bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Ett brettsamhällsengagemang i internationella utvecklingsfrågor är av avgörandebetydelse för en fortsatt hög biståndsvilja och ett omfattande bistånd.SIDA har som en huvuduppgift att informera om de insatser som görs påbiståndsområdet och om de resultat som uppnåtts i utvecklingssamarbetet samtatt stärka förståelsen för och deras situation.En bred information om andra länder och kulturer är också av stor betydelseför att minska tendensen mot främlingsfientlighet och rasism i vårt samhälle,inte minst bland ungdomar.SIDA:s informationsverksamhet bör prioritera insatser visavi skolungdomar.Insatserna bör inriktas på en bred informationsspridning i ochgymnasiet samt bidra till förbättrad utbildning i u-landsfrågor påuniversitetsnivå. En närmare kartläggning och analys av den nuvarandeinformationsverksamheten på biståndsområdet kommer att äga rum föratt presenteras i nästa års budgetproposition.Tjugofem föreslås avsättas för anslagsposten Informationgenom SIDA, varav ställs till regeringens disposition försärskilda informationssatsningar.Medelsanvisning under anslaget C 2, bemyndiganden för regeringen m.m.Propositionen (s. 174)Regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbete genom SIDA som förordatsi det föregående,2. bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordas,3. till Utvecklingssamarbetet genom SIDA anvisar ett reservationsanslag på 6290 000 000 kr.MotionernaI motion U210, yrkande 16, (v) krävs att till anslaget förutvecklingssamarbete genom SIDA för /95 anvisar1 utöver vad regeringen föreslagit eller således7 varav utgörs av det importstöd regeringenvill föra över till anslaget C 4.I den socialdemokratiska partimotionen U212, yrkande 28, föreslås attriksdagen beslutar anslå 1 för betalningsbalansstöd i särskildanslagspost inom anslaget C 2.I motion U216 (nyd), yrkande 10, krävs att inte godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbete genom SIDA som förordats under tredjehuvudtiteln samma motion, yrkande 11, bör inte bemyndiga regeringen attgöra de utfästelser och åtaganden som regeringen förordat under tredjehuvudtiteln motionen, yrkande 12, hemställs vidare att tillUtvecklingssamarbete genom SIDA för /95 anvisar 3 954 000 000kr mindre än vad regeringen föreslagit eller 2 (tredjehuvudtiteln ).Motionen U215, yrkande 1, (kds) föreslår att s.k. försöksflyktingutbildninganordnas i på försök.Innebörden av förslaget är att, som ett försöksprojekt, ett antal personerges utbildning i inom ramen för u-biståndet redan innan de återvändertill sina hemländer. En tänkbar grupp kunde vara de eritreaner som finns iSverige. Denna utbildning bör finansieras inom anslaget för SIDA:s verksamhet(yrkande 3).I motion U232 (c) framhålls att KIB:s knytning till SIDA kan begränsa KIB:smöjligheter att påverka genderperspektivet i hela biståndet. En skyndsamutredning om ny organisation och resurser för () bör därförgenomföras. Också i motion U225 (fp) krävs en utredning om en ny organisationför ().Ett liknande synsätt framförs i motion A816, yrkande 6, (s). Motionärernaföreslår att KIB ges i uppdrag att utarbeta en rapport om hurgenderperspektivet inom olika områden bäst tillgodoses. För detta ändamål, ochviss verksamhet, krävs att till anvisar 500 000 krunder anslaget C 2, huvudtiteln.Även i motion U226 (s), krävs att en ny organisation för () utreds och att resurser ställs till förfogande. Motionärerna förutsätteratt det anslag som avsatts för KIB:s räkning kan tas ianspråk av den nya organisationen när den vuxit fram. Dessutom beräknar de ettresursbehov om 500 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medel för anslagetC 2. Utvecklingssamarbete med SIDA. Utskottet ser inget behov av att anslåmedel för betalningsbalansstöd i en särskild anslagspost inom anslaget C 2.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkande 16, U212 (s) yrkande 28 och U216(nyd) yrkande 12.Utskottet tillstyrker de riktlinjer för utvecklingssamarbete genom SIDA somförordas i propositionen.Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 10.I propositionen föreslår regeringen att lämnar bemyndigande attgöra de utfästelser och åtaganden som förordas avseende anslaget C 2.Enligt utskottets uppfattning åsyftas därmed det avsnitt som på s. 170 ipropositionen börjar med "vill också ..." och slutar med "... förvarje enskilt land. ", och som innebär möjlighet att utöka utfästelserna fråntre till fem gånger den aktuella planeringsramen. Enligt utskottets uppfattningbör detta bemyndigande lämnas.Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 11.Alla insatser i till förmån för flyktingar har finansieratsöver budget för flyktingmottagarkostnader. Detta gällerockså reskostnader för återvändande flyktingar. Biståndsinsatser har dockkommit i fråga för att finansiera återvändarprogram i vissa fall när det gälltflyktingar från (, och ).Frågan om eritreanernas återvändande är speciell enär det gäller personer sominte anses ha rätt till uppehållstillstånd i . Intresset för derasåtervändande är litet i deras ursprungsland. och UD arbetargemensamt för att, tillsammans med , finna en lösning.Frågan om flyktingars återvändande har vad avser personer från Bosniendiskuterats i en för de två departementen gemensam arbetsgrupp. Dennaarbetsgrupp kommer att fortsätta sitt arbete och därvid belysafrågor där en samordning mellan bistånd och flyktingpolitik är särskiltangelägen. Frågan om insatser för att underlätta återvändande ochåteruppbyggnad av landet är härvid av särskilt intresse.Den parlamentariska Invandrar- och flyktingkommittén, som tillsattes avregeringen , kommer även att behandla frågan om flyktingarsåtervändande. Förslag från kommittén kan förväntas i ett delbetänkande undervåren 1994.Utskottet anser att det finns anledning invänta de överväganden somframkommer genom det ovan redovisade utredningsarbetet.Med det anförda anser utskottet motion U215 (kds) yrkandena 1 och 3besvarade.Under 1970-talet föreslogs i ett tiotal riksdagsmotioner olikaorganisatoriska åtgärder för att förbättra planering, genomförande ochutvärdering av stödet till kvinnor inom det svenska biståndet.Våren 1982 tillstyrkte utrikesutskottet ett motionsförslag om att en beredningför kvinnobistånd borde tillsättas (mot. 1981/82:1720 av m.fl.(s), bet. UU1981/82:20). I sitt tillkännagivande anförde utskottet bl.a.följande: "Utskottet kan dela motionärernas synpunkt att en ökad tonvikt påkvinnor i det reguljära biståndet skulle underlättas om SIDA får tillgång tillett samråd med organisationer och institutioner med intresse och särskildkompetens vad gäller kvinnors roll i samhällsutvecklingen. Ett sådant samrådskulle också ge ifrågavarande organisationer själva ytterligare insikt ibiståndsarbetets villkor. "beslut ledde till inrättandet av eller som detformellt kom att heta Kvinnor i biståndet (KIB).I ett flertal motioner behandlas frågor rörande ().Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att den breda kunskap som finns inom KIB tillvaratas på lämpligt sätt i det svenskautvecklingssamarbetet.Vissa av de i motionerna framförda förslagen anknyter till KIB:s roll inomSIDA. Enligt utskottets uppfattning bör dessa inte göras till föremål förriksdagens ställningstagande.Enligt vad utskottet erfarit vid en föredragning av statssekreterare m.fl. från kommer Sekretariatetför analys och utvärdering (SAU) att genomföra en grundlig översyn av detkvinnoinriktade biståndet. Det förutses att KIB:s verksamhet och roll kommeratt granskas i samband med denna utvärdering.Det kan i samband med genomgången av det kvinnoinriktade biståndet finnasanledning att överväga huruvida KIB bör ges en mera fristående ställning.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att KIB:s verksamhet säkrasunder den tid översynen av detta bistånd sker. I övrigt finner utskottetanledning invänta vad som framkommer av SAU:s analys och utvärdering.Med det anförda anser utskottet motionerna U225 (fp) U226 (s), U232 (c) ochA816 (s) yrkande 6 besvarade.C 3. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)1992/93 Utgift 294 509 0001993/94 Anslag 297 425 0001994/95 Förslag 314 700 000Propositionen (s. 174--176)Den integrerade fältadministrationen som börjar införas under budgetåret1993/94 skall bidra med besparingar och kommer att leda till en delvisförändrad kostnadsfördelning mellan UD och SIDA. Det är svårt attberäkna effekterna på anslagen. Regeringen kommer senare att fatta nödvändigabeslut. Integrationen skall vara genomförd senast den 1 januari 1995.Det övergripande mål för SIDA som gäller för treårsperioden /93--1994/95bör ligga fast. Regeringen har beslutat att de övergripandemål och verksamhetsmål som gällt för perioden /93--1994/95 utsträcks tillatt omfatta även /96.Ramanslag 1994/95 314 700 000 krPlaneringsram 1994/95--1995/96 626 400 000 krSIDA disponerar medel för huvuddelen av sin verksamhet under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA. Myndigheten disponerar även vissa medel underanslagen C 1. Bidrag till internationella biståndsorgan och G 1. Samarbete medländerna i Central- och Östeuropa.Den årsredovisning avseende /93 som SIDA lämnat tillregeringen visar tydligt på den mycket stora bredden i det bilateralabiståndet. är det uppenbart att den diversifierade verksamhetenförsvårat enhetlighet och entydighet i redovisningen.RRV har i sin granskning av årsredovisningen pekat på vissa oklarheter ochbrister. Regeringen instämmer i allt väsentligt i RRV:s synpunkter.De förändringar av regeringens planerings- och beredningsprocess avseende detinternationella utvecklingssamarbetet som beslutades av (prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. 1992/93:342) är ägnade attprecisera SIDA:s roll. Av vikt för regeringens fortsatta arbete med dessafrågor är även de överväganden och förslag som kommer att lämnas frånutredningen om biståndsförvaltningens effektivitet (dir. 1993:87).I den uppräkning som gjorts vid beräkningen av ramanslaget för budgetåret1994/95 ingår även en kompensation för höjda utlandstillägg. De insatser vadgäller kompetensutveckling som inleddes /93 bör fortsätta ävenunder /95 (oförändrat ).Vad gäller verksamheten vid den svenska ambassaden i delarregeringen bedömning att en överföring från sak- till förvaltningsanslagbör ske först när den demokratiska utvecklingen i så medger.Regeringen instämmer i myndighetens bedömning att en kvalificeradkassahållningsfunktion bör inrättas. Detta bör myndigheten dock finansieragenom omprioritering inom föreslaget ramanslag.Regeringen föreslåratt till Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) anvisar ettramanslag på 314 700 000 kr.MotionenI motion U216, yrkande 13, (nyd) föreslås att till Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) för /95 minskar anslaget med164 och anvisar (tredje huvudtiteln ).UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens medelsförslag.Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 13.C 4. Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnadUtgift 1992/93 531 695 609 1) Reservation 774 170 970 1)Anslag 1993/94 500 000 000 1)Förslag 1994/95 1 000 000 0001) Dessa uppgifter hänför sig till anslagsposten Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder inom anslaget C 3. Andrabiståndsprogram som från och med /95 föreslås slås samman medmedel för importstöd tidigare anslaget under C 2. Utvecklingssamarbete genomSIDA.Propositionen (s. 177--185)Stöd till ekonomiska reformer syftande till marknadsekonomi för att stimuleratillväxt och långsiktig utveckling är ett av målen för svensktutvecklingssamarbete. En utveckling i riktning mot ökad marknadsorientering avekonomin är även ett av regeringens kriterier för biståndssamarbete. Så gottsom samtliga svenska samarbetsländer genomför nu reformprogram medmakroekonomiska stabiliseringsåtgärder och strukturförändringar samtliberalisering av ekonomin.Ett viktigt sätt för att främja denna ekonomiska omvandling fråntidigare planekonomi till marknadsekonomi är genom s.k. betalningsbalansstöd,vilket