bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Avgiftsnivån kommer med andra ord att öka med tvåprocentenheter vid årsskiftet.Finansutskottet delar regeringens och skatteutskottets uppfattning att ensådan höjning bör föranleda en motsvarande uppräkning av de särskildalöneskatterna och att även premieskatten för grupplivförsäkringar bör anpassastill den nya nivån.Finansutskottet noterar att regeringen har för avsikt att vid ett senaretillfälle återkomma till frågan om hur ändrade socialavgifter och allmännaegenavgifter skall påverka de särskilda löneskatterna och premieskatten.Finansutskottet tillstyrker således propositionen och avstyrker motionernaFi1 (m) yrkande 29, Fi2 (c) yrkandena 28, 30 och 31 och Fi5 (mp) yrkandena10--12.Utskottets ställningstagande innebär att bör anta de tillpropositionen fogade förslagen till lag om ändring i lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lag om ändring i lagen(1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkringar, m.m. samt lag omändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader.Förtidspensionärer m.m.Regeringen aviserar i propositionen (avsnitt 7.6) att förtidspensionskall utges först när alla möjligheter att återge den försäkrade arbetsförmåganhar prövats. Regeringen menar att det av såväl sociala som samhällsekonomiskaskäl är nödvändigt att den nuvarande trenden inom förtidspensioneringen bryts.Förtidspensionen skall renodlas i syfte att utgöra ersättning vid nedsattarbetsförmåga på grund av medicinska orsaker. En proposition i syfte att bl.a.förbättra beredningen av beslut om sjukpenning och förtidspension skallföreläggas så att den kan behandlas under våren 1995.En interdepartemental arbetsgrupp har avlämnat promemorian Rättentill förtidspension och sjukpenning (Ds 1994:91). I promemorian föreslås bl.a.åtgärder inom sjukförsäkringen och förtidspensioneringen för att bryta denfortgående ökningen av antalet förtidspensionärer. Bland de åtgärder somföreslås kan nämnas en uppstramning av begreppen sjukdom och arbetsoförmåga ochförtydliganden av vissa bestämmelser om sjukpenning, fördjupad bedömning avrätten till sjukpenning senast efter fyra veckors sjukdomsfall, bättreberedningsunderlag för bedömning av rätten till sjukpenning och förtidspension,att bedömningen av arbetsförmågan sätts i relation till normalt heltidsarbeteoch att man slopar den s.k. äldreregeln, enligt vilken arbetsmarknadsmässigaskäl för personer som fyllt vägs in vid pensionsbedömningen. Beträffandetilläggspension vid förtidspension föreslås en förändrad beräkning av s.k.antagandepoäng. Arbetsgruppen räknar med att åtgärderna skall kunna leda besparing på ca för förtidspensioneringen och 1miljard kronor för sjukförsäkringen. Promemorian har remissbehandlats och ärför närvarande föremål för beredning inom regeringskansliet.Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall lämna förslag till en ny ordning förlagfästa försäkringsersättningar vid sjukdom och arbetsskada som innebär attförsäkringsutgifterna inte ingår i statsbudgeten. Beredningen bör enligtdirektiven (dir. 1993:44 och 119) också överväga om ansvaret förförtidspensioneringen skall läggas över på arbetsmarknadens parter, antingeninom ramen för en ny ordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkring ellerbibehållas inom den allmänna pensionsförsäkringen enligt nuvarande regler.Beredningen har avgivit rapporten , arbetsskada och förtidspension-- förutsättningar och erfarenheter (SOU 1994:72). Regeringen avser att geSjuk- och arbetsskadeberedningen tilläggsdirektiv med innebörd att prövagrunderna för och beräkningen av förtidspension och sjukersättning. Bl.a. börövervägas ändrade kvalifikationsvillkor och förändrad beräkning av s.k. antageninkomst vid förtidspension.I samband med beredningen av förslagen från Sjuk- och arbetsskadeberedningenkommer regeringen att bedöma om och i så fall vilka ytterligare regeländringarsom behövs 1998 minska utgifterna för förtidspensionering med ennettoeffekt på 3 miljarder kronor.I motion Fi1 (m) hänvisas till de förslag som lagts i promemorian Rättentill förtidspension och sjukpenning (Ds 1994:91). I yrkande 8 begärs etttillkännagivande om att arbetsgruppens förslag bör träda i kraft den 1 juli1995. Vidare begär motionärerna i yrkande 9 ett tillkännagivande om attförtidspensioner i större utsträckning än vad som är fallet skall följasupp och omprövas med jämna mellanrum. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivandeom att sjukbidrag i stället för förtidspension bör användas för nytillkommandeförtidspensionärer.I motion Fi4 (v) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att debesparingar som med nödvändighet måste göras inom området förtidspensioneringenbart skall ske genom satsningar på rehabilitering, kraftig markering avarbetsgivaransvaret, kraftiga satsningar på arbetsmiljön och andra förebyggandeåtgärder, där förändringar i arbetsorganisationen och ett ökande inflytande ochdeltagande i arbetsprocessen är av särskild betydelse. Motionärerna betonar atten särskild satsning på kvinnors arbetsmiljö är nödvändig om man vill komma åtorsakerna till den ökande frekvensen förtidspensioner hos kvinnor.I motion Fi2 (c) yrkande 10 föreslår motionärerna ett tillkännagivande omatt Sjuk- och arbetsskadeberedningen i stället för att ges tilläggsdirektiv omatt överväga grunderna för beräkning av förtidspension och sjukersättning skallfå i uppdrag att ta fram förslag till en arbetslivsförsäkring. I dennaförsäkring skall de olika statliga försäkringar som ersätter inkomstbortfallunder den yrkesverksamma tiden föras samman.Socialförsäkringsutskottet konstaterar att frågor om hur ohälsotaletskall kunna minskas och arbetslinjen kunna hävdas på ett bättre sätt sedanlänge haft hög prioritet i utskottets arbete. Beträffande yrkandena 9 och 10 imotion Fi1 (m) hänvisar socialförsäkringsutskottet till att utskottet senast ibetänkandet 1993/94:SfU14 erinrat om de möjligheter som föreligger förförsäkringskassorna att ompröva beslut om förtidspension och betonat vikten avatt så sker när förutsättningar föreligger. Utskottet har framhållitatt tidsbegränsat sjukbidrag oftare borde beviljas i stället förförtidspension. Utskottet, som vidhåller sin tidigare inställning, vill erinraom att frågorna ligger inom ramen för såväl den pågående beredningen avpromemorian Ds 1994:91 som Sjuk- och arbetsskadeberedningens arbete.Motionsyrkandena påkallar enligt utskottets uppfattning inte någon åtgärd frånriksdagens sida.Regeringen har som nämnts -- med utgångspunkt i promemorian Rätten tillförtidspension och sjukpenning (Ds 1994:91) -- aviserat förslag till riksdagenom åtgärder i syfte att förbättra beredningen av beslut om sjukpenning ochförtidspension. Sjuk- och arbetsskadeberedningen skall få tilläggsdirektiv medinnebörd att pröva grunderna för och beräkningen av förtidspension ochsjukersättning. ser ingen anledning att ifrågasättaregeringens bedömning att de senare frågorna bör övervägas ytterligare inomSjuk- och arbetsskadeberedningen, och utskottet avstyrker således bifall tillyrkande 8 i motion Fi1 (m). Utskottet tillstyrker heller inte atttilläggsdirektiven får den inriktning som föreslagits i motion Fi2 (c) yrkande10.Vad avser yrkande 15 i motion Fi4 (v) hänvisas till betänkandet 1993/94:SfU19i vilket motioner om kvinnors ohälsa och möjligheter till rehabiliteringbehandlades. Av en redovisning som utskottet då lämnade framgick att kvinnorshälsa och arbetsmiljö uppmärksammats i många sammanhang. Utskottet, somförutsatte att försäkringskassorna ser till att kvinnor och män har sammamöjligheter till rehabilitering, ansåg att motionerna inte påkallade någotuttalande från sida. Med hänvisning till det ovan anförda anserutskottet att någon åtgärd med anledning av motionen inte är påkallad.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning ochavstyrker därför motionerna Fi1 (m) yrkandena 8--10, Fi2 (c) yrkande 10 och Fi4(v) yrkande 15.