bet · GH01LU32 · 1994-05-26 00:00:00 — Ändringar i aktiebolagslagen m.m. I proposition 1993/94:196, Ändringar i aktiebolagslagen m.m.,föreslår regeringen, mot bakgrund av EG:s bolagsrättsligadirektiv, att aktiebolagen skall delas in i två kategorier --publika med ett aktiekapital på och privatamed ett aktiekapital på . Förslaget innebärsåledes att det nuvarande minsta aktiekapitalet höjs från50 till . De publika aktiebolagen skall, tillskillnad från de privata, kunna vända sig till allmänheten föratt skaffa kapital. Fondpapper som har getts ut av privataaktiebolag skall inte kunna bli föremål för handel på börs ellerannan organiserad marknadsplats.Övriga förslag i propositionen, som också innebär anpassningarav den svenska aktiebolagsrätten till EG:s bolagsrättsligadirektiv, gäller bl.a. reglerna om fusion, företrädesrätt vidökning av aktiekapital, nedsättning av aktiekapitalet, bolagetsbundenhet av ställföreträdares rättshandlingar och verkan avregistrering i aktiebolagsregistret.I propositionen föreslås också ändrade bestämmelser omaktiebolags firma m.m. Förslagen innebär bl.a. att i de publikaaktiebolagens firma skall ingå antingen beteckningen "publiktaktiebolag" och "(pub)". I de privataaktiebolagens firma skall enligt förslaget ingå beteckningen"privat aktiebolag" och "(priv)".Förkortningarna "(pub)" resp. "(priv)" skall placeras sist ifirman.De nya reglerna är avsedda att i huvudsak träda i kraft den 1januari 1995. Särskilda bestämmelser föreslås dock gälla förbolag som har bildats före . Ett sådant bolagskall, om det önskar bli publikt, kunna besluta om detta redanunder . Om bolaget i stället vill bli ett privataktiebolag, skall det enligt propositionen få tid på sig tillden för att höja aktiekapitalet till 100 000 kr.I ärendet har inkommit skrivelser, en från samt en från ,och Köpmannaförbund.Vidare har en uppvaktning ägt rum med företrädare för . I såväl skrivelserna som vid uppvaktningen harkritik framförts mot förslagen till bestämmelser om aktiebolagsfirma. Också i den med anledning av propositionen väcktamotionen 1993/94:L15 har kritik framförts mot förslaget i dennadel.Mot bakgrund av den framförda kritiken har utskottet funnitatt de i propositionen föreslagna bestämmelserna om aktiebolagsfirma bör beredas ytterligare. Utskottet har därför i betänkande1993/94:LU35 hemställt att skall besluta att uppskjutabehandlingen av propositionen såvitt gäller förslaget till lagom ändring i aktiebolagslagen i den mån förslaget rör bolagensfirmabeteckningar (16 kap., 17 kap. 1 § tredje stycket tredjepunkten, 17 kap. 2 § andra stycket och 19 kap. 2 § förstastycket tredje punkten) jämte motion 1993/94:L15, till 1994/95års riksmöte.I förevarande betänkande behandlar utskottet proposition1993/94:196 i övriga delar jämte 18 motioner som väckts underden allmänna motionstiden innevarande riksmöte.När det gäller ikraftträdande- och övergångsbestämmelsernaföreslår utskottet vissa ändringar som sammanhänger med att endel av propositionen inte behandlas i förevarande betänkande.Vidare föreslår utskottet den ändringen i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna att aktiemarknadsbolag automatiskt blirpublika bolag . Med hänsyn till att riksdagenden beslutat att upphäva lagen (1976:240) om förvärvav eldistributionsanläggning m.m. (prop. 1993/94:162, bet. NU22,rskr. 358) avstyrker utskottet bifall till det i propositionenframlagda förslaget till ändring i nämnda lag.Utskottet tillstyrker i övrigt propositionen i behandladedelar. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats en reservation av desocialdemokratiska ledamöterna. I proposition 1993/94:196 föreslår regeringen() -- efter hörande av Lagrådet -- attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),2. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiellainstrument,3. lag om ändring i jordabalken,4. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m.,5. