bet · GH01TU29 · 1994-04-19 00:00:00 — Detta innebär att utskottet avstyrker dem.Krav på återinförande av skyldighet att vara ansluten till enbeställningscentralI två motioner framförs krav på återinförande avskyldighet att vara ansluten till en beställningscentral.I motion T907 (s) begärs i här aktuell del av motionen attsamtliga taxibilar skall vara anslutna till någonbeställningscentral, i vilken man tillämpar enhetlig taxa.I motion T43 (v) begärs i här aktuell del att det skallövervägas om man inte måste återgå till ordningen med anknytningtill en beställningscentral för att man skall kunna komma tillrätta med de problem som taxinäringen har.I frågan om anslutning till beställningscentral villutskottet erinra om vad utskottet anförde i betänkande1992/93:TU26 (s. 9--10) med anledning av motionsförslag som varlikartade med dem som här är aktuella och som utskottetavstyrkte.Utskottet konstaterade att de motionsyrkanden som väckts omkrav på att tillhöra beställningscentraler stred mot grundtankeni hela avregleringsreformen och ledde tillbaka till en starktreglerad näring. Utskottet ansåg att en sådan utveckling skullevara olycklig. Utskottet framhöll de svårigheter som är förenademed att över huvud taget definiera en beställningscentral. Ävenur konkurrenssynpunkt kunde invändningar riktas mot krav omobligatorisk anknytning till en beställningscentral. taxiförare åläggas att ingå i en viss beställningscentraloch omvänt skulle beställningscentralen tvingas ta emot allaföretag? Enligt utskottets uppfattning borde utgångspunktenvara att taxitrafiken skall anpassas till resenärernas önskemåli stället för att följa administrativa regleringar. Utskottetansåg att de problem som motionärerna åsyftade kunde lösas medbl.a. en aktiv konkurrensvårdande politik.Utskottet har samma mening om de nu aktuellamotionsförslagen. Detta innebär att utskottet avstyrker dessa.Återinförande på av ordningen med trafikområdeI motion T45 (c) begärs att ordningen med trafikområdeskall återinföras på . Motionärerna vill stoppa detnuvarande förhållandet att lokala taxinäring får konkurrera med taxibilar som har förts in tillGotland från olika delar av fastlandet, där efterfrågan påtaxitjänster minskar påtagligt under sommaren.Utskottet vill framhålla att införande av ordningen medtrafikområde -- även vid begränsning till -- skullestrida mot hela grundtanken i avregleringsreformen och ledatillbaka till en starkt reglerad näring.Antalet taxifordon kan beräknas bli otillräckligt undersommarmånaderna till nackdel för besökande turister och förturistnäringen på Gotland.Utskottet kan således inte ställa sig bakommotionsförslaget, som sålunda avstyrks.Utvärdering av avregleringen av taxiI motion T43 (v) begärs i här aktuell del en utvärderingav avregleringen av taxi.Utskottet vill först erinra om att Statskontorets rapport(1993:15) Om taxi och annan yrkesmässig trafik utgör enutvärdering av avregleringen av taxi.Utskottet vill vidare framhålla att forskningsprojekt avseendetaxi har redovisats eller pågår.I serien Transportforskningsberedningens (TFB:s) rapporterhar sålunda publicerats rapporten ibeställningscentraler för samhällsbetalda transporter med taxisamt rapporten av taxi i Sverige.I en katalog över projekt som under /94 stödsav Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) -- till vilken TFBhar omvandlats -- anges ett projekt vid Transportcentrum i Växjöom taxis avreglering.De redovisade utredningarna m.m. bör kunna tillgodoseönskemålen med motionsförslaget, som därmed kan lämnas utanåtgärd från sida. Det avstyrks sålunda.4 Lagförslagen, m.m.4.1 BakgrundI propositionen framhålls att effekterna av avregleringen avden yrkesmässiga trafiken får bedömas som övervägande positiva,trots vissa problem vad gäller efterlevnaden av ett antalbestämmelser inom bl.a. yrkestrafiklagstiftningen ochskattelagstiftningen.Det konstateras att avregleringen har kommit att medföra endel oegentligheter och missförhållanden inom taxi vad avser