Övriga besparingar inom statsförvaltningenBesparingar inom områdeI propositionen (avsnitt 5.2.1) anger regeringen att besparingar kommeratt göras i den statliga verksamheten. Jämfört med redan fattade beslut skallutgifterna för statlig konsumtion minska med , vilketmotsvarar av de statliga förvaltningsanslagen. Besparingen kommer attfokuseras på myndigheternas förvaltningsanslag, och åtgärden kommer bl.a. attberöra myndigheter inom ansvarsområde. Den exaktafördelningen av besparingarna på förvaltningsanslagen kommer att föreslås i1995 års budgetproposition.I motion Fi9 (m) anförs sammanfattningsvis att inga besparingar skallgöras på område. Man menar att besparingar inomrättsväsendet kommer att innebära betydande neddragningar inom polis- ochkriminalvårdsverksamheten. Även åklagarväsendet kommer att drabbas. Enligtmotionärerna riskerar detta att på nytt leda till ökad brottslighet och minskadrättstrygghet i samhället.Justitieutskottet konstaterar i sitt yttrande att det allvarligastatsfinansiella läget gör att inget område kan undantas från besparingar.Utskottet anför också att det är möjligt att genomföra besparingar inomjustitieutskottets beredningsområde utan att centrala värden sätts på spel,förutsatt att besparingskraven anpassas till de krav som bör ställas i etträttssamhälle. Utskottet finner det med andra ord omöjligt att freda ensamhällssektor från besparingar när alla andra områden tvingas bidra tillsaneringen av finanserna. Vidare hänvisar justitieutskottet till att det förnärvarande inte är möjligt att ens precisera storleken på besparingen påJustitiedepartementets område eftersom dessa förslag kommer att läggas fram ibudgetpropositionen. Utskottet utgår från att regeringen i beredningsarbetettar hänsyn till att myndigheterna under är av centralbetydelse för rättssamhället. föreslår att finansutskottetavstyrker motionen.Finansutskottet gör i denna fråga ingen annan bedömning änjustitieutskottet. avstyrker således motion Fi9 (m).Besparingar inom område, m.m.I propositionen presenteras ett antal åtgärder för att förbättra densvenska ekonomin. I den del som avser utrikesutskottets beredningsområde(avsnitt 5.2.1) föreslås att godkänner inriktningen och omfattningenav de besparingar som regeringen förordar.Säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitiken skall effektiviserasgenom ökad samordning, och regeringen föreslår att utgiftsbegränsningarna inomdessa områden sammantaget uppgår till . Deanslagsmässiga konsekvenserna av detta kommer att redovisas ibudgetpropositionen 1995.För verksamhetsområde föreslår regeringen attbiståndsramen för budgetåren 1995/96--1998 fastställs till ett nominelltoförändrat belopp om . Ytterligare avräkning sker med 300miljoner kronor avseende asylkostnader. Regeringen framhåller att målsättningenär att när den ekonomiska utvecklingen så tillåter successivt uppfyllaenprocentsmålet.De totala utgiftsbegränsningarna "inom anslagen för säkerhet" kommer genompropositionens förslag att uppgå till senast år 2001med hänsyn taget till det kommande försvarsbeslutet.I motion Fi2 (c) yrkas avslag på propositionens förslag om inriktningenav utgiftsminskningarna inom säkerhets-, försvars-, bistånds- ochflyktingpolitiken (yrkande 19). Motionärerna avvisar en sänkt ambitionsnivå ibiståndspolitiken och menar att målsättningen istället bör vara att återuppfylla enprocentsmålet.I motion Fi3 (fp) yrkande 11 kräver motionärerna att avslårregeringens förslag att avräkna från biståndsanslaget.Vänsterpartiet välkomnar i motion Fi4 regeringens avsikt attbättre samordna säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitiken.Motionärerna accepterar ramen för de föreslagna besparingarna men menar atthela besparingen bör belasta försvaret (yrkandena 7 och 8 i denna del).Argumentet för detta är bl.a. att u-landsbiståndet redan har utsatts förkraftiga nedskärningar och dessutom urholkats genom insatser för fredsbevarandeFN-operationer och avräkning av asylkostnader. I motionen avvisas regeringensförslag till minskad biståndsram. Ingen ytterligare nedskärning