möjliggör för ett skuldtyngt land att erhålla utländsk valuta för attkunna importera de varor som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk tillväxt ochen långsiktigt hållbar utveckling. Betalningsbalansstöd ges till de fattigaste,mest skuldtyngda länderna i anslutning till internationellt samordnadeaktioner. Det kan antingen ta formen av fritt obundet stöd till import ellerskuldlättnad som indirekt frigör medel för import. Betalningsbalansstöd hartidigare finansierats dels över landramarna inom anslaget C 2, dels över ensärskild anslagspost. Enligt beslut skall från och med budgetåret1994/95 importstödet brytas ut ur landramarna och sammanföras medbetalningsbalansstödet.Regeringen anser att det är angeläget att upprätthålla ett omfattandebetalningsbalansstöd för att bistå de fattiga, skuldtyngda länder som genomförekonomiska reformer.För att de skuldtyngda länderna skall kunna återupprätta tillväxten och kommaur den ekonomiska krisen är det nödvändigt att ekonomiska reformer genomförs.Dessa ekonomiska reformprogram, som oftast utformas i samarbete medInternationella valutafonden (IMF) och , syftar till att minska demakroekonomiska obalanserna och genom marknadsekonomiska, strukturella ochinstitutionella reformer skapa en bättre grund för tillväxt i ekonomin.Huvuddelen av det svenska betalningsbalansstödet går till söder omSahara. Våra medel kanaliseras främst via särskilda program förAfrika, SPA. Det finns dock viktiga mottagarländer även utanför , t.ex.Nicaragua, och Vietnam.SPA-samarbetet har visat sig vara ett mycket framgångsrikt initiativ för attmobilisera och samordna ökade resurser till förmån för de fattigaste och mestskuldtyngda länderna i som genomför ekonomiska reformprogram.Sverige är en av de största bidragsgivarna till SPA och har aktivt deltagit ipolicydialogen. har lett en arbetsgrupp somformulerat riktlinjer för givarfinansiering av lönekostnader imottagarländerna. Regeringen anser att SPA-samarbetet fyller en viktig funktionoch bör drivas vidare. Den har därför uttryckt sitt stöd för en tredje fas avsamarbetet över perioden --1996. En indikativ utfästelse om 900 miljonerkronor i svenskt betalningsbalansstöd till SPA har givits förtreårsperioden.Sveriges bidrag har huvudsakligen lämnats i form av obundet importstöd tillmarknadsbaserade valutafördelningssystem i mottagarländerna.Våra uppföljningar av importstödet visar att huvuddelen av den import somsker genom de marknadsbaserade systemen utgörs av insats- och kapitalvaror, ochenligt går av stödet till den privata sektorn. Regeringenanser att obundet importstöd till marknadsbaserade valutafördelningssystem ävenfortsättningsvis bör utgöra en betydande insats från anslaget.Inom ramen för SPA ger också bidrag för att underlätta de fattigasteländernas betalning av lån till på marknadsmässiga villkor.Bidragen för att underlätta återbetalning av sådan skuld är en effektiv form avskuldlättnad, eftersom resurser direkt frigörs för andra ändamål. börfortsätta att bidra till denna typ av skuldlättnad till länder inom och utanförSPA som genomför ekonomiska reformer.En motsvarande typ av skuldlättnad avseende återbetalning av lån frånAfrikanska är under diskussion bland bankens medlemsländer.Under förutsättning att en ur svensk synvinkel tillfredsställande mekanism medsådant ändamål kommer till stånd, kan möjligheten att lämna svenska bidragövervägas.IMF, som spelar en huvudroll när det gäller de ekonomiska reformprogrammen,har särskilda lånearrangemang på mjuka villkor för att stödja de fattigasteländerna. ESAF (Enhanced Structural Adjustment Facility) finansieras i huvudsakgenom gåvobidrag, bl.a. från , och lån på förmånliga villkor frånmedlemsländerna. Utvärderingar av ESAF har visat att stödet varit ett viktigtinstrument i att främja de növdändiga reformerna i mottagarländerna. Sverigehar vid utformningen av efterföljaren till ESAF arbetat för ett brettdeltagande av givarländer och för en rimlig bördefördelning. Ett svenskt bidragom totalt , dvs. , har utfästs tillESAF II för budgetåren 1993/94--1997/1998.Särskilda insatser måste till för att hjälpa de länder som lägger om sinekonomiska politik och försöker klara ut problemen medbetalningseftersläpningarna. Genom att bilda en s.k. stödgrupp av frivilligabidragsgivare kan extraordinära resurser mobiliseras i sådana situationer.Sverige har under innevarande budgetår bidragit till stödgruppsoperationer förVietnam och , vilka resulterat i en normalisering av dessa ländersrelationer till de internationella finansiella institutionerna och ett ökatbiståndsflöde. bör även fortsättningsvis bidra tillstödgruppsoperationer, baserade på en bedömning från fall till fall avseendemottagarlandets uppfyllande av de generella kriterier som gäller förbetalningsbalansstöd.Sverige har aktivt drivit frågan om ytterligare skuldlättnader iParisklubben, och vissa framsteg avseende skuldlättnad för dessa länder haruppnåtts . bör därför även i fortsättningen kunna bidra medbetalningsbalansstöd, bl.a. för att täcka de fattigaste ländernasräntebetalningar till som skall betalas i enlighet medomförhandlingsavtalen.Många fattiga länder har en visserligen begränsad men ändå betungandekommersiell skuld, dvs. skuld till privata fordringsägare, främst banker. Ettantal skuldåterköp planeras för innevarande och kommande budgetår, och Sverigehar utfäst bidrag till en del av dessa. driver därför frågan omytterligare lättnad i skuldbördan för de fattigaste länderna i olikainternationella sammanhang i t.ex. , (IMF:soch policyorgan), och . Detta arbete bör fortsätta.Stöd från anslaget bör även fortsättningsvis utgå till de fattigaste och mestskuldtyngda länderna, som genomför ekonomiska reformprogram. Bidrag skall kunnautgå till länder som för en utvecklingsfrämjande politik i riktning motmarknadsekonomi och demokrati. Stödet skall fördelas på grundval av de resultatsom uppnås avseende överenskomna reformprogram samt av hur det internationellasamarbetet utformas. En betydande grad av flexibilitet behövs. Detta innebäratt medelsutnyttjandet kan komma att variera . Den ingåendereservationen för innevarande budgetår är helt intecknad.Regeringen föreslår att anslås till stöd för ekonomiskareformer och skuldlättnad för /95. Regeringen ämnar besluta omfördelningen på olika mottagarländer delvis baserad på förslag från SIDA undervåren 1994. De länder som mot bakgrund av uppnådda ekonomiska resultat,skuldtyngdhet och finansieringsbehov skulle kunna komma i frågaför stöd från anslaget är , , , , ,, , och . Även andra länder kan komma i frågaunder förutsättning att de uppfyller de kriterier som ovan uppställts för stödfrån anslaget.Regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner de riktlinjer för bidragsgivningen som förordats i detföregående,2. bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordats,3. till Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad anvisar ettreservationsanslag på 1 000 miljoner kronor.MotionernaI partimotion, U210, yrkande 5 (delvis), (v) krävs attbetalningsbalansstödet exkl. importstödet samt stödet till skuldlättnaderavvecklas och att motsvarande medel om ca överförs tillandra anslag. Enligt motionärerna skulle regeringens förslag leda till en högregrad av politisk styrning av biståndet och att importstödet fullt ut knytstill och strukturanpassningsprogram.I motion U210, yrkande 4 (delvis), (v) krävs att i importstödåterförs till anslaget för utvecklingssamarbete genom SIDA.I motion U212, yrkande 7, (s) krävs att beslutar att inte inrättaett särskilt anslag för betalningsbalansstöd C 4, att betalningsbalansstödetskall ingå som en anslagspost under C 2 och att importstöd till programländerskall redovisas som en del av planeringsramarna. Motionärerna menar vidare attregeringens förslag beträffande importstödet minskar möjligheten till insynoch öppenhet.Ny demokrati kräver i motion U216, yrkande 16, att till Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättnad för /95 minskar anslagetmed och således inte