bet · GH01SfU14 · 1994-04-14 00:00:00 — drivernormalt de flesta förläggningar i egen regi, men en del drivs påentreprenad. Som ovan nämnts skall alla förläggningar ifortsättningen vara öppna för entreprenad.Under /93 ökade antalet inskrivna vidInvandrarverkets förläggningar och vid månadsskiftetjuni/fanns ca 90 000 asylsökande och flyktingar påförläggningarna. Under innevarande budgetår räknarInvandrarverket med att kunna avveckla ca 56 000 platser påförläggningarna så att man vid budgetårets utgång har ca 36 000belagda platser. Av de personer som väntas finnas kvar påförläggningarna vid utgången av innevarande budgetår, kan ca16 000 komma att ha sina uppehållstillstånd klara och vänta påkommunplacering.MedelsanvisningFrån anslaget Förläggningskostnader m.m. finansierasInvandrarverkets förläggningsverksamhet med utredningsslussaroch asylförläggningar. Även verkets tolk- ochöversättningskostnader för verksamheten med asylprövningar skallfr.o.m. /94 finansieras från detta anslag.Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett förslagsanslag på2 031 947 000 kr.Behovet har beräknats efter ett genomsnittligt antal belagdaplatser på förläggningarna om 21 400 med en genomsnittligdygnskostnad om . Regeringen har därvid beräknatatt kostnadsbesparingarna på förläggningsanslaget uppgår tilldrygt för /95 till följd avde förslag till åtgärder för att öka effektiviteten iflyktingmottagandet som lagts fram i proposition 1993/94:94.Medelsanvisningen tas upp i två motioner.Ian och (nyd) begär i motion Sf621(yrkande 12) att anslaget reduceras till 1 122 000 000 krgenom att dygnskostnaden sänks till en mycket lägre nivå och attantalet asylsökande minskas till följd av skärpta asylregler.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Sf622 att mottagandetav asylsökande bör flyttas över till kommunerna vilket skulle geen besparing på . Vidare bör enligtmotionärerna vissa asylkostnader, , förasöver från biståndsanslag till ifrågavarande anslag. Motionärernabegär att förevarande anslag ökas med (yrkande 37).I syfte att bl.a. göra mottagandet mer kostnadseffektivt harriksdagen beslutat om förändringar i mottagningssystemetför asylsökande. Därvid har som nämnts utgångspunkten varit attInvandrarverket även fortsättningsvis skall vara huvudman förförläggningsverksamheten. Vidare bör åtgärder i enlighet medmotion Sf621 för att minska asyltillströmningen inte genomföras.Mot denna bakgrund kan enligt utskottets uppfattning någonsänkning av anslaget i förhållande till vad regeringenföreslagit inte anses realistisk.Beträffande överföring av medel på biståndsanslag noterarutskottet att det i budgetpropositionen bilaga 4 (s. 82) angesatt utgifter för biståndsverksamheten som i statsbudgetenbelastar andra anslag än biståndsanslaget bör beaktas vidsummeringen av det samlade biståndet. Vidare anges att /93 uppgår dessa utgifter till 902,8 miljonerkronor, varav hänför sig till avräkningarför vissa asylkostnader. Enligt vad utskottet erfarit avserdessa medel under anslagetFörläggningskostnader m.m.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker bifall till motionerna Sf621yrkande 12 och Sf622 yrkande 37.Överföring av flyktingar m.m.Gällande ordningSverige har ett system för kollektiv överföring av flyktingargenom s.k. flyktingkvoter. Kvoten skall användas för uttagningav flyktingar eller andra personer som befinner sig i ensärskilt utsatt situation och/eller för att ta hand om fall därUNHCR har särskilda svårigheter att finna ett lämpligtplaceringsland.Regeringen ger budgetårsvis riktlinjer för kvotens användning.Statens invandrarverk har ansvaret för uttagning och överföringav flyktingar till . Uttagningarna sker i nära samverkanmed främst UNHCR. Kvoten uppgick ochfram t.o.m. /91 till ca 1 250 personer per år.För /92 ökades kvoten till 2 000 personer. Somen tillfällig åtgärd med anledning av flyktingsituationen i ochkring fick under budgetåret ytterligare ca 1 250flyktingar och andra personer i behov av skydd föras