bör, enligtmotionärerna, komma i fråga. En tidpunkt bör i stället fastställas då Sverigeåter kan uppfylla enprocentsmålet för biståndet.I motion Fi5 (mp) yrkas om avslag på regeringens förslag om att 300miljoner kronor skall tas från biståndsmedel för att bekosta hantering avasylsökande i (yrkande 30). Vidare kräver att biståndethöjs till den tidigare enprocentsnivån, att förslaget om nominell frysning (avbiståndsramen) avslås samt att biståndets andel av BNP skall vara oförändrad(yrkande 31).I motion Fi14 (s) yrkas att ger regeringen till känna attbiståndsvolymen inte bör frysas utan att riksdageni sin budgetbehandling bör ha möjlighet att ta ställning tillbiståndets storlek.Utrikesutskottet konstaterar i sitt yttrande att läget i den svenskaekonomin gör det nödvändigt med kraftfulla besparingsåtgärder på en radområden. är av den uppfattningen att ytterligare nedskärningarav biståndet, utöver de regeringen föreslagit, inte bör komma i fråga.Samtidigt påpekas att målet för stabiliseringspolitiken bl.a. är att densvenska kronan skall bli starkare. Uppnås detta mål kan resultatet bli attbiståndseffekten ökar även om biståndsramen ligger fast med oförändrat belopp.Utrikesutskottet erinrar om att regeringens mål är att, så snart Sverigesekonomi så tillåter, successivt återgå till ett u-landsbistånd som motsvarar1 % av anser vidare att kunskapen om och stödet för enprocentsmåletär väl befäst både i och i den allmänna opinionen. En återgång tillenprocentsnivån är också en internationellt betydelsefull symbolfråga, varförden även av det skälet bör prioriteras. Utskottet konstaterar dock att det inteär möjligt att på förhand säga när detta låter sig göra.Utrikesutskottet konstaterar att inför varje budgetår under denaktuella perioden kommer att ta ställning till de anslagsmässiga konsekvensernaav regeringens förslag samt till hur de kommer att fördelas "inom anslagen försäkerhet" samt till hur de i propositionen förutskickadeeffektiviseringsåtgärderna genom samordning föreslås komma att bli genomförda.Utskottet har inget att invända mot att ytterligare avräkning sker med 300miljoner kronor avseende asylkostnader. Mot bakgrund av det sagda tillstyrkerutskottet propositionens förslag i denna del och avstyrker motionerna.Finansutskottet instämmer i utrikesutskottets yttrande och avstyrkerdärmed motionerna Fi2 (c) yrkande 19, Fi3 (fp) yrkande 11, Fi4 (v) yrkandena 7och 8 i denna del, Fi5 (mp) yrkandena 30 och 31 samt Fi14 (s).Besparingar inom Försvarsdepartementets områdeInom Försvarsdepartementets verksamhetsområde föreslår regeringen (avsnitt5.2.1) att det vidtas utgiftsbegränsningar om som skalluppnås . De anslagsmässiga konsekvenserna för /96kommer att redovisas i budgetpropositionen 1995.Om det säkerhetspolitiska läget tillåter skall det försvarsbeslut som fattashösten 1996 leda fram till ytterligare besparingar om minst 2 miljarder kronor.Regeringen anser vidare att nästa försvarsbeslut måste bli föremål föröverläggningar mellan riksdagspartierna.I motion Fi8 (m) finner motionärerna det otillfredsställande attregeringen begär godkännande av av den föreslagna utgiftsminskningen,som överläggningar utan insyn pågår vad gällerkonsekvenserna under innevarande försvarsbeslutsperiod. Ännu allvarligare sägsdet vara att regeringen föreslår besparingsmål och därpå följandeospecificerade förändringar helt utan att motivera dessa förslag annat änstatsfinansiellt. Regeringens målsättning för nedskärningarna 1998--2001 ärenligt motionärerna tagen ur luften, eftersom den inte föregåtts av densäkerhetspolitiska analys som krävs för ett sådant ställningstagande och bördärför avslås av (yrkande 1).Vidare anser motionärerna att försvarsbeslutet måste föregås av långtmer omfattande förberedelser än de partiledaröverläggningar som aviserats.Försvarsministerns uttalade ambition att kunna lägga framett förslag om den övergripande inriktningen av, och de ekonomiska ramarna för,nästa försvarsbeslut är enligt motionärerna orealistiskt. Med hänvisning tilldels de