bet · GH01JoU24 · 1994-04-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 158om vissa fiskeripolitiska frågor samt motioner som väckts medanledning av propositionen. Ett antal motioner från allmännamotionstiden behandlas också.Utskottet förordar med anledning av två motioner (s, c) ettriksdagsuttalande av innebörd att regeringen utöver nuföreslagna bör reservera ytterligare högst4 ur prisregleringskassan till yrkesfisketstrygghetsförsäkring, så att perioden fram till dess näringensjälv tar över denna verksamhet överbryggas.I övrigt tillstyrks regeringens förslag, medan motionernaavstyrks i den mån de inte ansetts tillgodosedda med utskottetsskrivningar.Till betänkandet har fogats sju reservationer (s, nyd), ettsärskilt yttrande (s) och en meningsyttring av suppleant (v).Lagförslaget fogas som bilaga till detta betänkande. Regeringen () har i proposition1993/94:158 föreslagit att riksdagen1. antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i fiskelagen (1993:787),2. till Främjande av fiskerinäringen för /95under nionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på3 ,3. medger att under /95 statligt stöd beviljastill särskilda insatser för fisket med sammanlagt högst25 ,4. till Särskilda insatser för fisket för /95under nionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på26 ,5. till Bidrag till fiskevård för /95 undernionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på3 612 000 kr.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa förändringar avfiskeripolitiken i syfte att anpassa fisket till den långsiktigatillgången på fisk. Förändringarna föranleds också avinternationaliseringen på fiskets område.I fiskelagen (1993:787) införs ett bemyndigande för regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva omkrav på tillstånd för användning av fartyg för yrkesmässigtfiske.I fiskelagen införs vidare en bestämmelse som gör det möjligtför regeringen att besluta att miljökonsekvensbeskrivningarskall göras på fiskets område vad gäller fiskemetoder ochutsättning av fiskarter. De föreslagna lagändringarna bör trädai kraft den 1 juli 1994.Anslagen Främjande av fiskerinäringen, Särskilda insatser förfisket och Bidrag till fiskevård förs upp med i stortoförändrade anslagsbelopp jämfört med innevarande budgetår. Motioner med anledning av propositionen1993/94:Jo28 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förslag till införande av en allmän fiskevårdsavgift.1993/94:Jo29 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom införande av fiskevårdsavgift för Vänern.1993/94:Jo30 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett skatteavdrag för svenska yrkesfiskare.1993/94:Jo31 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen återkommer med förslag till enallmän fiskevårdsavgift för Vänern.1993/94:Jo32 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär förslag om en allmänfiskevårdsavgift,2. att anvisar ett finansieringsstöd för LaxfondVänern i avvaktan på en långsiktig lösning för fondensekonomiska uthållighet.1993/94:Jo33 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilt tillstånd för att använda ettfartyg för yrkesmässigt fiske,3. att ur prisregleringskassan avsätter 8 000 000 krtill yrkesfiskets trygghetsförsäkring för /95,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en allmän fiskevårdsavgift,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utgiftsposterna "fångstbegränsning"och "stillaliggande med fiskefartyg" tas bort ur anslaget D 3och finansieras över en särskild anslagspost.1993/94:Jo34 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiering av ersättningar vidfiskefartygs stillaliggande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fiskets trygghetsförsäkring under detkommande budgetåret,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsningar av fiskeansträngningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskningen och undersökningen rörandeM74,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en lösning av frågan om fiskevårdenslångsiktiga finansiering.1993/94:Jo35 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av skattevillkoren för fiskarei syfte att uppnå förhållanden som är likartade dem som gällerfiskare från övriga nordiska länder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för bärgning av förloradefiskeredskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av frågan om