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,6. lag om ändring i lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda,7. lag om ändring i lagen (1987:464) om vissa riktadeemissioner i aktiemarknadsbolag m.m.,8. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter,9. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m.,10.lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt,11. lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230),12. lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv aveldistributionsanläggning m.m.,13. lag om ändring i lagen (1993:765) om statligt stöd tillbanker och andra kreditinstitut,14. lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag förunderskott av näringsverksamhet,15. lag om ändring av kupongskattelagen (1970:624),16. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,17. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.Lagförslagen 14 och 17 har överlämnats till skatteutskottetför behandling.Övriga lagförslag återfinns i bilaga 2 till betänkandet. 1993/94:L201 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär attAktiebolagskommittén genom tilläggsdirektiv får utreda frågan omlagreglering av ansvarsgenombrott.1993/94:L202 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär attAktiebolagskommittén genom tilläggsdirektiv får utreda frågan omansvarsgenombrott vid koncernförhållanden.1993/94:L203 av och () vari yrkas att hos regeringen begär förslag omfastställande av minsta aktiekapital i privata aktiebolag tillåtminstone 200 000 kr.1993/94:L204 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag under innevarande omskärpta regler avseende redovisning av bolags ledandebefattningshavares förmåner.1993/94:L205 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skälighetsprövning resp.informationsskyldighet vad gäller s.k. fallskärmsavtal.1993/94:L206 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom offentlig redovisning av högre chefers anställningsvillkoroch andra förmåner.1993/94:L210 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag under innevaranderiksmöte om skärpt lagstiftning avseende redovisning av bolagsledande befattningshavares förmåner.1993/94:L211 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen utredning rörande styrelsers ansvar enligt aktiebolagslagenoch bankrörelselagen.1993/94:L212 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrevisorers ansvar i rörelsedrivande aktiebolag och banker.1993/94:L213 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom reglerna för utländskt moderbolags inlösen av uteståendeaktier i marknadsnoterat svenskt dotterbolag.1993/94:L214 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag om ändring avaktiebolagslagen i enlighet med vad i motionen anförts.1993/94:L215 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att årsredovisningar för börsnoterade företagskall redovisa styrelsers och andra beslutande organssammansättning fördelad på kön.1993/94:L216 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förutsättningslös prövning avrevisionen i de mindre företagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att säkerställa de olikaintressenternas behov om revisionen slopas för dennaföretagskategori.1993/94:L217 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att uppnå samtidigEU-anpassning av lagen om ekonomiska föreningar medaktiebolagsrätten.1993/94:L219 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlaglig skyldighet att redovisa chefers och verkställandeledningars lönevillkor och övriga avtalade förmåner.1993/94:L313 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om företagares skadeståndsansvar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om straffrättslig lagstiftning motföretagare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personligt betalningsansvar förföretagare.1993/94:Sk352 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnitt 3.2 om en ny bolagsform -- ettenklare aktiebolag.1993/94:Ju811 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ändringar av aktiebolagslagen. 