stora nedskärningar som regeringen föreslår, dels de säkerhetspolitiskautmaningar nationen står inför genom begärmotionärerna att en försvarskommitté skall tillsättas (yrkande 2).I motion Fi4 (v) framhålls att säkerhet i första hand intevärnas av det militära försvaret utan genom insatser som förebygger konflikter.Vänsterpartiet accepterar därför den av regeringen föreslagna ramen förbesparingar inom säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitikensområden. Hela den föreslagna besparingen bör dock belasta försvaret (yrkande6).I motion Fi5 (mp) anser motionärerna att de föreslagna besparingarna inomförsvarsanslagen är bra men otillräckliga. Motionärerna anser attförsvarsanslagen skall minskas med (yrkande32).Behovet av en sanering av statens finanser är enligt försvarsutskottetsmening uppenbart. Utskottet erinrar om att utgifterna för totalförsvarsändamålutgör betydande delar av den statliga konsumtionen. Sverigesekonomisk-politiska situation motiverar att utskottet omprövar de finansiellaförutsättningarna för den återstående delen av försvarsbeslutsperioden.Utskottet påpekar att från svenska utgångspunkter har den säkerhetspolitiskamiljön i och i närområde stabiliserats ytterligare jämförtmed då det nu gällande försvarsbeslutet fattades år 1992.Försvarsutskottet framhåller att det för att nå de ekonomisk-politiska målenär nödvändigt att föra en långsiktigt stram finanspolitik, varför det uppfattassom naturligt att nu uttalar sig för en långsiktig utgiftsnivå äveninom försvarspolitikens område. Detta skapar bättre planeringsförutsättningarför regeringen och myndigheterna, bl.a. inför arbetet med att utarbeta ettförslag till ett nytt långsiktigt försvarsbeslut . ansersamtidigt, i likhet med regeringen, att den ytterligare utgiftsminskning som ärregeringens nuvarande inriktning måste harmoniera med då aktuella bedömningarav det säkerhetspolitiska lägets utveckling. Omfattning och inriktning av denlångsiktiga utgiftssänkningen inom försvarets område beslutas således slutligenförst 1996.Försvarsutskottet hänvisar till att inriktningen av arbetet inför nästaförsvarsbeslut, enligt regeringen, är att detta måste bli föremål föröverläggningar mellan riksdagspartierna. förutsätter attsamtliga partier ges tillfälle att delta i beredningsarbetet inför beslutet.Formerna för detta deltagande bör enligt utskottets mening behandlas i deöverläggningar mellan riksdagspartierna som pågår. Något uttalande i ärendetfrån behövs därför inte.Som framgått av det anförda har försvarsutskottets inget att erinra motpropositionens förslag till utgiftsbegränsningar inom Försvarsdepartementetsområde. Motion Fi8 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed.Finansutskottet delar försvarsutskottets uppfattning och avstyrkersåledes motion Fi8 (m) yrkandena 1 och 2.Finansutskottet ser vidare ingen anledning att genomföra demer långtgående besparingarna på Försvarsdepartementets område som föreslås iFi4 (v) och Fi5 (mp), utan utskottet vill hänvisa dels tillpartiöverläggningarna på området, dels till vad regeringen angivit angåendeöverväganden av eventuellt ytterligare besparingar i samband med nästaförsvarsbeslut. avstyrker därför även motionerna Fi4 (v)yrkande 6 och Fi5 (mp) yrkande 32.Besparingar inom ansvarsområdePropositionen anger (avsnitt 5.2.1) att besparingsbetinget på 300miljoner kronor inom område uppfylls dels genomsuccessiv neddragning av statens stöd till avbytarverksamheten med 100 miljonerkronor, dels genom minskad beredskapslagring av livsmedel m.m. med 200 miljonerkronor. Besparingarna kommer att genomföras /96.I motion Fi2 (c) yrkas avslag på regeringens förslag till nedskärning avstödet till avbytarverksamheten (yrkande 47). Enligt motionärernas uppfattningär detta ytterligare ett exempel på hur den nuvarande regeringen på olika sättförsöker försvåra villkoren för jordbrukarna.I motion Fi5 (mp) anförs att avbytarverksamheten är mycket viktig,eftersom den är en förutsättning för att semester och andra ledigheter