hur behovet avfiskevårdande insatser skall finansieras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett "fiskekonto", för varierandefiskeinkomster , bör prövas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av drivmedelsbeskattningen föratt inte bensindrivna båtar skall vara skattemässigtmissgynnade.1993/94:Jo36 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till åtgärder till skydd för dennaturreproducerande laxen.1993/94:Jo37 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en fiskevårdsavgift införs för ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen, i avvaktan påFiskeriverkets propositionsförslag, ikompletteringspropositionen återkommer med förslag till attunder viss övergångstid tillföra Laxfond extra medel förfortsatt utsättning av smolt innevarande säsong,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Kammarkollegiet och gesi uppdrag att komma med konkreta förslag för att stoppa denbiologiska utarmningen av lax- och öringstammarna iGullspångsälven och och alla övriga vattendrag inomlandets gränser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om fiskspärrarna vid Gullspångoch laxtrapporna i och överallt annorstädes övervägs,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om rovfisket vid älvmynningaroch älvutlopp blir föremål för översyn och förändring, medåtföljande åtgärdsförslag till skärpta bestämmelser av älv- ochhavsfisket,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändringar i fiskelagen.1993/94:Jo38 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om individuella kvoter för fiskefartyg,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödåtgärder vid fiskebegränsning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad information beträffandesjukdomsförekomst,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det måste skapas förutsättningar förden naturligt reproducerande laxens överlevnad i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om landningskontroll,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klargörande av begreppet "färsk fisk".Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Kr509 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hotet mot laxen i Norrlandsälvarna.1993/94:Jo401 av (-) vari yrkas att riksdagenbeslutar att 2 § lagen om fiskevårdsområden ges följandelydelse: 2 § Ett fiskevårdsområde får inte omfatta fiske inomområden där samerna har rätt till fiske enligt rennäringslagen(1971:437), såvitt fråga är om kronomark ovanför odlingsgränsensom står under statens omedelbara disposition ellerrenbetesfjällen. För områden där fisket tillhör såväl kronan somenskilda får undantag ske från första stycket om det ur allmänsynpunkt bedöms angeläget att fiskevårdsområde bildas.Beträffande fiske inom områden, där samerna har rätt till fiskeenligt rennäringslagen, får någon inskränkning inte ske i dennarätt genom bildande av fiskeområden.1993/94:Jo402 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den s.k.24-timmarsregeln ersätts med enkel anmälningsplikt,2. att beslutar förbjuda fiske med trål ochsnurrevad inom hela och ,3. att beslutar införa anmälningsplikt förfiskefartyg som passerar ,4. att beslutar ändra 41 § fiskelagen (1993:787) ienlighet med vad som föreslås i motionen.1993/94:Jo403 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrad gräns för trålfiske i Öresund.1993/94:Jo404 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för att rädda de naturreproducerande laxstammarna iNorrlandsälvarna.1993/94:Jo405 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fiskenäringens problem på grund av sälstammens ökning iÖstersjön och uppdrar åt länsstyrelserna att klarlägga om enviss skyddsjakt på säl borde införas.1993/94:Jo406 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionalpolitik och EU för yrkesfisket iBottenhavet samt att frågan även tas upp i ett nordisktsammanhang,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sälstammens utbredning och hanteringav skadestånd bör utredas.1993/94:Jo407 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att i enlighet med vad i motionen anförtsyrkesmässigt småskaligt fiske får möjlighet att utövalicensierat fiske.1993/94:Jo408 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att fiske med ålsax utan begränsning fårutövas på allmänt vatten.1993/94:Jo409 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av frågan om