över tillSverige. För /93 var kvoten ca 2 000 personer.Från ett särskilt anslag bekostas organiserad överföring tillSverige av flyktingar, bidrag enligt förordningen (1984:890) ombidrag till flyktingars resor från för bosättning iannat land samt bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidragtill flyktingar för kostnader för anhörigas resor till betalas också bidrag till resor från för vissaasylsökande som vill lämna landet innan asylärendet är avgjort.För innevarande budgetår har ändamålet för åtgärder vidgatstill att omfatta bidrag till lösningar av flyktingsituationerutanför också på annat sätt än genom organiseradöverföring hit. Vidare har, för att åstadkomma åsyftadflexibilitet, de medel som tidigare budgeterats på anslaget föröverföring av flyktingar lagts samman med den del aversättningarna till kommunerna som avser kvotflyktingar. I frågaom flyktingkvotens storlek anfördes i förra åretsbudgetproposition att någon preciserad storlek inte skulleanges, utan en avvägning skulle göras mot andra angelägnainsatser som kunde komma att initieras av bl.a. UNHCR. Underanslaget anvisades som motsvarade medel fören överföring av ca 1 800 personer. Regeringen beslöt senareatt hela kvoten skall avse överföring av skyddsbehövande frånf.d. Genom beslut av (prop. 1993/94:51, bet. 1993/94:SfU6, rskr. 1993/94:76) harflyktingkvoten utökats med upp till 6 000 skyddsbehövandepersoner, av vilka ca 5 500 personer skall kunna föras överfrån f.d. . Av hela kvoten skall ca 500 personerkunna föras över från annan del av världen. I propositionenangavs att regeringen avsåg att senare ge Invandrarverketnärmare instruktioner om uttagning av kvoten. I propositionenangavs vidare att kostnaden för den utökade flyktingkvotenberäknades till , främst i form aversättningar till kommunerna. Dessa kostnader skulle i huvudsakkomma att belasta statsbudgeten för /95.PropositionenI årets budgetproposition föreslår regeringen att tillÖverföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. anvisasett förslagsanslag på . Medlen beräknasmöjliggöra en överföring av ca 1 800 personer. Regeringen avseratt i samråd med UNHCR noga följa utvecklingen bl.a. i f.d.Jugoslavien för att uppmärksamma om det finns ett ytterligarebehov av överföring av skyddsbehövande till . Om ettväsentligt ökat behov skulle uppstå, har regeringen för avsiktatt återkomma i frågan till . I propositionen anges attanslagsmedlen även för /95 har beräknats så attde skall kunna användas flexibelt, dvs. inte bara för överföringoch mottagande av kvotflyktingar utan också för insatser inärområdet eller andra åtgärder som UNHCR förordar.MotionerI motion Sf628 anför m.fl. (s) att regeringenbör få besluta om en ökning av flyktingkvoten, om detinternationella läget så kräver och mottagningsresurserna såmedger. är det viktigt, anför motionärerna, att demedel som avsätts för flyktingkvoten kan användas på ettflexibelt sätt, bl.a. för insatser i närområdet. Motionärernabegär i yrkande 6 ett tillkännagivande härom.Georg m.fl. (s) kritiserar i motion Sf619 yrkande 2att regeringen, trots det sjunkande antalet spontanflyktingar,inte vill godta ett lika högt antal kvotflyktingar som gälldeför , nämligen 2 000. Enligt motionärerna ärdet inget som tyder på att behovet av kvotplatser skulle minskaunder . De anser det därför motiverat attriksdagen beslutar om en flyktingkvot på 2 000 personer.UtskottetVad gäller flyktingkvotens storlek anser utskottet att Sverigeäven fortsättningvis bör visa generositet i fråga om att ta emotskyddsbehövande personer inom ramen för en organiseradöverföring av flyktingar. I propositionen anges att regeringenavser att noga följa utvecklingen bl.a. i f.d. ochåterkomma till om ett väsentligt ökat behov avöverföring av skyddsbehövande till skulle uppstå. Medhänsyn härtill godtar utskottet den föreslagna kvoten på 1 800personer för /95, och syftet med motion Sf619yrkande 2 får härigenom anses tillgodosett.Vad härefter gäller anslagsberäkningen och medelsanvändningenanges i propositionen att under förevarande anslag skallberäknas medel för kvotflyktingar. Medlen skall liksom förinnevarande år avse medel för såväl själva överförandet som förkommunersättningar. Detta skall möjliggöra en flexibelanvändning även för åtgärder utanför . Utskottet måstedock konstatera att under förevarande anslag medel endastberäknats för den ordinarie flyktingkvoten på 1 800 personer.Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen under anslagetErsättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.beräknat medel som även skall kunna täcka kommunersättningaravseende upp till 6 000 personer som kan överföras inom ramenför innevarande års utökade flyktingkvot.Utskottet har inte anledning att utgå frånannat än att beslut om den utökade flyktingkvotenkommer att medföra att flyktingar under innevarande budgetåröverförs till upp till det angivna antalet och/eller attåtgärder vidtas i flyktingarnas närområde. I enlighet med deprinciper som fr.o.m. innevarande budgetår gäller för anslaget D4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. skallanslaget även omfatta den del av ersättningarna till kommunernasom avser kvotflyktingar. Avsikten är att härigenom åstadkommaflexibilitet så att medel under anslaget får avse bidrag tilllösningar av flyktingsituationer utanför också på annatsätt än genom organiserad överföring hit. Utskottet har inhämtatatt av de som angavs i proposition1993/94:51 avser ersättningar tillkommunerna och överföringskostnader. Dessa810 bör således anvisas under anslaget D 4 medananslaget D 5. Ersättningar till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. bör minskas med motsvarande belopp. Utskottetkonstaterar därvid att, i den mån flyktingar överförs inom ramenför den utökade kvoten, anslaget D 4 för innevarande budgetårsannolikt kommer att överskridas med upp till 20 miljoner kronoravseende själva överföringen.Med hänsyn till det anförda föreslår utskottet att riksdagenmed anledning av motion Sf628 yrkande 6 till Överföring av ochandra åtgärder för flyktingar m.m. anvisar ett förslagsanslag på1 . Yrkande 14 i motion Sf621 av IanWachtmeister och (nyd), som överensstämmer medpropositionen, bör lämnas utan åtgärd.AnhöriginvandringAllmänt om anhöriginvandringEnligt 2 kap. 4 § första stycket 1 utlänningslagen fåruppehållstillstånd ges till en utlänning som är nära anhörigtill en i bosatt person eller som annars har särskildanknytning till . Uppehållstillstånd enligt denna punktskall enligt förarbetena kunna ges till make eller sambo,hemmavarande barn som är ensamstående, föräldrar ochandra släktingar som är väsentligt beroende av en i Sverigebosatt person samt personer vars samtliga nära släktingar finnsi , s.k. sista länk-fall. Det förutsätts att denhärvarande har uppehållstillstånd eller är bosatt här utan attbehöva sådant tillstånd. -- Om en person beviljas tidsbegränsatuppehållstillstånd enligt den nya 2 kap. 4 a § utlänningslagen,som träder i kraft , får även medlemmar avkärnfamiljen beviljas uppehållstillstånd för samma tid.Birgitta m.fl. (s) anser i motion Sf628 att möjligheternatill familjeåterförening är av stor vikt. Motionärerna anser attanhöriga som tillhör kärnfamiljen skall ha en principiell,lagfäst rättighet att bosätta sig i . Vidare är detangeläget att utveckla möjligheterna för familjeåterföreningäven för anhöriga utanför kärnfamiljen. Motionärerna begär iyrkande 7 ett tillkännagivande om det anförda.I motion Sf621 begär och (nyd) iyrkande 4 ett tillkännagivande om att anhöriginvandringen börbegränsas till att omfatta endast make/maka och derasminderåriga barn.I motion Sf612 hänvisar och () till att enligt förarbetena till nuvarandebestämmelser skall en ensamstående förälder utan minderårigtbarn regelmässigt beviljas uppehållstillstånd och därmedföljande socialt bistånd oavsett hur många barn de har kvar ihemlandet och oavsett hur deras situation där i övrigt är.Samtidigt utsätts föräldrapar som bevisligen har