bet · GH01FöU9 · 1994-04-19 00:00:00 — bör därförav regeringen begära en utredning av frågan om en svenskorganisation för skydd av kulturföremål vid katastrofer.Fyra motioner berör inrättandet av ett risk- ochberedskapscentrum. Motion Fö701 (v) refererar tillfrågans behandling i samband med den forskningspolitiskapropositionen och erinrar om att dåuttalade sig för att Hot- och riskutredningen borde beredaärendet vidare. Motionärerna framhåller att iVärmland, och genomfört en förstudiesom redovisar förutsättningarna för hur ett sådant centrum kanbyggas upp, finansieras och verka. En etablering av centret harpåbörjats. Motionärerna pekar vidare på att kontakter för ettdjupare samarbete tagits mellan centret i och Lundstekniska högskola. Dessa nya förutsättningar anser motionärernabör beaktas inom Hot- och riskutredningen. De hemställer därföratt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om vidare kompetensuppbyggnad inom risk- ochberedskapsområdena.I stort likartade resomemang förs i motion Fö703 (s).Motionärerna framhåller härutöver att en arbetsgrupp inom Lundsuniversitet påbörjat en utredning om förutsättningarna för attetablera ett nytt organ med inriktning på forskning, riskanalysoch säkerhetsskydd. De hemställer därför att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts om inrättandetav ett Risk- och beredskapscentrum, baserat på befintliga ochkommande resurser i och vid Lunds tekniska högskola.Ett likalydande yrkande framförs i motion Fö704 (m, fp, kds,nyd).I motion Fö710 (s) betonas att enda utbildning inomområdet riskanalys och övriga delar av räddningstjänstensteoretiska bakgrund finns i . Motionärernaanser att ett centrum för riskforskning måste lokaliseras aktiv forsknings- och utbildningsmiljö med stor bredd.Lund/sägs därvid sannolikt erbjuda de bästaförutsättningarna i . Hot- och riskutredningen bör beaktadetta i sin vidare behandling av frågan. Motionärerna hemställeratt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om inrättandet av ett nationellt riskforskningsinstitutvid baserat på befintliga och kommanderesurser vid /och iKarlstad.Motion Fö702 (m) tar upp frågan om information inför hotandeolyckor. Motionären konstaterar att gång efter annan harinformation, råd och vägledning från ansvariga myndigheter tillallmänheten brustit. Han exemplifierar med de förhållanden sområdde dels i samband med det radioaktiva nedfallet efterreaktorhaveriet i Tjernobyl, dels vid översvämningarna iÅngermanälven . Motionärens slutsats är att bristernai informationsplaneringen hos länsstyrelser och kommuner måsteåtgärdas (yrkande 1). Han anser vidare att dessainformationsproblem bör studeras av Hot- och riskutredningen(yrkande 2).Samme motionär behandlar i motion Fö705 (m)försäkringsskyddet för personal i utlandstjänst. Hankonstaterar att det råder olikheter i detta avseende mellanFN-soldater och personal från som tjänstgörutomlands. För anställda vid försvarsmaktens utlandsstyrkaikläder sig staten en riskgaranti gällande skada och sjukdom upptill tjugo basbelopp. För att få motsvarande skadeskydd tillpersonal som tjänstgör i en internationell hjälpstyrkaorganiserad av betalar verket enförsäkringspremie per anställd. Skyddet gäller inte vid sjukdom.Motionären anser att det skydd som staten anordnar förFN-personalen resp. för hjälpstyrkor rimligenbör vara likvärdigt, såväl med avseende på hur det belastaranställningsmyndigheten som med avseende på omfattningen avskyddet.I motion Fö707 (c) tas det kommunala sotningsmonopolet upptill behandling. Motionärerna återkommer med ett vid fleratidigare tillfällen framfört yrkande att hosregeringen bör begära förslag till sådan ändring iräddningstjänstlagen (1986:1102) att enskild fastighetsägare iframtiden av skorstensfejarmästare kan ges rätt att sota egenvillafastighet.Enligt motion Fö709 (s) utgör den bristande standardiseringenav armaturer i cisternvagnar för transport av farligt godsett problem. Motionärerna anser att det vore en fördel omantalet