1 Allmän bakgrundAktiebolagsrätten har varit föremålför ett fortlöpande reformarbete. Ett första steg togs år 1973då betydande förändringar vidtogs aktiebolagslag isyfte att trygga aktiebolagens kapitalförsörjning och stärkaskyddet för bolagets kapital. Reformen innebar också attminimigränsen för aktiekapitalet höjdes från till50 . ersattes aktiebolagslag med en nyaktiebolagslag. Den nya lagen innebar i huvudsak engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Lagentillkom efter samnordiskt utredningsarbete och trädde i kraftden 1 januari 1977.Antalet aktiebolag i torde uppgå tilldrygt 290 000 av vilka närmare 190 000 är verksamma.Aktiebolagen är av varierande storlek. Enligt uppgift harnärmare en tredjedel inte några anställda, och har färre än10 anställda. Endast drygt 400 har beräknats ha fler än 500anställda. Börshandel förekommer i omkring 200 företags aktier.Antalet ägare i dessa bolag varierar från omkring 500 till flerän 100 000 i de största bolagen.Aktiebolagslagen (1975:1385) är tillämplig på samtliga svenskaaktiebolag. Särskilda bestämmelser finns dock för bankaktiebolagi bankaktiebolagslagen (1987:618) och för försäkringsaktiebolagi försäkringsrörelselagen (1982:713). Aktiebolagslagensgenerella tillämplighet hindrar inte att i enskilda bestämmelseruppställts särskilda regler med hänsyn till bolagets storlek,bolagets ägarstruktur eller när bolagets aktier är föremål förhandel på aktiemarknaden. De skillnader som sålunda görs när detgäller t.ex. bolagets ledning, revisors kvalifikationer,bolagets redovisning m.m. är emellertid jämförelsevis små.EES-avtalet innebär att åtagit sig att anpassa densvenska aktiebolagsrätten till dels den primära EG-rätten iform av i första hand , dels den sekundära EG-rätteni form av i första hand EG:s bolagsrättsdirektiv. Anpassningentill den primära EG-rätten genomfördes varigenombl.a. aktiebolagslagens bestämmelser om bundna aktier upphävdes(prop. 1992/93:68, bet. LU14, rskr. 62).EG:s bolagsrättsdirektiv syftar till att harmoniserabolagslagstiftningen i medlemsländerna. En harmoniseradlagstiftning skall underlätta bolagens verksamhet och samarbetepå den gemensamma marknaden. Bolagsdirektiven är utfärdade medhänvisning till bestämmelser om etableringsfrihet.Deras syften är att medlemsstaterna skall skapa en minstagemensam skyddsnivå för delägare, borgenärer och andra somträder i förbindelse med ett bolag. Strävan är inte att skapa enenhetlig utan en i relevanta avseenden likvärdig lagstiftning imedlemsstaterna. har nio olika direktiv beslutats, tillvilka medlemsstaterna och de EFTA-stater som är bundna avEES-avtalet har att anpassa sin lagstiftning. Dessutom harkommissionen lagt fram utkast eller förslag till ytterligarefyra direktiv, vilka emellertid ännu inte antagits. Man talar om en serie bolagsdirektiv från ett t.o.m. tretton, därdirektiv fem, nio, tio och tretton ännu inte antagits.Av de beslutade direktiven kan fyra anses vara rentbolagsrättsliga, nämligen det första, andra, tredje och tolfte.Det fjärde, sjunde och elfte direktivet rör redovisningsfrågor.Det åttonde direktivet innehåller bestämmelser om behörighet attvara revisor. Det sjätte direktivet äger tillämpning endast iländer där den civilrättsliga lagstiftningen upptar bestämmelserom uppdelning av företag, s.k. fission. Direktivet saknar därförför närvarande intresse för vidkommande.Det första bolagsrättsliga direktivet (68/1515/EEG),publicitetsdirektivet, antogs . Direktivet innehållerbestämmelser om offentliggörande av handlingar och uppgifterrörande bolag. Därutöver innehåller direktivet bl.a.bestämmelser om bolagsorganens möjligheter att förplikta bolagetmot utomstående. I det andra bolagsrättsliga direktivet(77/91/EEG), kapitaldirektivet, finns