denprivata kundens ställning och säkerhet samt att konkurrenseninte alltid sker på lika villkor. Det sistnämnda medför, anförsdet, allvarliga problem för de seriösa tillståndshavarna somhotas att slås ut av sådana trafikutövare som skaffar sigkonkurrensfördelar genom att bryta mot lagar och bestämmelser.Dessutom finns det, anförs det vidare, problem som har att göramed brister i de medel som finns tillgängliga för att komma tillrätta med missförhållanden som i större eller mindreutsträckning är gemensamma för samtliga transportslag inom denyrkesmässiga trafiken.Den i propositionen beskrivna situationen inom denyrkesmässiga trafiken leder enligt regeringen fram tillslutsatsen att de missförhållanden som förekommer bör motverkasgenom att tillsynen över trafiken skärps. Länsstyrelsernabehöver, framhålls det, få mera ändamålsenliga verktyg för sitttillsynsarbete, och det är viktigt att samarbetet mellanlänsstyrelserna och andra berörda myndigheter underlättas.Viktiga steg i den riktningen har enligt propositionen redantagits men samarbetet behöver formaliseras i vissa avseenden.Regeringen sammanfattar att det är en bättre kontroll avefterlevnaden av nuvarande regelverk som behövs. Regeringenlägger mot denna bakgrund fram förslag som syftar till en skärptuppföljning av dem som har fått tillstånd till yrkesmässigtrafik. Detta föreslås, såvitt gäller lagstiftningsåtgärder, skegenom att underlätta för länsstyrelserna att ta del av uppgifteri utsökningsregistret. Detta register innehåller uppgifter omden som enligt bestämmelser i utsökningsbalken är gäldenär ellersvarande i mål hos en kronofogdemyndighet eller är försatt ikonkurs eller föremål för likartade förfaranden. Vidare skallvandelsprövning införas för taxiförare som skall utmynna i enförarlegitimation.Någon invändning mot regeringens beskrivning av situationenoch problemen inom den yrkesmässiga trafiken, regeringensslutsatser och förslag till lagstiftningsåtgärder har inteframförts i motionerna.Utskottet har inte heller funnit anledning till erinran inämnda hänseenden.Utskottet kommer i det följande att redogöra för deföreslagna lagstiftningsåtgärderna, för de tre motionsförslagsom är aktuella i detta sammanhang samt för utskottetsställningstaganden till motionsförslagen och till olika frågor iövrigt. Motionsförslagen avser frågor om utlämning av uppgifterfrån utsökningsregistret till länsstyrelserna på medium förautomatisk databehandling, om undantag från krav påförarlegitimation för den som tillfälligt kör taxi samt om rättför länsstyrelse att överklaga kammarsrätts beslut iyrkestrafikmål. Det sistnämnda motionsförslaget väcktes ijanuari utan samband med propositionen.4.2 Lagförslag om sambearbetning av yrkestrafikregistret medutsökningsregistretUtsökningsregistretEnligt 1 § första stycket utsökningsregisterlagen (1986:617)skall för ändamål som anges i paragrafen med hjälp av automatiskdatabehandling föras ett för hela landet gemensamtutsökningsregister. Registret skall enligt andra stycket iparagrafen användas inom exekutionsväsendet för vissa angivnaändamål. Enligt tredje stycket i paragrafen får registretanvändas av myndigheter utanför exekutionsväsendet för vissa vidpunkterna 1--3 angivna ändamål.Enligt 2 § förfogar () över helautsökningsregistret.I 9 § anges att uppgifter ur utsökningsregistret för vissaändamål får lämnas ut på medium för automatisk databehandling.LagförslagetFör att göra det möjligt att sambearbeta uppgifter iutsökningsregistret med uppgifter i i samband med tillsyn av innehavare avtrafiktillstånd och trafikansvariga enligt YTL föreslårregeringen att till 1 § tredje stycket utsökningsregisterlagenläggs en ny punkt 4, vari föreskrivs att utsökningsregistret fåranvändas av myndigheter utanför exekutionsväsendet för tillsynöver innehavare av trafiktillstånd och trafikansvariga enligtyrkestrafiklagen.Lagförslaget, som bygger på förslag idepartementspromemorian (Ds 1993:91), föreslås träda i kraftden 1 juli 1994.I motionerna