skilda armaturer kunde nedbringas. Räddningstjänstenskulle då ges större möjlighet att klara tömningar vid olyckoroch andra nödsituationer. Motionärerna anser vidare att en likasträng tillsyn på alla slags vagnar, alltså även inhyrda ochutländska, vore viktig för säkerheten vid transport av farligtgods på järnväg. De hemställer därför att hosregeringen begär att tillsynen på järnvägsvagnar för farligtgods skärps och omfattas av samma hårda regler för alla vagnar.UtskottetI den socialdemokratiska partimotionen Fö201 förordas atthuvuddelen av de i bemyndiganden somregeringen begär skall användas för underhåll av skyddsrum ochräddningscentraler.Utskottet har erfarit att SRV redan nu agerar enligt deförslag om underhåll och förbättringar som föreslås i motionen.I takt med att nyproduktionen av bostäder har minskat under desenaste åren uppger SRV att strävan varit att öka volymen avunderhålls- och förbättringsåtgärder. SRV uppger vidare att detär svårt att inom ramen för nu tilldelade bemyndiganden ochbetalningsmedel göra ytterligare omfördelningar till förmån förunderhållsåtgärder.Utskottet erinrar om att frågan om skyddsrumsbyggandet varföremål för behandling under föregående (1992/93:FöU9s. 82).Utskottet har erfarit att regeringen i sitt beslut i december1993 om fortsatta förberedelser inför nästa totalförsvarsbeslutuppdragit åt myndigheterna att överväga inriktningen avskyddsrumsprogrammet. SRV och FOA skall således med stöd avFörsvarsmakten och ÖCB analysera effekterna av hittillsgenomförda ågärder inom befolkningsskyddet. Alternativ tilldagens skyddsfilosofi skall belysas, varvid minst ett sådantskall innefatta en väsentlig minskning av kostnaderna för detfysiska skyddet.Utskottet vill härutöver framhålla att revisorer,på förslag av försvarsutskottet, har beslutat granska hurskyddsrumsprogrammet genomförts.Med hänsyn till vad som här har anförts anser utskottet attdet inte finns skäl för att bifalla motion Fö201 (s) yrkande 5.När det gäller frågan om fördelning av statliga medel förkommunala beredskapsåtgärder, vilken behandlas i motionernaFö404 (s) och A469 (s), hänvisar utskottet till pågående arbetei med beredningen av en ny lag om civiltförsvar. Lagen, som avses föreläggas ,kommer bl.a. att innehålla bestämmelser om kommunernas uppgifteroch ansvar inom det civila försvaret. Den kommer också attreglera hur staten skall ersätta kommunerna för derasberedskapsarbete. Med hänvisning till det kommande förslagetfrån regeringen bör motionerna Fö404 (s) och A469 (s) yrkande 15avslås.I motion Fö401 (s) förordas en utredning om en svenskorganisation för skydd av kulturföremål vid katastrofer.Utskottet vill peka på att åtgärder för skydd av kulturföremålm.m. delvis regleras i lagen (1992:1402) resp. förordningen(1993:243) om undanförsel och förstöring. I förordningens 2 §anges sålunda vilka myndigheter som ansvarar för undanförsel avkonstverk och kulturhistoriska föremål. Lagstiftningenförutsätter inte någon fredstida planering förutom att det skallfinnas en förteckning i prioritetsordning över de objekt somskall kunna undanföras. Endast sådana objekt skall upptas somkan bedömas vara av mycket stort och unikt värde, dels förbevarandet av landets historiska, kulturella och andliga arv,dels för möjligheterna till rekonstruktion och återuppbyggnad avväsentliga samhällsfunktioner efter ett krig.ÖCB anser, enligt vad utskottet har erfarit, att ansvarigamyndigheter och andra organ genom erforderliga beredskapshänsyni första hand bör söka att ordna ett tillfredsställande skyddför aktuella kulturföremål redan i fredstid. Om inte detta ärmöjligt, bör i samband med en beredskapshöjning beslutas omåtgärder i viss prioritetsordning för att förbättra skyddet.De nordiska länderna pläderade vid generalkonferenshösten för insatser för att förstärka opinionen mot denpågående förstöringen av kulturmiljöer i det forna Jugoslavien.Utskottet har erfarit att ett internationellt expertseminariumom åtgärder för att skydda kulturminnen