bestämmelser omtillskottskapitalets storlek, anskaffande och bibehållande. Iartikel 6 punkt 1 föreskrivs att bolag som omfattas avdirektivet måste ha ett aktiekapital på minst 25 000 ecu (f.n.ca ). Direktivet, som antogs , innehållervidare regler om utbetalning av bolagets medel och omlikabehandling av aktieägarna. Ett tredje direktiv (78/855/EEG),fusionsdirektivet, antogs och behandlar frågor omnationella fusioner. Direktivet innehåller bestämmelser somingående reglerar fusionsförfarandet i syfte att skyddaaktieägare och borgenärer i överlåtande och övertagande bolag.Det tolfte bolagsrättsliga direktivet (89/667/EEG) från år1989 innebär att medlemsstaterna skall införa regler omenmansbolag. Dessutom uppställs i direktivet vissa krav pådokumentation av rättshandlingar mellan bolaget och ägaren.Enligt bilaga XXII till gäller att en anpassningtill de utfärdade bolagsdirektiven skall vara genomförd efter avtalets ikraftträdande, dvs. den 1 januari 1996.Om blir medlem i EU gäller inga särskildaövergångsbestämmelser. Bolagsdirektiven blir då omedelbarttillämpliga.De svenska bolagsrättsliga bestämmelserna uppvisar redan i dagstora likheter med . Detta sammanhänger bl.a. med attden svenska rätten på detta område utvecklats under påverkan avannan europeisk rätt. EG:s bolagsrätt utgör inte heller, somtidigare redovisats, någon heltäckande reglering avbolagsrätten. Svenska harmoniseringsåtgärder blir därförnödvändiga endast på vissa särskilda områden. Vidare gerdirektiven i många fall utrymme för det enskilda landet attvälja den lämpligaste av flera alternativa lösningar. Direktivenställer nämligen ofta upp endast vissa minimikrav pålagstiftningens utformning och hindrar i så fall inte nationellasärregleringar så länge inte dessa kommer i konflikt meddirektivens bestämmelser.I ett avseende aktualiserar emellertid en anpassning tillEG-direktiven en mer principiell ändring av den svenskaaktiebolagsrätten. EG-direktiven utgår nämligen i långa styckenfrån att det i varje medlemsstat finns två former av bolag medbegränsat ägaransvar. Till skillnad från erbjuder ocksåde flesta andra europeiska länders lagstiftning minst tvåalternativ till den som i bolag önskar bedriva verksamhet utanpersonligt ansvar. Sålunda finns i , vid sidan avaktiebolag (die Aktiengesellschaft, AG), en särskild bolagsformutan personligt ansvar (die Gesellschaft mit beschränkterHaftung, GmbH). Förhållandet är detsamma i övrigakontinentaleuropeiska EG-medlemsstater. I ochIrland finns däremot endast en bolagsform, men denna är istället indelad i två huvudkategorier (public companies limitedby shares or by guarantee and having a share capital resp.private companies limited by shares or by guarantee). public companies oftast utgörs av större företag med ägarkrets, utmärks GmbH resp. private companies som regelav att de är mindre företag med få delägare. Det förstabolagsrättsliga direktivet, publicitetsdirektivet, ärtillämpligt på båda bolagskategorierna. Kapitaldirektivet, detandra bolagsrättsliga direktivet, behöver däremot tillämpasendast på AG och public companies. Även det tredjebolagsrättsliga direktivet, fusionsdirektivet, gäller endast AGresp. Det tolfte direktivet om enmansbolagskall i första hand tillämpas på den särskilda bolagsform somfinns i de kontinentala staterna, GmbH och motsvarande, samt påprivate companies i och . I de länder somtillåter att även aktiebolag kan vara enmansbolag gäller dockdirektivet även för dessa bolag.Att åtagit sig att anpassa sin nationella lagstiftningtill EG:s bolagsrättsliga direktiv innebär i och för sig inteatt är förpliktat att inför en lagstiftning som tillåtertvå olika typer av bolag utan personligt ekonomiskt ansvar fördelägarna. Om så inte sker blir emellertid direktiven i sinhelhet tillämpliga på alla svenska aktiebolag. Medkapitaldirektivets krav på ett minsta aktiekapital skulle då detminsta tillåtna aktiekapitalet