inrättande av enskrotningspremiefond.1993/94:Jo410 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder i syfte att rädda reproduktionen av fisk iLaholmsbukten och Skälderviken.1993/94:Jo411 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring sjukdomen M74,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att försöker freda laxen iÖstersjön.1993/94:Jo412 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skydd för de naturreproducerandelaxstammarna i Norrlandsälvarna.1993/94:Jo413 av () vari yrkas1. att beslutar att fiske med ålsax skall vara frittpå allmänt vatten,2. att beslutar att fiske med tobisnot skall varafritt vid Blekinges sydkust.1993/94:Jo414 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att se över fredningstiderna för lax och öring vidNorrbottenskusten.1993/94:Jo415 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att effektiva insatser bör göras tillskydd för uppväxande torsk i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attverksamma åtgärder bör vidtas till stöd för yrkesfisket på ost-och sydkusten.1993/94:Jo417 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande fiskelagen om att begränsningenav garn per person skall vara 600 m,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regional hänsyn skall tas t.ex. närdet gäller bestämmelser om totala antalet redskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det skall vara bruttobeloppet somskall gälla som inkomstbegrepp för erhållande avyrkesfiskelicens,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en särskild utvärdering avbestämmelsernas konsekvens skall göras,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tobisnot och ålsax får användas avalla fiskande, även av dem som inte har yrkesfiskelicens,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sex stycken sammanbundna ryssjor skallräknas som ett redskap.1993/94:Jo418 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom laxfisket i älv.1993/94:Jo420 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bestämmelser för hummerfiske.1993/94:Jo421 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att stimulerabildande av fiskevårdsföreningar.1993/94:Jo422 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stiftelser för förvaltande av fiskerätteni statens vatten.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fisket.1993/94:Jo804 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skyddsjakt på säl.1993/94:Bo517 av () vari yrkas4. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas såatt en ökad forskning sker i syfte att bevara våra gamla ochunika fiskstammar som hotas av genetisk utarmning.UppvaktningarUtskottet har under behandlingen mottagit uppvaktningar avrepresentanter för fritidsfiskares förening och förLaxfond . Ärendet och dess beredningRegeringen bemyndigade chefen förJordbruksdepartementet att tillkalla en särskild utredare meduppgift att mot bakgrund av de internationella överenskommelsersom har träffats på bl.a. fiskets område utreda fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter (dir. 1992:83). Utredaren(generaldirektören ) redovisade den 16 december 1992i delbetänkandet Svenskt fiske -- nuläge ochutvecklingsmöjligheter (SOU 1992:136) förslag till vissaanpassningsåtgärder per . Dessa förslag harbehandlats under föregående (prop. 1992/93:184, bet.JoU21, rskr. Utredaren har den 18 november 1993överlämnat slutbetänkandet Svenskt fiske (SOU 1993:103).Betänkandet har remissbehandlats.Fiskeriverket har på regeringens uppdrag redovisatkonsekvenserna på fiskets område för berörda myndigheter av ettsvenskt EU-medlemskap i en promemoria den 20 december 1993.Bl.a. redovisas behov av ytterligare resurser ochorganisatoriska förändringar vid samt hur enkontrollorganisation på fiskets område bör organiseras.Internationalisering på fiskets områdeI proposition 1989/90:123 om fisket redovisades EFTA-avtaletom frihandel med fisk och fiskprodukter liksom dess konsekvenserför svensk fiskeripolitik. beslöt i enlighet medregeringens förslag att godkänna överenskommelsen (bet.1989/90:JoU22, rskr. I proposition 1991/92:170 omEuropeiska samarbetsområdet (EES) redovisades bl.a. vissakonsekvenser för fisket till följd av . Avredovisningen framgår att avtalet behandlar väsentliga områdeninom fiskerisektorn även om EFTA-staterna inte tar över på fiskets område och således inte heller ansluts tillEG:s gemensamma