problem och somär sista länken i familjen för en noggrann granskning och bliroftast avvisade. Motionärerna anser det angeläget attbestämmelserna ändras så att för såväl ensamstående föräldrarsom föräldrapar skall hänsyn tas till deras situation ihemlandet, deras behov av skydd och behovet av förening medfamiljen i . Framför allt bör antalet barn i hemlandetvara lika avgörande för ensamstående föräldrar som förföräldrapar. Motionärerna begär att beslutar om enändring av utlänningslagen i enlighet härmed.Enligt utskottets mening ligger motion Sf628 yrkande 7 i linjemed den nuvarande invandringspolitiken. Som nämnts har dockInvandrar- och flyktingkommittén i uppdrag att övervägautformningen av framtida invandringsregler, varför utskottetavstyrker bifall till såväl denna motion som motionerna Sf612och Sf621 yrkande 4.I motion Sf608 av (-) anförs att väntetidernaför anhöriga att få en intervju på ambassaden i är sexmånader. Härtill kommer handläggningstiden vid Invandrarverket.Motionären anser att handläggningstiderna bör förkortas, och hanbegär i yrkande 17 ett tillkännagivande härom.Utskottet behandlade en liknande motion under föregåenderiksmöte (se bet. 1992/93:SfU7). Utskottet anförde därvid att iöversynen av vissa delar av utlänningslagstiftningen m.m. ingåren översyn av vissa regler om visering för att komma till rättamed långa handläggningstider i viseringsärenden. I samband meddetta borde även frågan om handläggningstider i andratillståndsärenden kunna få en belysning. Utskottet utgick frånatt regeringen och berörda myndigheter följer utvecklingen ochtillser att handläggningstiderna nedbringas i möjligaste mån.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Sf608 yrkande 17.Uppskjuten invandringsprövningEn ordning med s.k. uppskjuten invandringsprövning gällerenligt praxis beträffande uppehållstillstånd för make/maka ellersammanboende om äktenskapet eller sammanboendet har uppkommit ianslutning till eller efter inresan till . Dennaordning innebär att utlänningen vanligen beviljasuppehållstillstånd i taget fyra gånger innan haneller hon får permanent uppehållstillstånd. Eftersom dettainnebär en väntan på sådant tillstånd används ocksåbenämningen tvåårsregeln för den angivna ordningen.Frågor som berör uppskjuten invandringsprövning tas upp i tvåmotioner.I motion Sf609 av och () anförmotionärerna att den s.k. tvåårsregeln visat sig få fatalakonsekvenser för kvinnor från tredje världen och sompå falska premisser lurats till . I har deisolerats och fått utstå grov fysisk och psykisk misshandel. fall de lämnar sin man inom tvåårstiden blir de dubbeltstraffade genom att de utvisas ur landet. Motionärerna anser attutlänningslagen måste ändras så att det blir möjligt förmisshandlade kvinnor att kunna lämna sina plågoandar och påtalabrotten för polis och åklagare utan att riskera utvisning. Enöversyn av lagstiftningen måste också ske i syfte att motverkaimporten av utländska kvinnor. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Av liknande skäl begär och () imotion Ju209 yrkande 1 en översyn och ändring av den s.k.tvåårsregeln.I proposition 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken framhölls att, när ett äktenskap eller ettsamboende bryts före tvåårsperiodens utgång, samtligaomständigheter i det enskilda fallet bör beaktas vid prövningenav om utlänningen skall få stanna. Som exempel på sådanaomständigheter angavs att det finns barn i förhållandet elleratt utlänningen har blivit misshandlad eller annars illabehandlad i äktenskapet eller samboendet, riskerar att blisocialt utstött vid återkomsten till hemlandet eller har hunnitbli väl etablerad i arbetslivet. Vidare framhölls angelägenhetenav att undvika beslut som framstår som stötande förrättskänslan. Utskottet anförde i sitt av godkändabetänkande SfU 1983/84:30 att det är nödvändigt att varaspeciellt varsam vid handläggningen av dessa ärenden. Utskottetansåg att de överväganden som gjorts i propositionen i dennafråga var