behöva höjas till för närvarande230 för alla aktiebolag. Dessutom kommer aktiekapitaletatt behöva höjas ytterligare eftersom rådet enligtkapitaldirektivets artikel 6.3 på förslag avkommissionen skall överväga och vid behov justera beloppetuppåt.I den proposition som föreligger till behandling behandlasfrågor som föranleds av de ovan redovisade första, andra, tredjeoch tolfte direktiven. Förslagen grundar sig påAktiebolagskommitténs delbetänkande, (SOU 1992:83),Aktiebolagslagen och EG -- En anpassning av den svenska lagentill EG:s bolagsdirektiv 1, 2, 3 och 12. I lagstiftningsärendet har överläggningarhållits mellan företrädare för ochföreträdare för Justisdepartementet i , Justitieministerieti och i Danmark.Behovet av lagändringar med anledning av de fjärde, sjunde ochelfte direktiven har behandlats av ibetänkandet, (SOU 1994:17), Års- och koncernredovisning enligtEG-direktiv. Betänkandet är föremål förremissbehandling, och remisstiden går ut . Detåttonde direktivet har behandlats i Revisorskommitténsbetänkande, (SOU 1993:69), Revisorerna och EG. Enligt vad som upplyses idepartementspromemorian, (Ds 1994:48), medlemskap i deneuropeiska unionen, bereds nu betänkandet inomregeringskansliet.Utskottet kommer nedan -- efter en redovisning avpropositionens huvudsakliga innehåll (avsnitt 2) -- att underskilda rubriker ta upp de frågor som aktualiserats genommotionerna eller som eljest har tilldragit sig utskottetsuppmärksamhet (avsnitten 3--6). Avslutningsvis behandlarutskottet de motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år1994 som innehåller yrkanden om andra aktiebolagsfrågor, m.m.(avsnitt 7).2 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att aktiebolagen skall delas in i tvåkategorier, publika aktiebolag och privata aktiebolag. Depublika aktiebolagen skall, till skillnad från de privataaktiebolagen, kunna vända sig till allmänheten för att skaffakapital. Fondpapper som har givits ut av privata aktiebolagskall inte kunna bli föremål för handel på börs eller annanorganiserad marknadsplats. Aktiekapitalet skall i ett publiktaktiebolag uppgå till och i ett privataktiebolag till minst 100 000 kr.Vidare innehåller propositionen ett flertal förslag tilländringar i aktiebolagslagen, vilka innebär att den svenskalagstiftningen kommer att harmoniseras med EG:s första, andra,tredje och tolfte bolagsrättsliga direktiv. Dessa förslag gällerfrämst reglerna om fusion mellan aktiebolag, företrädesrätt vidökning av aktiekapitalet, nedsättning av aktiekapitalet,bolagets bundenhet av ställföreträdarens rättshandlingar ochverkan av registrering i aktiebolagsregistret.De nya reglerna avses i huvudsak träda i kraft den 1 januari1995. Särskilda bestämmelser föreslås dock gälla för bolag somhar bildats före . Ett sådant bolag skall, omdet önskar bli publikt, kunna besluta om detta redan under år1994. Om bolaget i stället vill bli ett privat aktiebolag, skalldet enligt propositionens förslag få tid på sig till den 1januari 1988 för att höja aktiekapitalet till 100 000 kr.3 KategoriindelningenSom redovisats i avsnitt 1 är de skillnader som görs i densvenska aktiebolagslagen mellan olika aktiebolag med hänsyn tillbl.a. bolagens storlek jämförelsevis små. förslag omatt införa en särskild bolagsform utan personlig ansvarighet förmindre bolag har av olika skäl inte lett till lagstiftning. Ibetänkandet (SOU 1978:66) Andelsbolag lade 1974 årsBolagskommitté fram förslag till en särskild bolagsform förmindre företag. På grund av den kritik som riktades motförslaget avstod regeringen från att lägga det till grund för enproposition till och beslöt att frågan om särskildaoch enklare regler för de mindre företagen skulle övervägasytterligare. Det arbete som närmast därefter bedrevs inomJustitiedepartementet gav vid handen att aktiebolagslagensregler i allt väsentligt passar även för de mindre företagen.Frågan återkom därefter motionsvägen