fiskeripolitik. trädde i kraft den1 januari 1994.Sverige ansökte om medlemskap i de europeiskagemenskaperna. Medlemskapsförhandlingar inleddes den 1 februari1993. Därefter har Maastricht- ellerUnionsfördraget trätt i kraft.Fisket i SverigeI betänkandet Svenskt fiske (SOU 1993:103) lämnas en bredbeskrivning av den svenska fiskenäringen. Det har funnits ettstort behov av en samlad beskrivning av näringen i dess helhet isamband med de förändringar som sker. I propositionen återgesdelar av beskrivningen. Den intresserade hänvisas till dessa tvådokument för närmare information. I det följande återges någrabakgrundsdata från grunddokumenten.Det svenska havsfisket bedrivs i , ,och . Fisket i har av traditionvarit det viktigaste för svensk del. Under slutet av 1970-taletutvidgade länderna runt sina fiskegränser till 200nautiska mil vilket innebar att det svenska fisket i dettaområde numera regleras genom årliga fiskeförhandlingar med EUoch . utvidgade sin fiskegräns iÖstersjön. Gränsdragningen öster om , den s.k. vitazonen, löstes dock inte förrän år 1988.Hälften av de svenska fiskfångsterna görs i . Deviktigaste arterna är sill/strömming, torsk, skarpsill och lax.Torskbeståndet i har minskat kraftigt.För sill/strömming och skarpsill är beståndssituationen mycketgod. Det är dock svårt att få avsättning för denna fisk.Bestånden av ål och lax är i hög grad beroende av utsättningar.I stort sett alla laxodlingar har drabbatsav hög dödlighet hos yngel förorsakade av ett symptom kallatM74.Skagerrak och svarar för knappt hälften av desvenska fångsterna. Här fångas i huvudsak sill, skarpsill,torsk, makrill, nordhavsräka och havskräfta. Flertaletbottenlevande fiskslag är hårt exploaterade. Situationen förtorsken i är relativt bra medan den är sämre iKattegatt. Beståndet av havskräfta är relativt hårt pressatmedan beståndet av räka i är starkt. svararför av det totala fångstvärdet, motsvarande avden totala fångsten. är dock viktig genom att denväsentligt bidrar till flexibiliteten i det svenska fisket.Det yrkesmässiga insjöfisket bedrivs till helt övervägande deli , , och . Här fiskas i förstahand högprisarter som lax, , gös, abborre, gädda, lake ochsik.Det svenska havsfiskets totala fångster utgörs till 80--90 %av torsk, sill och skarpsill. upppgick den totalafångsten till drygt , varav varfoderfisk, sill/strömming och torsk.Torskfisket i har minskat med sedan år1985. Det totala fångstvärdet var 744 miljoner kronor.Det är en minskning sedan år 1990.Fiskemönstret inom det svenska havsfisket varierar under året.Det karaktäriseras framför allt av stor flexibilitet.Fiskeflottan rör sig över hela det havsområde inom vilketSverige har kvoter. Detta innebär att fiskeinriktning ochfångstområden varierar över året.Antalet yrkesfiskare var 3 250. Till detta kommer 570fiskare som enligt den officiella statistiken klassificeras sombinäringsfiskare. Medelåldern hos yrkesfiskarna är ca 40 år.Omkring hälften av samtliga yrkesfiskare i havsfisket bedriversitt fiske med trål.År 1993 var antalet fartyg längre än 8 m ca 1 700.Insjöfiskeflottan uppgick till ca 230 fartyg. Det totalafångstvärdet i det svenska fisket uppgick under det till , vilket kan jämföras med345 år 1993.Förutsättningarna för sillfisket förändrades radikalt i och medatt det statliga prisstödet avvecklades . Ettalternativ till sillfiske är en övergång till riktat fiske förframställning till fiskfoder. Priset på foderfisk är ca61 öre per kilo. För lönsamhet i detta fiske krävs fartyg medmycket stor lastkapacitet. Av de fartyg som under februari 1993bedrev detta fiske var över 30 m.Det svenska vattenbruket omfattar huvudsakligen matfiskodling,odling av sättfisk, kräftodling, musselodling samt försöksodlingbl.a. av torsk och ostron. Den viktigaste arten för svenskmatfiskodling är regnbåge. producerades inom svensktvattenbruk matfisk (hel färskvikt). Produktionenbestod till av regnbåge.EG:s fiskeripolitikPropositionenMålen för EG:s fiskeripolitik (CFP) är höjd produktivitet inomyrkesfisket, skälig levnadsstandard för yrkesfiskarna, stabilmarknad, säkert och jämnt utbud samt skäliga priser och godkvalitet. Målen skall uppnås genom resursförvaltning,marknadsreglering och strukturåtgärder.Resurspolitiken rör förhållanden såväl inom gemenskapen som iförhållande till tredje land. Fördelningen av tillgängligafiskresurser inom gemenskapen sker enligt principen om relativstabilitet där