skallkunna tas ut av lantbrukare med djurhållning. Mot denna bakgrund yrkarmotionärerna att avbytarverksamheten skall bibehållas inom lantbruket (yrkande37).I motion Fi7 (kds) anförs att avbytarverksamheten innebär en stortrygghet för lantbrukare vilken är svår att vara förutan. Motionärerna menaratt avbytarverksamheten för en mjölkbonde helt enkelt är nödvändig för attmöjliggöra ett normalt liv. Motionärerna avvisar således regeringensneddragning av statens stöd till avbytarverksamheten.Finansutskottet anser också att avbytarverksamheten för lantbrukare ärviktig för att underlätta denna grupps arbetsvillkor. ser detemellertid inte som självklart att denna verksamhet måste finansieras avstaten. Det rådande allvarliga statsfinansiella läget kräver att nedskärningargörs inom alla områden. Mot bakgrund av detta och att denna fråga närmarekommer att prövas i samband med budgetpropositionen avstyrker finansutskottetmotionerna Fi2 (c) yrkande 47, Fi5 (mp) yrkande 37 och Fi7 (kds).Alternativ besparing inom bostadssektornRäntebidrag och fastighetsskattI propositionen (avsnitt 8.7) föreslås att den beslutadehöjningen av den garanterade räntenivån för vissa räntesubventioner inombostadssektorn inte skall fullföljas. Den budgetförstärkning på ytterligare 2,5miljarder kronor som beslut skulle medföra bör enligt regeringensuppfattning i stället tas ut genom att fastighetsskatten höjs från till1,fr.o.m. beskattningsåret 1996.Regeringen anför som skäl för sitt förslag att beslut år 1993innebär att endast den del av det svenska bostadsbeståndet som redan har dehögsta kapitalkostnaderna får bidra till att stärka statsfinanserna. Förslagetom att i stället höja fastighetsskatten innebär att bostadssektorns bidrag tillsaneringen av statsfinanserna kommer att fördelas jämnare mellan olika typer avbostäder.I motion Fi1 (m) yrkas avslag på regeringens förslag att höjafastighetsskatten från till (yrkande 30). Motionärerna framhålleratt det långsiktiga målet beträffande fastighetsskatten måste vara att denskall avskaffas när statsfinansiellt utrymme kan skapas. Motionärerna yrkarockså avslag på regeringens förslag om att inte genomföra den extra höjningenav garanterad ränta 1995 och 1996 (yrkande 31).I motion Fi2 (c) yrkas avslag på regeringens förslag att höjafastighetsskatten (yrkande 26 samt 45 i denna del). Motionärerna menar attnågon generell höjning av fastighetsskatten inte bör ske nu samt att beslutadehöjningar av den garanterade räntan bör ligga fast. Motionärerna anser vidareatt statens subvention av boendet bör begränsas samt att ett utredningarbeteigångsätts som innebär att förslag kan föreläggas omavskaffande av räntebidragen vid nyproduktion och ombyggnad (yrkande 45 i dennadel).I motion Fi5 (mp) framhålls att en viktig förutsättning för en välfungerande ekonomi är att priset för en vara eller en produkt speglar defaktiska eller samhällsekonomiska kostnaderna på ett rimligt sätt. Enligtmotionärerna har de omfattande generella bostadssubventionerna gjort attkostnaderna för boendet blivit mycket höga utan att brukarna märkt det.Därigenom har en omfattande efterfrågan på bostäder kunnat hållas vid liv avmänniskor som egentligen aldrig haft råd att efterfråga dem. Det är enligtmotionärernas mening därför angeläget att avvecklingen av de generellabostadssubventionerna fortsätter (yrkande 19). föreslås attbostadsbidragen successivt bör höjas för att de som har det sämre ställt inteskall råka illa ut (yrkande 20).Bostadsutskottet erinrar om bakgrunden till de av regeringen framlagdaförslagen. Som en del i en s.k. krisuppgörelse mellan den dåvaranderegeringen och den socialdemokratiska oppositionen ingick att bostadssektornskulle bidra med som ett led i arbetet med att sanera destatliga finanserna. Det förutsattes därvid att en kostnadsutjämning skulleeftersträvas mellan yngre och äldre årgångar i beståndet av bostäder. Sedermeralade regeringen fram förslag om att besparingen enbart skulle tas ut i den delav bostadsbeståndet som uppbär räntebidrag.