och kulturmiljöer påsvenskt initiativ planeras till senare i år.Utskottet anser att skyddet av våra kulturskatter inför skildakatastrofsituationer, i första hand krig, är en viktig fråga.Betydelsen härav har poängterats genom den aktuella förstörelsenav historiska miljöer i det tidigare . Förundanförsel finns ett regelverk, men frågan om skydd är vidareän så. Utskottet utgår därför från att problemet med skydd avkulturföremål kommer att uppmärksammas och behandlas inför nästafleråriga försvarsbeslut. Vad som anförs i motion Fö401 (s) bördärmed kunna bli tillgodosett. Motionen bör sålunda intebifallas av riksdagen.Utskottet behandlade frågan om ett Risk- ochberedskapscentrum under föregående och framhöll dåbl.a. (1992/93:FöU13):Enligt utskottets uppfattning behöver ett flertal frågorövervägas närmare innan ställning kan tas till det föreslagnarisk- och beredskapscentret. Sådana överväganden kan lämpligenske i den av regeringen tillsatta utredningen (Fö1992:3) om påfrestningar och risker i det fredstida samhälletsamt om vissa frågor inom totalförsvarets civila del (Hot- ochriskutredningen).Utskottet utgår från att Hot- och riskutredningen, som skalllämna sina förslag senast vid utgången av , i sinaöverväganden om ett Risk- och beredskapscentrum även tar hänsyntill den information i frågan som tillkommit sedan ärendetsenast behandlades av och därmed till vad som haranförts i motionerna Fö701 (v), Fö703 (s), Fö704 (m, fp, kds,nyd) och Fö710 (s). Motionerna bör med hänsyn härtill avslås.Motion Fö702 (m) behandlar frågan om information tillallmänheten inför hotande olyckor. Utskottet konstaterar attvarje kommun enligt 21 § räddningstjänstlagen (1986:1102) ärskyldig att upprätta en räddningsplan i varje kommun. Av planenskall bl.a. framgå hur allmänheten skall varnas och informerasvid allvarliga olyckor. På motsvarande sätt ställerräddningstjänstförordningens (1986:1107) 48 § krav på attlänsstyrelsens plan för räddningstjänst skall behandlainformation till allmänheten. De förhållanden som motionärenbeskriver torde därför knappast bero på brister i de legalaförutsättningarna för hur kommuner och länsstyrelser skallinformera allmänheten inför hotande olyckor. Utskottet anserdärmed att motion Fö702 (m) bör avslås av riksdagen.Försäkringsskyddet för civil personal i utlandstjänstbehandlas i motion Fö705 (m). Utskottet har informerat sig iärendet och kan konstatera att den försäkring som SRV tecknarför sina hjälpstyrkor utomlands innehåller ett sämre skydd vidinvaliditet och dödsfall efter sjukdom än vad som gäller förmilitär personal i utlandstjänst. Eftersom försäkringsvillkorenför SRV:s personal i utlandstjänst är en avtalsfråga görutskottet här inget uttalande. Motion Fö705 (m) bör därföravslås.Utskottet konstaterar att försvarsministern i maj 1993tillkallat (dir. 1993:30) en särskild utredare med uppgift attgöra en översyn av formerna för den kommunala räddningstjänstenoch att behandla vissa frågor inom sotningsväsendet. Till desenare frågorna hör att bedöma sotningens brandförebyggandebetydelse och att pröva i vilken utsträckning en avreglering kanske, t.ex. genom att överföra ansvaret för sotningen frånkommunen till fastighetsägaren. Mot bakgrund härav anserutskottet att motion Fö707 (c) bör avslås.Motion Fö709 (s) behandlar tillsyner av cisternvagnar förtransporter av farligt gods. Utskottet har erfarit från SRVatt den föreskrivna periodiskt återkommande besiktningen --tryckkontroll, in- och utvändig undersökning samt driftprov --är likartad oavsett om vagnarna är inhyrda från utlandet,privata eller ägda av SJ. Detta är en följd av attföreskrifterna för inrikes järnvägstransport av farligt gods(RID-S) är identiska med de internationella reglerna (RID) idenna del. Utskottet anser därmed att motion Fö709 (s) böravslås.Utskottet har ingen erinran mot redovisningen i propositionen.