andelarna baseras på traditionellt fiske, menhänsyn tas även till regioner som är särskilt beroende av fiskesamt den förlust av fiskresurser som enskilda medlemsländerdrabbades av i samband med tredje lands utvidgning avfiskezoner. i form av fiskeregler och kontrollär andra viktiga inslag i resurspolitiken liksom fiskeavtal medtredje land.I marknadspolitiken ingår dels gemensammamarknadsföringsnormer, dels reglering av marknaden för fisk- ochvattenbruksprodukter. Normerna för marknadsföring omfattarfiskens kvalitet, storlek eller vikt, förpackning och märkning.Fisk som inte uppfyller de fastställda normerna får intesaluföras. Det är medlemsländernas skyldighet att kontrolleraatt normerna uppfylls. De viktigaste inslagen imarknadsregleringen är reglering av överskott med stöd av s.k.orienterings- och återtagspriser, fiskarägdaproducentorganisationer som svarar för överskottshanteringensamt reglering av importen genom referenspriser. Det mestverkningsfulla instrumentet i importregleringen är dock tullarnapå fisk och fiskprodukter.Strukturpolitiken syftar primärt till att genom nationellaprogram stödja en ändamålsenlig utveckling av medlemsländernasfiskeflottor samt främja utvecklingen inom vattenbruket.Reduktion av fiskeflottan har spelat enframträdande roll inom strukturpolitiken.Utskottets övervägandenSveriges fiskeripolitik bekräftades . Dåanfördes bl.a. att det övergripande målet för fiskepolitiken börligga fast. Det innebar följande, enligt vad jordbruksministerndå anförde.Det grundläggande i den svenska fiskepolitiken skall vara attvi skall utnyttja våra vatten- och fisktillgångar på ett sådantsätt att de långsiktigt kan medverka till vårlivsmedelsförsörjning och till vårt välstånd i övrigt. En godhushållning genom en väl avvägd vård och beskattning avfiskbestånden och genom omsorg om vattnen är sålunda väsentlig.Härigenom skapas förutsättningar för produktion av viktigaförnödenheter, för medverkan i landets ekonomiska utveckling ochför meningsfull sysselsättning och försörjning i vissa bygder.En god vård av våra vatten förbättrar också förutsättningarnaför odling av fisk. En väl avvägd hushållning främjarsportfisket som är en viktig form för friluftsliv ochrekreation. Utskottet och anslöt sig till bedömningen(prop. 1989/90:123, JoU22).Medlen i fiskeripolitiken är lagstiftning, reglering avpriserna på fisk och ekonomiskt stöd till fisket, fiskevårdenoch forskningen. Vidare ingår de insatser som görs i form avinternationella förhandlingar, fiskeriundersökningar, rådgivningoch information.Fiskeripolitiken har successivt anpassats friare marknad inom ramen för EG. Genom 1989 ochEES-avtalet 1992 bortföll möjligheten att ge generella stöd tillfisket, såsom prisstöd. En ny lag (1993:649) har antagits ommarknadsreglering på fiskets område. Med stöd av bemyndigandeenligt lagen och regeringens förordning om marknadsreglering påfiskets område skall kunna meddela föreskriftersom innebär en anpassning till EU:s marknadsreglering. Även dennya fiskelagen (1993:787) innehåller bestämmelser, bl.a. omobligatorisk yrkesfiskelicens, som är avsedda att underlättaanpassningen till . Som framgår av den fortsattaframställningen föreslås i förevarande betänkande attbegränsning av fiskeansträngningen (s.k. effortbegränsning) börges en mer framträdande roll inom fiskeripolitiken. Det innebäratt ett i princip nytt sätt att reglera det svenska fisketintroduceras, jämfört med det kvotsystem som är denviktigaste regleringsformen.Sverige avslutade sina förhandlingar på fiskets område vidministermötet i --den 1 mars 1994.Resultatet medför -- under förutsättning av medlemskap -- attSverige kommer att anta EU:s lagstiftning på området och frånoch med första medlemskapsdagen delta i den gemensammafiskeripolitiken, CFP (Common Fisheries Policy).Detta innebär bl.a. att det kommer att råda fullständigtullfrihet för färsk fisk och beredda fiskprodukter inom detutvidgade EU. Därmed upphör den snedvridnakonkurrenssituationen, vilken givit EU fritt tillträde till densvenska marknaden, medan svensk export av fiskprodukter till EUmötts av höga tullar. erhåller därmed även fritttillträde till den forfarande i vissa avseenden skyddade finskamarknaden.Svenskt fiske kommer att stabiliseras i och med att Sverigeinförlivas i den fasta fördelningen av fiskeresurserna, den s.k.relativa stabiliteten, i alla de hav där vi nu bedriver fiske,dvs. , , och .