har inte framförts någon erinran motlagförslaget. Utskottet har inte heller något att erinramot detsamma.Motionsförslag om sätt för utlämnande till länsstyrelserna avuppgifter ur utsökningsregistretI departementspromemorian (Ds 1993:91) föreslogs att uppgifterur utsökningsregistret skulle lämnas ut till länsstyrelserna påmedium för automatisk databehandling och förslag till ändring i9 § utsökningsregisterlagen framlades.Regeringen har inte följt förslaget i promemorian i dennadel. Regeringen har ansett att utskrifter av uppgifter urutsökningsregistret i form av datalistor, som sänds ut från RSVtill resp. länsstyrelse, är en fullt tillräcklig ordning.I motion T41 (s) begärs i yrkande 1 att promemorians förslagskall genomföras. Motionärerna anser att regeringen inte harpresenterat några övertygande skäl för att bibehålla vad dekallar en byråkratisk hantering.I november 1992 beslutade regeringen att under första halvåret1993 tillåta sambearbetning av uppgifter i utsökningsregistretom skatter och avgifter med yrkestrafikregistret.Länsstyrelserna fick då del av utskrifter i form av datalistorsom sändes ut från RSV till resp. länsstyrelse. Regeringenframhåller i propositionen att denna redovisning var fullttillräcklig för tillsynsarbetet och att några skäl inte finnsför att ändra denna ordning.Regeringen förutskickar att frågor om sambearbetningenkommer att regleras närmare i den till utsökningsregisterlagenknutna utsökningsregisterförordningen (1986:678).Regeringen har sålunda bedömt att ordningen med attlänsstyrelserna får del av utskrifter i form av datalistor somsänds ut från RSV till resp. länsstyrelse är fullt tillräckligför tillsynsarbetet. I avvaktan på att ytterligare erfarenheterav denna ordning vinns är utskottet inte nu berett att förordaatt uppgifter ur utsökningsregistret skall lämnas ut tilllänsstyrelserna på medium för automatisk databehandling.Utskottet avstyrker således motionen.Regeringen framhåller att en allmän strävan skall vara attbegränsa de uppgifter som får sambearbetas medyrkestrafikregistret till sådana som verkligen är betydelsefullaför länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. Genom den ipropositionen förordade ordningen för sambearbetningen torde manfå en rationell ordning härför som inte behöver stå i konfliktmed integritetsintresset.4.3 Lagförslag om vandelsprövning av taxiförare ochförarlegitimation, m.m.Regeringsbeslut om krav på yrkeskunnande hostaxiförare och om legitimationBestämmelsernaDen (SFS 1992:1387) beslutade regeringen atti YTF införa bestämmelser om att endast den som har blivitgodkänd vid ett av anordnat skriftligt prov för förareav fordon som används i taxitrafik får föra fordon i sådantrafik.Vägverket får emellertid medge undantag från nämnda kravför förare som kan styrka praktisk erfarenhet somförare av fordon i yrkesmässig trafik för persontransporter,under förutsättning att föraren genom detta arbete bedöms hafått tillräcklig erfarenhet av taxitrafik.Vägverket skall utfärda en legitimation till förare somuppfyller ovannämnda krav på godkänt prov eller på fem årspraktisk erfarenhet. Föraren skall vid transport av passagerarehålla legitimationen väl synlig.Nu nämnda bestämmelser finns numera i 12 d § YTF.Genom en ändring i 16 § YTF föreskrevs bl.a. attförare som bryter mot nu nämnda krav döms till penningböter samtatt detsamma gäller en tillståndshavare som för taxitrafikanlitar en förare som inte är behörig enligt kraven.Vidare ändrades 17 § YTF så att bemyndigades attmeddela föreskrifter om det yrkeskunnande som krävs enligt YTLoch YTF samt närmare föreskrifter om förarlegitimation vidtaxitrafik.Genom en förordning (SFS 1993:1159) harregeringen föreskrivit att nu refererade bestämmelser i 12 doch 16 §§ YTF skall träda i kraft först l995.Närmare om kraven m.m.Regeringens ovannämnda beslut om krav på yrkeskunnandeanmäldes i proposition 1992/93:106. I propositionen anfördes(s. 11) att genom den utbildning som skall föregå det avVägverket