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslagtill medelsanvisningar och bemyndiganden för budgetåret1994/95 för de anslag till Befolkningsskydd och räddningstjänstsom avser verksamhet som SRV ansvarar för. Utskottetsställningstaganden framgår av utskottets hemställan.Verksamhet som Vapenfristyrelsen ansvarar förPropositionenVerksamheten finansieras över två anslag.Över anslaget D 5. Vapenfristyrelsen finansieras sålundaVapenfristyrelsens uppdrag att pröva tillstånd om vapenfritjänst samt att ombesörja uttagning, registrering, redovisning,krigsplacering och utbildning av vapenfria tjänstepliktiga.Vapenfrias förmåner och andra kostnader i samband med devapenfrias utbildning finansieras från anslaget D 6.Vapenfristyrelsen: Vapenfria tjänstepliktiga.När det gäller verksamhetens resultat för den del avfunktionen som Vapenfristyrelsen ansvarar för anmäler regeringenatt verksamhetsmål och resultatkrav i stort har uppfyllts.Resultatredovisningen bör dock vidareutvecklas. Ett sådantarbete sägs ha inletts.Regeringen anmäler vidare att Vapenfristyrelsens verksamhetkommer att påverkas av genomförandet av Pliktutredningensförslag om en ny myndighet för pliktpersonal för totalförsvaret.Regeringen anger i sina förslag till inriktning och anslagatt nuvarande verksamhetsinriktning bör gälla även /95. Regeringen föreslår att riksdagentill Vapenfristyrelsen för /95 anvisar ettramanslag på ,till Vapenfria tjänstepliktiga för /95anvisar ett förslagsanslag på 130 018 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot redovisningen i propositionen.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslagtill medelsanvisningar för /95 för de anslagtill Befolkningsskydd och räddningstjänst som avser verksamhetsom Vapenfristyrelsen ansvarar för. Utskottetsställningstaganden framgår av utskottets hemställan.Funktionen Psykologiskt försvarStyrelsen för psykologiskt försvarPropositionenÖver anslaget E 1. Styrelsen för psykologiskt försvarfinansieras styrelsens uppdrag om forskning, beredskapsplaneringoch utbildning samt information om säkerhetspolitik ochtotalförsvar. Vidare finansieras kostnaderna för vissa uppgiftersom tidigare åvilat Delegationen för icke-militärt motstånd samtbidrag till och Försvar.Regeringen anser att verksamhetsresultatet för budgetåret1992/93 i stort motsvarar ställda krav. Fortsatt arbeteerfordras dock för att kunna beskriva effekten av verksamheten.Regeringen återger, utan egen kommentar, vad som ÖCB anför omberedskapen inom området. Beredskapen inför ett strategisktöverfall sägs vara god medan de centrala myndigheternas förmågaatt kunna samordna sin information är osäker.Förmågan att tidigt avslöja och minska effekterna av enangripares psykologiska krigföring bedöms som mycket god. Likasåuppges förmågan till samordning av myndighetsinformation varagod. Så också förmågan att förmedla denna information viamedier.Regeringen anger i sina förslag till inriktning och anslagatt inriktningen för försvarsbeslutsperioden bör ligga fast,även med beaktande av de nya uppgifter som tillförts Styrelsenför psykologiskt försvar. Regeringen har beräknat 593 000 krför tillkommande uppgifter inom området icke-militärt motståndsamt för bidrag till ochFörsvar. Regeringen föreslår att till Styrelsen förpsykologiskt försvar för /95 anvisar ettramanslag på 14 631 000 kr.UtskottetUtskottet konstaterar att utvecklingen av etermedierna varitmycket snabb . TV-kanaler har tillkommitoch när- och lokalradion har byggts ut. I denna process är detviktigt att beredskapsaspekterna beaktas, särskilt mot bakgrundav de delvis mera krävande informationsbehov som kan uppstå i ensituation med ett strategiskt överfall. Enligt utskottets meningåterstår flera olösta frågor som gäller de nya etermediernasberedskapsroll inför säkerhetspolitiska kriser och krig. Ensådan är exempelvis de villkor som skall gälla för TV 4:ssändningar. En annan är omfattningen av närradions, lokalradionsoch kabeloperatörernas beredskapsuppgifter. Utskottet delardärför inte helt regeringens uppfattning att förmågan tillsamordning av myndighetsinformation skulle vara god, liksomförmågan att förmedla denna information via medier. Utskottetutgår från att vad som ännu är olöst i fråga om mediernasberedskapsroll får en tillfredsställande lösning och attregeringen återkommer till i frågan. Detta föreslårutskottet att som sin mening ger regeringen tillkänna.