänkande (1992/93:JuU25) ett liknande motionsyrkande. Utskottetkonstaterade då att kriminalvårdens uppgift inte är att gestaten inkomster utan att svara för verkställighet av utdömdastraff. Det sagda hindrar emellertid inte, anförde utskottet,att de intagna bör ges en meningsfull syssselsättning, t.ex.arbetsträning.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrkerbifall till motion Fi31 i här aktuell del.ÖvrigtUtskottet har i övrigt ingenting att anföra i anledning avpropositionen eller motionerna. beträffande anslag till lokala polisorganisationenatt med bifall till regeringens förslag och medändring av tidigare beslut (1993/94:JuU19, rskr. 229)samt med avslag på motion 1993/94:Fi31 yrkande 43 under andrahuvudtiteln till Lokala polisorganisationen för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 9 ,2. beträffande garantipension för administrativ personalatt avslår motion 1993/94:Ju40 yrkande 1,res. 1 (s)3. beträffande organisationen för bekämpandet av ekonomiskbrottslighetatt avslår motionerna 1993/94:Ju40 yrkande 2 delvisoch 1993/94:Ju41,res. 2 (s)4. beträffande översyn av lagstiftning m.m.att avslår motion 1993/94:Ju40 yrkande 2 delvis,res. 3 (s)5. beträffande åtgärder mot den svarta sektornatt avslår motion 1993/94:Fi31 yrkande 44,6. beträffande kriminalvården m.m.att avslår motion 1993/94:Ju40 yrkande 3,res. 4 (s)7. beträffande inkomster från fängelsernaatt avslår motion 1993/94:Fi31 yrkande 42.Stockholm den 24 maj 1994På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochKjell Eldensjö (kds). Garantipension för administrativ personal(mom. 2), , , , , och (allas) anser:dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "De skäl" och slutar med "behandlad del" bort ha följandelydelse:Den omorganisation och rationaliseringsverksamhet som pågårinom polisverksamheten innebär att polisens administrationbantas. Det kan därför antas att det främst blir denadministrativa personalen -- som för övrigt till stor delbestår av kvinnor -- som kommer att drabbas av uppsägningar inomden lokala polisorganisationen. Det finns enligt utskottetsuppfattning en påtaglig risk för att den uppsagda administrativapersonalen ersätts med polismän, som då tas från den rentpolisiära verksamheten för att utföra administrativa göromål.För att åstadkomma en så smidig övergång som möjligt till en merekonomisk och administrativt effektiv lokal polisorganisationbör, anser utskottet, även annan personal än polismän komma iåtnjutande av det föreslagna medelstillskottet till den lokalapolisorganisationen. Även jämställdhetsskäl talar för en sådanordning. Det ankommer på regeringen att se till att här aktuellamedel fördelas i enlighet med vad utskottet nu anfört. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju40 i behandlad del som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande garantipension för administrativ personalatt med anledning av motion 1993/94:Ju40 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Organisationen för bekämpandet av ekonomisk brottslighet(mom. 3), , , , , och (allas) anser:dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "Ju41 avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet kan för sin del inte finna att det föreligger behovav de utredningsuppdrag som regeringen lagt ut och som innebäratt en ny organisation för bekämpande av ekonomisk brottslighetinte kan vara färdig förrän tidigast om . Utskottetanser tvärtom att det finns tillräckligt underlag för att redanunder och senast till genomförade brådskande samordningsåtgärder m.m. på central och regionalnivå som fattat beslut om. Det ankommer på regeringenatt vidta åtgärder för att detta skall kunna komma tillutförande. Vad utskottet har anfört bör med anledningav motion Ju40 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande organisationen för bekämpandet av ekonomiskbrottslighetatt med anledning av motionerna 1993/94:Ju40 yrkande2 delvis och 1993/94:Ju41 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Översyn av lagstiftning m.m. (mom. 4), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utskottet anser nu att utvecklingen visat att det behövs ensamlad översyn av vilka lagstiftningsåtgärder som kan vidtas föratt effektivisera bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Det får ankomma på regeringen att se till att en sådan översynkommer till stånd. Utskottet anser vidare att det finns skäl attredan nu utvidga tillämpningsområdet för lagen om åtgärder motpenningtvätt till att omfatta skattebrott samt transaktionerockså hos t.ex. växlingskontor och guldhandel, dvs. områden därdet typiskt sett omsätts stora mängder pengar. Det bör ocksåöppnas en möjlighet att med stöd av lagen besluta om tillfälligtstopp för transaktioner där man misstänker att pengarna ärföremål för penningtvätt. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag som tillgodoser utskottets önskemål.Vad utskottet har anfört bör med anledning av motionJu40 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande översyn av lagstiftning m.m.att med anledning av motion 1993/94:Ju40 yrkande 2delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Kriminalvården m.m. (mom. 6), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste en kraftfull satsning skepå det brottsförebyggande området. Åtgärder som omfattar bådeden enskilda familjen och olika samhällsorgan behöver vidtas,främst för att förebygga uppkomsten av kriminella beteenden hosbarn och ungdomar. Särskilt det lokala brottsförebyggandearbetet bör byggas ut och ges en större betydelse. Det ankommerpå regeringen att utforma och lägga fram förslag med en sådanbrottsförebyggande inriktning som utskottet nu skisserat.När det gäller påföljdssystemet bör enligt utskottetsuppfattning arbetet med att utveckla alternativa påföljder tillfängelse fortsätta. Det ankommer på regeringen att finnalämpliga former för en översyn av påföljdssystemet med dennainriktning och att därefter återkomma till medförslag.I sammanhanget vill utskottet också framhålla att det ärangeläget att ersättningen till nämndemän förbättras.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget är möjligheterna tillhöjningar emellertid begränsade. En delreform är dock möjlig.Utskottet anser således att den övre gränsen för ersättningensnarast bör höjas till per dag. Ett mål bör varaatt ersättning till nämndemän skall utgå efter samma principersom gäller för kommunalt förtroendevalda. Det är regeringensuppgift att utfärda nödvändiga bestämmelser härom.Vad utskottet nu har anfört bör med anledning avmotion 1993/94:Ju40 i denna del som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande kriminalvården m.m.att med anledning av motion 1993/94:Ju40 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.