anordnade provet skall tillses att förarna harkunskaper i kartläsning samt om olika passagerares behov avhjälp samt den kännedom om yrkestrafiklagstiftning ocharbetstidsbestämmelser som erfordras för arbetet som förare iyrkesmässig trafik.Föredragande departementschefen anförde att han naturligtvisvar medveten om att de nya bestämmelserna om förarkompetensknappast var behövliga för dem som arbetat länge inom näringen,varför det hade införts en möjlighet för att medgeundantag från bestämmelserna för förare som har arbetat som förare av fordon i yrkesmässig trafik förpersontransporter. Ett villkor för att undantag skulle medgesskulle vara att bedömer att föraren genom sitt arbetehar fått tillräcklig erfarenhet av taxitrafik.Yrkeskunnandet skulle enligt departementschefen bestyrkasgenom en legitimation med namn och fotografi, vilken föraren vidtransport av passagerare skulle hålla väl synlig.Ändringen innebar vidare enligt departementschefen attVägverket skulle meddela närmare föreskrifter omförarutbildningens innehåll m.m.Lagförslag om vandelsprövning och förarlegitimationMot bakgrund av att en passagerare i taxifordon i hög grad ärberoende av den enskilde förarens agerande och av atttaxiförarens pålitlighet, ärlighet och yrkesskicklighet är heltavgörande för passagerarens trygghet måste enligt propositionenstor vikt läggas vid förarnas egenskaper och inte endast vidtaxiägarnas och den tekniska utrustningens egenskaper.Då således en vandelsprövning av taxiförarna är av centralbetydelse föreslås i propositionen att en sådan prövning, somskall avse förarens laglydnad, införs.Detta föreslås ske genom att i YTL under en ny rubrik,"Särskilda regler för taxitrafik", i en ny paragraf, 14 a §,föreskrivs (i ett första stycke i paragrafen) att fordon itaxitrafik får endast föras av den som har särskildförarlegitimation samt att förarlegitimation får ges endasttill den som innehar föreskriven körkortsbehörighet och som medhänsyn till yrkeskunnande och laglydnad bedöms vara lämplig atttjänstgöra som förare i taxitrafik.I ett nytt andra stycke i 4 § YTL föreslås bestämmelser omatt frågor om förarlegitimation som avses i den nya 14 a §prövas av i det län där sökanden är folkbokförd.I ett andra stycke i 14 a § föreslås bestämmelser om att enförarlegitimation skall återkallas om innehavaren genombrottslig gärning visar sig olämplig att tjänstgöra som förare itaxitrafik eller om förutsättningarna för legitimation annarsinte längre föreligger samt att frågor om återkallelse prövas avden länsstyrelse som har beslutat om legitimationen.I motionerna har inte någon erinran framförts motpropositionsförslaget om vandelsprövning av taxiförare och om ensärskild förarlegitimation. Utskottet har inte heller funnitanledning till erinran häremot. Ett motionsförslag om undantagfrån kravet på förarlegitimation för den som tillfälligt körtaxi som vikarie har däremot väckts och behandlas nedan.I propositionen behandlas olika frågor kring vandelsprövningenoch förarlegitimationen som utskottet inte har funnit anledningav närmare gå in på, i den mån de inte har anknytning tilllagförslagen om tillsyn av innehavarna av förarlegitimation,ansvarsbestämmelser, överklagande och ikraftträdande, vilkaförslag behandlas i det följande.I propositionen förutskickas att kraven på yrkeskunnandekommer att vara de som följer av numera 12 d § YTF.När det gäller krav på laglydnad och lämplighet i övrigtanförs i propositionen (s. 41) att missförhållanden som legatupp till har i praxis beaktats vidlämplighetsprövningen när det gäller trafiktillstånd. Attförhållanden som rått bordebeaktas förordades också i proposition 1987/88:78 om avregleringav yrkestrafiken (s. 42).Vid lämplighetsprövningen av förare bör enligt propositionensamma principer kunna tillämpas. När det gäller exempelvisgrövre våldsbrott kan det dock finnas anledning att beaktaförhållanden längre tillbaka i tiden. Naturligtvis måste enligtpropositionen också beaktas om sökanden haravhållit