tillfredsställande.Utskottet har tidigare behandlat liknandemotionsyrkanden (se senast bet. 1993/94:SfU5). Utskottet hardärvid anfört att det tills vidare är nödvändigt att, näruppehållstillstånd söks på grund av en etableradanknytning till en person bosatt i , frågan om permanentuppehållstillstånd avgörs först . Somframhölls i proposition 1983/84:144 skulle det, utan en sådanmöjlighet att pröva om det förhållande som åberopas som stöd föransökningen är seriöst, bli nödvändigt att inta en synnerligenrestriktiv hållning till invandring på denna grund, särskilt somstora svårigheter föreligger att redan före inresan göra entillfredsställande utredning rörande allvaret i parternasförhållande. Från den utgångspunkten var ordningen till förmånäven för sökandena. Utskottet har emellertid haft förståelse föratt reglerna kan upplevas negativt. När ett äktenskap ellersamboende bryts före tvåårsperiodens utgång, beaktas docksamtliga omständigheter i det enskilda fallet, och utskottet harkonstaterat att därvid största möjliga hänsyn tas till ömmandeomständigheter. Särskilt tas mycket stor hänsyn till om ettförhållande brutits på grund av misshandel eller andraallvarliga trakasserier. Utskottet har mot denna bakgrund intevarit berett att förorda någon ändring av reglerna. Vid densenaste behandlingen utgick utskottet vidare från att de frågorsom tagits upp i då föreliggande motion kommer att behandlas avInvandrar- och flyktingkommittén.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser därför attmotionerna Sf609 och Ju209 yrkande 1 inte bör föranleda någonåtgärd från sida.Den första tillståndsprövningen vid ny anknytningMotioner m.m.I motion Sf629 av m.fl. (fp, s, c, kds, v)tas upp frågor som avser den första tillståndsprövningen förfrämst utländska män som är gifta eller sammanboende med svenskakvinnor. I motionen anförs att det i lag och konventioner finnsklart uttryckt att makar har rätt att leva tillsammans, menenligt motionärerna förmenas en mängd svenska kvinnor dennarätt. Deras upprepade ansökningar om familjeanknytning avslåsofta på grund av att äktenskapet anses "oseriöst", eller pågrund av "icke tillräcklig varaktighet" eller "för storåldersskillnad". En mycket stor olägenhet är enligt motionärernakravet på att ansökan måste göras utanför landets gränser. Mångaav kvinnorna har träffat sina män när dessa väntat på beslut omasyl. I de fall männen inte får asyl tvingas de återvända tillländer de en gång flytt ifrån, och de kan därigenom av olikaskäl hindras att resa ut igen. En del fängslas och försvinnervid återvändandet. En del vågar inte återvända utan håller siggömda, vilket leder till onödigt lidande och onödiga kostnader.Motionärerna anför vidare att i de fall det finns barn ifamiljen så förmenas dessa sin självskrivna rätt att levatillsammans med sina föräldrar. Detta strider mot såvälbarnkonventionen som socialtjänstlagen. Enligt motionärerna harmyndigheter inte rätt att splittra familjer vare sig det ärbiologiska barn eller inte. I motionen föreslås att reglerna förhanteringen av anknytningsfall möjligt ändras enligt ihuvudsak följande:Ansökan om anknytning bör få göras i Sverige.Förbud införs mot att avvisa/utvisa fader, vars maka väntareller fått barn i såvida synnerliga skäl inteföreligger.Särskild hänsyn måste tas till barns rätt till umgänge med denförälder som erhållit avvisnings- eller utvisningsbeslut. Omföräldern har ett aktivt umgänge med sitt barn bör det vara etthinder för avvisning.Anknytningsutredningen bör göras av socialsekreterare istället för av polis.Den make/maka som bor i bör ha rätt till kostnadsfrittoffentligt biträde.Om inte särskilda skäl talar däremot skall beslut fattas efter det att ansökan anhängiggjorts hos svenskmyndighet.Motionärerna begär i yrkandena 1--5 tillkännagivanden om sådanändrad hantering. De tillägger att det bör övervägas attdärutöver införa straffpåföljd för personer som försöker kringgålagen genom s.k. skenäktenskap.