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot vad som ipropositionen anförs om Styrelsen för psykologiskt försvar.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslagtill anslag för /95.Frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaretPropositionenAnslaget E 2. Stöd till frivilliga försvarsorganisationerfinansierar delar av den verksamhet som bedrivs av defrivilliga försvarsorganisationer som anges i kungörelsen(1970:301) om frivillig försvarsverksamhet.Anslaget var tidigare en del av de förutvarande anslagen F 7.Frivilliga försvarsorganisationer inom den militära delen avtotalförsvaret och H 5. Frivilliga försvarsorganisationer inomden civila delen av totalförsvaret.När det gäller verksamhetens resultat anför regeringen attverksamheten under /93 i stort uppfyllt de kravsom ställts. Dock har endast 23 000 av förväntat 30 000hemskyddsombud grundutbildats. Vid utgången av budgetåret1992/93 hade 32 000 hemskyddsombud rekryterats.Regeringen anger i sitt förslag till inriktning och anslagatt inriktningen för försvarsbeslutsperioden i allt väsentligtbör ligga fast. Regeringen föreslår att till Stödtill frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret /95 anvisar ett anslag på 97 851 000 kr.Medlen, som ges i form av statsbidrag, förutsätts få disponerasoch fördelas av Försvarsmakten, ochArbetsmarknadsstyrelsen.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad som i propositionenanförts om anslag till Frivilliga försvarsorganisationer ochförordar att bifaller den föreslagna medelsanvisningenför /95. Utskottet erinrar om vadutskottet anfört under avsnittet Organisationsfrågor medinnebörd att det nu aktuella anslaget E 2. Stöd till frivilligaförsvarsorganisationer fr.o.m. /96 skall förasöver till Övrig verksamhet. skall den civilaplaneringsramen minskas med ett belopp som motsvararverksamheten för de civila frivilligorganisationerna.Funktionen Försörjning med industrivarorPropositionenVerksamheten finansieras över fyra anslag, nämligenF 1. : Försörjning medindustrivaror,. : Industriellaåtgärder,. : Kapitalkostnader samtF 4. : Täckande av förlustertill följd av statliga beredskapsgarantier m.m.När det gäller verksamhetens resultat anmäler regeringenatt målen har uppnåtts med undantag för att omstruktureringen avberedskapslager inte genomförts i planerad omfattning.Funktionen bedöms vid försvarsbeslutsperiodens slut i huvudsakha godtagbar förmåga mot strategiskt överfall. Däremot bedömsinte förmågan komma att vara godtagbar mot ett mera omfattandeangrepp där förvarning erhålls.Regeringen anger i sina förslag till inriktning och anslagatt omstruktureringen av beredskapslagret kommer att genomförasunder innevarande budgetår. Nuvarande inriktning av verksamheteninom funktionen bör gälla även för /95.Regeringen föreslår att riksdagentill . : Försörjningmed industrivaror för /95 anvisar ett ramanslagpå ,bemyndigar regeringen att inom en kostnadsram av 100 000 000kr godkänna avtal om nya beredskapslån som medför utbetalningarunder senare budgetår,till . : Industriellaåtgärder för /95 anvisar ett reservationsanslagpå ,till . för /95 anvisar ettförslagsanslag på ,till F 4. : Täckande avförluster till följd av statliga beredskapsgarantier m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot redovisningen i propositionen.