anvisar några medel (tredjehuvudtiteln ).I motion U216, yrkande 14, (nyd) krävs att inte godkänner deriktlinjer för bidragsgivningen som förordats under tredje huvudtiteln demokrati yrkar också, motion U216, yrkande 15, att intebemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som regeringenförordat under tredje huvudtiteln propositionen föreslås att ett nytt anslag, C 4. Stöd till ekonomiskareformer och skuldlättnad, inrättas för att hantera betalningsbalansstödet ochdet importstöd som tidigare finansierades inom landramarna under C2-anslaget.Enligt utskottets uppfattning bör importstöd och betalningsbalansstöd igörligaste mån samordnas internationellt. Samordningen bör, för att ge önskvärdeffekt, avse villkoren, formerna och uppföljningen. Dessa stödformer är närasammankopplade med och villkorat till den ekonomiska och politiska utvecklingeni mottagarlandet. Detta kräver en helhetssyn i bedömningen frånbiståndsgivarens sida. Det innebär också att man inte på förhand kan göra enbedömning av vad som är en lämplig omfattning av stödet till ett visst land.Uppskattningsvis två tredjedelar av stödet bereds av SIDA. Efterregeringsbeslut delegeras genomförandet till SIDA. Den återstående tredjedelenär av mer multilateral karaktär och bereds av u-avdelningi samråd med andra delar av (bl.a. , UD:shandelsavdelning och ÖSEK). För att få en helhetssyn och konsistens för helastödet krävs, enligt utskottets mening, att det samlas till ett särskiltanslag.Utskottet har ingen invändning mot regeringens medelsförslag och tillstyrkerde riktlinjer för bidragsgivning som förordas i propositionen.Därmed avstyrks motionerna U210 (v) yrkandena 4 (delvis) och 5 (delvis), U212(s) yrkande 7 (delvis) samt U216 (nyd) yrkandena 14 och 16.Utskottet uppfattar att de av regeringen begärda utfästelserna och åtagandenaavser dels en indikativ utfästelse om under entreårsperiod i betalningsbalansstöd till SPA (propositionen s. 178), dels ettsvenskt bidrag om totalt till ESAF II för budgetåren1993/94--1997/98, dvs (propositionen s. 179).Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas göra dessa utfästelser.Därmed avstyrks motion U216 (nyd) yrkande 15.C 5. Utvecklingssamarbete genom Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)Propositionen (s. 182--185)Tekniskt samarbete1992/93 Utgift 313 282 449 Reservation 152 989 3551993/94 Anslag 304 500 0001994/95 Förslag 335 000 000Från anslaget finansieras tekniskt samarbete (inkl. internationella kurser)genom Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS).För /95 förutser BITS ett fortsatt reguljärt samarbete medEgypten, , , , , , , ,, , , och . Vidare räknar man med attsamarbete i några av de länder som varit föremål för enstaka insatserskall övergå i mer reguljära former. I denna krets av länder ingår bl.a. ElSalvador, , , , och . BITS räknarockså med att tekniskt samarbete kan komma att inledas med , Sri Lankaoch Vietnam.Regeringen delar BITS bedömning att efterfrågan under budgetåren 1993/94 och1994/95 kommer att öka jämfört med /93.Det tekniska samarbetet med skall också fortsättningsvis begränsastill enstaka insatser. I enlighet med bemyndigande får BITS utfästatvå gånger budgetårets anslag för tekniskt samarbete.U-krediter1992/93 Utgift 316 000 000 Reservation 561 461 4111993/94 Anslag 400 000 0001994/95 Förslag 430 000 000Från anslaget finansieras även u-krediter genom Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS).BITS föreslår att anvisas för gåvoelementet i u-krediter.Förslaget motsvarar en ökning med jämfört med innevarandebudgetår. Ökningen motiveras bl.a. med att kreditgivningen till länder somskall erhålla krediter med en högre subventionsgrad () förväntas öka. BITSräknar också med någon obunden kredit i samfinansiering med ellerregional utvecklingsbank.Vidare analyserar BITS möjligheterna att ge u-krediter till länder sombedriver en aktiv reformpolitik men till vilka kreditgivningen är förknippadmed ett större risktagande. I denna kategori länder ingår , Boliviaoch .