ett antal gånger under1980-talet (se bl.a. bet. LU 1980/81:4, LU 1986/87:5, NU1987/88:25 och 1989/90:LU3). När frågan behandlades senasthösten 1992 hänvisade i sitt av godkändabetänkande /93:EU1 till då nyligenavlämnade delbetänkande (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EGoch ansåg att regeringens ställningstagande till förslaget inteborde föregripas.Utgångspunkten för de förslag som läggs fram ipropositionen om en kategoriindelning av de svenska aktiebolagenär kapitaldirektivets artikel 1. På samma sätt som ipublicitetsdirektivet fastställer artikeln direktivetstillämpning genom en uppräkning av de bolagsformer som skallomfattas av direktivet. Uppräkningen omfattar samtliga statersom var medlemmar i vid direktivets utfärdande och anger, medanvändande av den nationella beteckningen, vilken eller vilkabolagsformer på vilket direktivet skall tillämpas. För statersom blivit medlemmar i gemenskapen efter direktivets utfärdandeanges i tillträdesakten på vilken bolagsform i resp. land somdirektivet skall tillämpas. Finns det i en medlemsstat vid sidanav aktiebolaget ytterligare några bolagsformer utan personligtägaransvar behöver direktivet således inte tillämpas på dessa. Iexempelvis tillämpas direktivet på bolagsformen AG meninte på GmbH. I och , där det finns tvåkategorier av aktiebolag, tillämpas direktivet på aktiebolag somhar möjlighet att vända sig till allmänheten förkapitalanskaffning, dvs. public companies, men inte på privatecompanies.Kapitaldirektivet, artikel 6, föreskriver att bolag somomfattas av direktivet skall ha ett aktiekapital om minst25 000 ecu. Som redovisats inledningsvis motsvarar det beloppetomkring . Av punkt 3 framgår att rådet vart femte årpå förslag av kommissionen skall överväga och vid behov ändrabeloppet. Rådet har därigenom möjlighet att förhindra enurholkning av kapitalkravet på grund av penningvärdetsförändring.I den nu aktuella propositionen föreslås att aktiebolagenskall delas in i två kategorier -- publika och privataaktiebolag. Gränsdragningen mellan de båda bolagskategoriernaskall göras så att de publika aktiebolagen, men inte de privata,skall ha rätt att inbjuda allmänheten att teckna eller förvärvaaktier eller andra värdepapper som bolaget ger ut. Utöverförbudet mot spridning till allmänheten föreslås också ettförbud mot att på börs eller annan organiserad marknadsplatsbedriva handel med värdepapper som har utgivits av ett privataktiebolag. Förslaget innebär att den svenska bolagsrättenhärvidlag får en struktur likartad den som finns i andraEES-stater. Den som uppsåtligen bryter mot förbudet för deprivata aktiebolagen att sprida aktier till allmänheten skallkunna dömas till böter eller fängelse i högst (1 kap. 2och 4 §§ samt 19 kap. 1 § 1).Inför ett ställningstagande till regeringens förslag kan detvara av intresse att se hur de övriga nordiska länderna agerat idenna fråga. Utskottet konstaterar därvid att man i isamband med inträdet i EG införde bolagsformen anpartsselskab isyfte att uppnå en strukturell överensstämmelse medbolagslagstiftningen i övriga . Anpartsselskabetuppvisar stora likheter med GmbH. I och finns endast en bolagsform där delägarna inte har något personligtansvar för bolagets förpliktelser. I båda länderna har detemellertid lagts fram förslag om att dela in aktiebolagen i tvåkategorier, alltså i enlighet med den princip som finns iStorbritannien och Irland.Enligt utskottets mening bör man nu också i Sverigekomplettera aktiebolagsrätten med bestämmelser som innebär attlagstiftningen tillhandahåller två alternativ för den som önskardriva verksamhet i bolag utan personligt betalningsansvar förbolagets förpliktelser. Vad som talar för sådana åtgärder är,såsom också regeringen anfört, önskvärdheten av att allamedlemsstater i EG och EES får en likartad struktur på sinbolagslagstiftning. innebär en fri etableringsrättför personer och företag inom EES-området.