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslagtill medelsanvisningar och bemyndiganden för anslagen underFörsörjning med industrivaror för /95. Utskottetsställningstaganden framgår av utskottets hemställan.Funktioner tillhörande andra departementPropositionenRegeringen redogör här för beredskapsläge och förmåga, så somdessa förhållanden har uppgivits av ÖCB, samt för anslagsförslaginom funktioner som behandlas i andra bilagor tillbudgetpropositionen. Bl.a. anförs:Beredskapsläget inom funktionen Hälso- och sjukvård ärgodtagbar även om det finns brister främst när det gäller akutasjuktransporter och akutsjukhusens driftsäkerhet. Vissa bristerfinns också för läkemedel och sjukvårdsmateriel.Beredskapsläget för de olika delarna inom funktionenTransporter varierar.Livsmedelsberedskapen kommer att vara godtagbar i slutet avförsvarsbeslutsperioden. Lagringsmålen har sänkts som följd avnya planeringsförutsättningar. Dricksvattenförsörjningen ochskyddet mot ABC-stridsmedel behöver förbättras.Inom funktionen Arbetskraft är planläggningsläget godtagbart.Dock redovisas fortfarande stora brister på frivillig personal iförhållande till rekryteringsbehovet.Innan beslut har fattats som följd av Oljelagringsutredningensförslag (SOU 1993:87) är det svårt att ange något beredskapslägeför funktionen Energiförsörjning.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad som i propositionenanförts om funktioner tillhörande andra departement.Övrig verksamhetI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 131--152) har anfört om Övrig verksamhet.Till avsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö311(fp), Fö328 (s), Fö601 (m), Fö602 (s), Fö603 (s, c, fp), Fö604(kds), Fö605 (v), Fö706 (c), Fö708 (s) samt T606 (c).Utskottet behandlar inledningsvis verksamhetoch motionsyrkanden i anslutning härtill. Därefter och försvarsforskningen varpåföljer behandlingen av Försvarshögskolan samt Försvarsmaktensutlandsstyrka. Avslutningsvis behandlas i detta avsnitt ettantal förslag till som uteslutande rör anslagsfrågor.KustbevakningenPropositionenRegeringen anför i propositionen att /93 ökade sin närvaro till sjöss och genomfördeca . När det gäller miljö- ochsjöräddningstjänst har i samtliga genomfördabekämpningsoperationer påbörjat insatserna inom de angivnatidskraven.Regeringen föreslår att nuvarande anslaget K 5. Anskaffning avmateriel för upphör i och med utgången /94. skall fr.o.m. den 1 juli1994 finansiera samtliga investeringar i anläggningstillgångarmed lån i Riksgäldskontoret.Regeringen konstaterar att verksamhet förframtiden i större utsträckning än måste inriktas mottydligare effektmål. Ett riktmärke för den långsiktigaverksamhetsinriktningen bör enligt regeringen vara attåstadkomma en påtagligt ökad närvaro till sjöss, att förbättraberedskapen för miljö- och sjöräddningstjänst samt att minstbibehålla nivån för övrig serviceverksamhet.Regeringen anför att regeringen har beslutat att enparlamentarisk utredning skall tillkallas för att prövamöjligheterna att ytterligare samordna och effektivisera denstatliga maritima verksamheten. Utredningsarbetet kommer attberöra bl.a. verksamhet. I avvaktan påresultatet av bl.a. denna översyn anser regeringen att nuvarandeinriktning för verksamheten skall gälla.Regeringen föreslår att anvisas ett ramanslagpå 312 853 000 kr.MotionernaKustbevakningens verksamhet samt frågor om sjöräddningstjänstoch miljöfrågor behandlas i åtta motioner.I motion Fö601 (m) föreslår motionären att Kustbevakningensverksamhet övertas av marinen. Motionären menar att eftersomsjöterritoriet övervakas av flera myndigheter leder detta tillbristande koordination. Förslaget medför enligt motionären båderationellare verksamhet och betydande besparingar.I motion Fö602 (s) konstateras att sydöstra är ett långt och svårbevakat område. Trafiken fråndet tidigare stängda har dramatiskt ökat somKustbevakningens och Tullens verksamhet kraftigtminskats. Trafiken är, konstaterar motionärerna, övervägandepositiv, men det finns en baksida som består av smuggling avbl.a. alkohol, narkotika och människor. För att komma till rättamed detta menar motionärerna att resurserna måste utökas vadgäller tull och kustbevakning.Motionärerna i motion Fö603 (s, c, fp) anför attKustbevakningens resurser för oljebekämpningen i kust- ochvattenområdena inom län är helt otillräckliga och i vissaavseenden också omoderna.