Även i motion Sf626 yrkande 9 av m.fl. (kds)begärs tillkännagivande om att ansökningen om uppehållstillståndbör få göras i Sverige.I motion Sf622 kritiserar likaså m.fl. (v)tillämpningen av bestämmelserna om uppehållstillstånd för denutländska parten i äktenskaps- eller samboförhållanden.Motionärerna anser att praxis är för hård, och de begär iyrkande 11 ett tillkännagivande härom. Motionärerna begär vidarei yrkande 12 ett tillkännagivande om att det bör krävassynnerliga skäl för att en fader skall få skiljas från sina barngenom avvisning eller utvisning.Inför behandlingen av motionerna har utskottet tillställts enskrivelse från , som är ensammanslutning av kvinnor gifta med utländska män som inte fåttuppehållstillstånd i . Företrädare för föreningen haräven muntligen uppvaktat utskottet. Från föreningens sida harbekräftats vad som i motionerna anges om nuvarandeprövningsförfarande. Föreningen har härutöver anfört att deflesta av medlemmarnas män har kommit hit som asylsökande ochunder den långa väntetiden bildat familj. Många av medlemmarnahar kämpat 3--för rätten att leva med sina män, och mångaav kvinnorna mår psykiskt och psykosomatiskt mycket dåligt pågrund av den svåra situation de befinner sig i. Föreningen harvidare uppgivit att den ursprungliga asylansökan ochpolisutredningen ligger till grund även för en senareanknytningsansökan. Ofta är den ursprungliga utredningenbehäftad med missförstånd och feltolkningar. Någon särskildanknytningsutredning har oftast inte gjorts, när ansökan omuppehållstillstånd sökts under vistelse i Sverige.UtskottetAv betydelse för prövningen av en ansökan omuppehållstillstånd är bl.a. föreskrifterna i 2 kap. 5 §utlänningslagen. Enligt detta lagrum får en ansökan omuppehållstillstånd i princip inte bifallas om utlänningenbefinner sig i när ansökan görs. Undantag gäller omutlänningen har rätt till asyl här. Undantag gäller vidare vidåterförening med en nära familjemedlem som är stadigvarandebosatt i och som utlänningen har sammanlevt medutomlands eller om det annars finns särskilda skäl.Enligt uttalanden i förarbetena (prop. 1979/80:96) börundantag göras om förhållandena skulle vara sådana att detskulle vara "stötande för rättskänslan" att kräva attutlänningen lämnar landet innan hans ansökan prövas. Som exempelnämns bl.a. den situationen att utlänningen efter hemkomsten kanantas bli förhindrad att på nytt lämna sitt land. I proposition1988/89:86 nämndes som ett annat exempel på undantag att enutlänning har ansökt om uppehållstillstånd på grund avanknytning till en här i landet bosatt person som han eller honhar eller väntar barn med. I praxis (se Utlänningslagen medkommentarer av och ) anses redananknytning genom sammanboende utgöra sådanasärskilda skäl att undantag kan göras från principen attuppehållstillstånd skall ordnas före inresan. Normalt krävs dockatt identiteten är klarlagd. Har utlänningen avhänt sig sinpasshandling eller har han på annat sätt undanhållit uppgifterav betydelse för rätten att stanna här har uppehållstillståndinte beviljats trots långvarig anknytning.I den tidigare nämnda översynen av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. ingår i utredarens uppdrag attöverväga om nuvarande regler bör mjukas upp så att det blirmöjligt t.ex. att undvika att en utländsk medborgare måste lämnalandet för att ansöka om ett tillstånd som det inte kan rådanågra tvivel om att han eller hon kommer att få. Utredarensbetänkande rörande dessa frågor förväntas lämnas inom kort.Utskottet anser det rimligt att en uppmjukning sker såvittgäller möjligheterna att söka uppehållstillstånd under vistelsei . Den särskilde utredarens förslag i frågan böremellertid avvaktas, och motionerna Sf629 yrkande 1 och Sf626yrkande 9 bör inte föranleda någon åtgärd.Vad gäller tillståndsprövningen i övrigt gäller sedan lång tidtillbaka den ordning med uppskjuten invandringsprövning somredovisats i föregående avsnitt. I proposition 1983/84:144konstaterades att det även fortsättningsvis förelåg behov av ensådan ordning.