sig från brott. Utskottet har inte något att erinra motdet anförda.I propositionen förutskickas att det för vissa län, t.ex.ett storstadslän, efter hörande av resp. länsstyrelse fårföreskrivas krav på lokalkännedom för förare som ärfolkbokförd i länet. Något sådant krav torde dock enligtpropositionen inte vara aktuellt annat än förStockholms län. Utskottet vill dock peka på att förhållandena påandra håll kan vara sådana att krav på lokalkännedom kan varabehövliga.Enligt uppgift beräknas antalet personer som kommer att behövaförarlegitimation till ca 70 000.Närmare föreskrifter om kraven på yrkeskunnande och omgodkännandeförfarandet kan enligt 24 § YTL meddelas avregeringen.Enligt propositionen får det -- liksom nu enligt 17 § YTF-- ankomma på att närmare utforma kraven förförarlegitimation för taxitrafik.Det förordas i propositionen att de nuvarande bestämmelsernai YTF om yrkeskunnande och förarlegitimation ändras för attbringas i överensstämmelse med de föreslagna reglerna omförarlegitimation i YTL.Motionsförslag om undantag från krav på förarlegitimation förden som kör taxi tillfälligt som vikarieI motion T42 (m) begärs i här aktuell del att undantag frånkravet på förarlegitimation skall medges för den som kör taxitillfälligt som vikarie i ett litet taxiföretag. Motionärenpekar på att en förare inte vill kosta på sig att förvärvaförarlegitimation bara för att vid enstaka tillfällen tjänstgörasom vikarie och på att ägaren i ett litet företag kan ha svårtatt få vikarier för tillfälliga körningar och därför kan tvingaslägga ned trafiken i vissa situationer.Utskottet anser att kravet på förarlegitimation är angelägetäven vid körningar i sådana fall som beskrivs i motionen.Utskottet är således inte berett att ställa sig bakommotionsförslaget, vilket därmed avstyrks.4.4 Lagförslag i frågor om tillsyn, ansvar och överklagande,m.m.Tillsyn och ansvarEnligt 19 § YTL utövar de myndigheter som prövar frågor omtillstånd tillsyn över att de som har trafiktillstånd bedriververksamheten enligt gällande bestämmelser.I syfte att få till stånd en skärpt uppföljning av dem somhar fått trafiktillstånd föreslås i propositionen attbestämmelserna i paragrafen kompletteras med bestämmelser om atttillsynsmyndigheterna vid tillsynen får pröva omförutsättningarna för tillstånd enligt 6 § YTL (som refereratsovan på s. 4) alltjämt föreligger.I propositionen föreslås vidare att vid 19 § YTLfogas ett andra stycke med bestämmelser om att de länsstyrelsersom har beslutat om förarlegitimation utövar tillsyn över attinnehavare av sådan legitimation uppfyller de krav som enligtförsta stycket i den föreslagna nya 14 a § gäller förlegitimationen.I propositionen föreslås att 21 § YTL, som innehålleransvarsbestämmelser, i andra stycket kompletteras medbestämmelser om att den som i taxitrafik anlitar förare utanförarlegitimation enligt 14 a § döms till böter. Vidareföreslås i andra stycket i paragrafen en ändring på förslag avLagrådet.Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot nu nämndaförslag i propositionen.ÖverklagandeNuvarande ordningEnligt 4 § YTL skall länsstyrelserna i första instans prövafrågor om beviljande av trafiktillstånd. Dock skall Vägverketpröva frågor om beviljande av tillstånd till länsöverskridandelinjetrafik. Enligt 18 § YTL prövas frågor om återkallelse avtrafiktillstånd eller om varning av den myndighet som harmeddelat tillståndet.Enligt 23 § första stycket YTL får tillståndsmyndighetensbeslut enligt YTL -- dvs. länsstyrelses eller beslut-- överklagas hos kammarrrätten, om inte något annat sägs iandra stycket i paragrafen. Beslut om varning får dock inteöverklagas.Enligt andra stycket i 23 § YTL får beslut ifrågor om beviljande av tillstånd till linjetrafik enligt 11 §YTL överklagas hos . beslut i sådana frågorfår överklagas hos regeringen. (Enligt 11 § YTL skall -- omStatens järnvägar eller trafikhuvudman begär det -- tillståndtill linjetrafik prövas på nytt senast förtillståndet och därefter . )LagförslagetI propositionen föreslås att i ett nytt tredje stycke i 23 §YTL införs bestämmelser om att en länsstyrelses beslut i frågorom förarlegitimation enligt första stycket i den föreslagna nya14 a § samt om återkallelse av sådan legitimation fåröverklagas hos länsrätten.Utskottet har inte något att erinra mot förslaget.Av 23 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) följer att motlänsrätts beslut förs talan hos kammarrätt. Mot kammarrättsbeslut förs talan hos regeringsrätten, om inte annat följer avsärskilda bestämmelser. Talan förs genom besvär. Talan får förasav den som beslutet angår, om det har gått honom emot.Enligt 35 § förvaltningsprocesslagen prövas besvär överkammarrättens beslut i ett mål, som har anhängiggjorts hoskammarrätten genom överklagande eller underställning, endast omregeringsrätten har meddelat prövningstillstånd.Motionsförslag om rätt för länsstyrelse att överklagakammarrätts beslut i yrkestrafikmålDå i motionen åberopas ordningen för överklagande avkammarrätts beslut i körkortsmål lämnas inledningsvis enredogörelse för instansordningen i körkortsärenden.Enligt 2 § körkortsförordningen (1977:722) (KKF) är Vägverketcentral körkortsmyndighet och länsstyrelserna regionalakörkortsmyndigheter.Länsstyrelsen prövar enligt 39 § körkortslagen (1977:477)(KKL) frågor om meddelande av körkortstillstånd och utfärdandeav traktorkort. Enligt paragrafen prövar ocksåandra frågor om körkort, vilka framgår av föreskrifter somregeringen beslutar. I körkortsförordningen anges sådana frågor.Länsrätten prövar enligt 40 § KKL mål om återkallelse avkörkort, körkortstillstånd och traktorkort, mål om nedsättningav spärrtid efter återkallelse och mål om vägran att godkännaett utländskt körkort.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerförordnar enligt 48 § KKL för varje län en eller flera personeratt vara allmänt ombud och ersättare för dem. Enligt 102 a §KKF förordnar en eller flera personer att varaallmänt ombud. förordnar också ersättare för dem.Det allmännas talan i sådana mål som avses i 40 § KKL försenligt 47 § KKL av allmänt ombud. Det allmänna ombudet får föratalan även till den enskilda partens förmån. I 49 § KKL angesatt besvär av det allmänna ombudet skall anföras inom tre veckorfrån den dag då det överklagade beslutet meddelades.Länsstyrelses beslut enligt 78 § KKF (i fråga om prövning avhandledare för den som skall övningsköra) och 101 § KKF förstaoch andra styckena (i frågor om vissa undantag från bestämmelseri KKL och KKF) får enligt 107 § KKF överklagas hos Vägverket.Andra beslut av enligt KKF får med visstangivet undantag överklagas hos kammarrätten genom besvär.Enligt 108 § KKF får vissa i paragrafen angivna beslut avVägverket överklagas hos kammarrätten genom besvär. Vissa andrabeslut av enligt KKF får överklagas hos regeringen.I motion T904 (fp) -- som väcktes innan regeringens nuaktuella förslag om överklagande av beslut i frågor omförarlegitimation framlades och således avser den hittillsgällande ordningen för överklagande i yrkestrafikärenden --begärs att skall få överklaga kammarrätts beslut iyrkestrafikmål, då genom det av länsstyrelsenförordnade allmänna ombudet får överklaga kammarrättsbeslut ikörkortsmål.Utskottet vill peka på att (Ju1989:06) -- som hade i uppdrag att göra en översyn avdomstolarnas uppgifter -- i sitt betänkande (1991:106)Domstolarna inför 2000-talet föreslog (s. 230--265) attkörkortsingripanden skulle beslutas av länsstyrelse i ställetför av länsrätt, att beslut skulle kunnaöverklagas till länsrätten, att det allmänna ombudet skulleavskaffas och att skulle vara den enskildesmotpart i domstolsprocessen.Överklagas beslut till länsrätt bordelänsstyrelsen enligt utredningen få inträda som den enskildesmotpart i processen. skulle således fåpartsställning i domstolsprocessen, med möjlighet att överklagabåde länsrättens och kammarrättens beslut.Domstolsutredningens betänkande har remissbehandlats. Iårets budgetproposition (bil.