bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — En diskussion mellan företagare ochlänsstyrelse om "lämplig utformning av finansieringsmedverkan från staten"enligt s-modellen skulle -- i brist på generella angreppssätt -- kunna ledatill alltmera ökade insatser av lobbying från företagarhåll, befarar utskottet.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion A56 (s) i deaktuella delarna.Vad gäller synen på företagsstöden i Ny demokratis motion A67 (yrk. 7) ochfrågan om företagsinriktade åtgärder instämmer utskottet mednäringsutskottet i dess yttrande att det viktiga är att genom generellainsatser skapa ett näringslivsklimat som ger grund för en god ekonomisktillväxt. Även när en generell politik förordas utesluter detta inte attstatliga riktade insatser, t.ex. regionalpolitiska stödformer, kan erfordrasför att komplettera marknaden. Utskottet har ingen annan mening än Ny demokratinär det gäller att man bör satsa på företag och branscher med framtidsutsikter.Utskottet har vidare i annat sammanhang bestämt uttalat att en åtgärd inte fårsnedvrida konkurrensen (bet. 1993/94:AU11 s. 32--33, rskr. Mot dennabakgrund finner utskottet att det inte är påkallat med något riksdagensuttalande med anledning av motion A67 (nyd) i denna del. Yrkandet avstyrks.Politikområden av särskild betydelse för den regionala utvecklingenAllmänna utgångspunkterPropositionen (s. 33--35)I propositionen framhålls att alla politikområden måste utformas och inriktaspå sätt som är förenliga med målen för regionalpolitiken. Inte minst i detekonomiska läge som befinner sig är det nödvändigt attden statliga sektorspolitiken utformas och resurserna fördelas så att dentillväxtkraft som finns i alla delar av landet tas till vara. I linje med dennapolitik har regeringen utfärdat direktiv (dir. 1992:50) till samtligakommittéer och särskilda utredare att redovisa de regionala konsekvenserna avsina förslag.Kommunikationerna, utbildningsutbudet samt forsknings- ochutvecklingskompetensen är särskilt viktiga för att skapa utvecklingsmöjligheteri regionerna. Vidare är en väl fungerande arbetsmarknadspolitik avgrundläggande betydelse.MotionSocialdemokraterna understryker i motion A56 att samordning måste ske avsektorspolitiken så att den stimulerar tillväxt och ger möjligheter tillutveckling i hela landet. Detta kräver att sektorspolitiken effektivt samordnasoch att ett samspel sker mellan politik och marknad. (Sektorspolitiken hartagits upp i det föregående i samband med utskottets behandling avregionalpolitikens mål. )Socialdemokraterna begär i motion A56 (yrk. 14 delvis) ett tillkännagivandeom behovet av ett investeringsprogram för att minska arbetslösheten. Enligts-programmet bör satsas på investeringar,utbildningssatsningar och bekämpning av särskilt ungdoms- ochlångtidsarbetslösheten. Arbetslösheten pressas på detta sätt ned till undernästa år. Inom programmets ram inrättas en ny åtgärd, kalladungdomsintroduktion.UtskottetSamma krav om ett investeringsprogram för att minska arbetslösheten somframförs i motion A56 har i det väsentliga behandlats av för ett parmånader sedan. I det av godkända betänkandet 1993/94:AU11 (prop.1993/94:100 bil. 11, AU11, rskr. 189) uttalade utskottet att högsta prioritetmåste ges åt bekämpning av arbetslösheten. Vidare anfördes följande.Utskottet vill i likhet med regeringen, Socialdemokraterna i motion A254 ochVänsterpartiet i motion A250 kraftigt betona att långtidsarbetslöshet ochutslagning måste förebyggas och förhindras. Effekterna av en beståendearbetslöshet är så allvarliga att alla ansträngningar måste göras för attundvika en sådan situation. Vidare bör ungdomsarbetslösheten liksomsvårigheterna för invandrare och flyktingar på arbetsmarknaden föranledasärskilda insatser även i fortsättningen.-- -- --I det nuvarande ekonomiska läget anser utskottet att det är industrisektornsom måste ges utrymme att växa. Utskottet biträder därför inte kravet i motionA254 (s) angående ekonomiskt stöd för investeringar i kommunernas gatu- ochvägnät.Riksdagen biföll regeringens förslag i fråga om utbildningssatsningar,åtgärder för ungdomar m.m. och avslog förslagen i motion A254 på de häraktuella områdena.Enligt utskottets bedömning bör de eventuella justeringar i den ekonomiskapolitiken och i arbetsmarknadspolitiken som kan anses nödvändiga inför nästabudgetår behandlas i samband med kompletteringspropositionen.Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottet motion A56 (s) i berörddel.Utbildning och forskningPropositionen (s. 36--42)Det svenska samhället står inför långsiktiga kompetensutmaningar. Grunden fördet kommande arbetet med kompetensutveckling ligger bl.a. i Agenda --kunskap och kompetens för nästa århundrade samt i den fastlagdaforskningspolitiken. Därutöver finns insatser med direkt regionalpolitiskanknytning, bl.a. avsättning av av innevarande årsregionalpolitiska medel för kunskapsprogram som finansieras gemensamt av statenoch andra intressenter. Programmen avses pågå och skallkunna finansieras med högst per program. Dessa medel fårutgöra högst av totalkostnaden för varje program. Medel utgår fråninnevarande budgetårs anslag D 6. Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder.Regeringen har i propositionerna 1992/93:169, Högre utbildning för ökadkompetens, och 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg, beslutatförstärka ett antal mindre och medelstora högskolor. planerarregeringen att fatta beslut om fördelningen av medel till de mindre ochmedelstora högskolorna med en industriprofil vilka prioriterats i de nämndapropositionerna.Med hänsyn till betydelsen av de mindre och medelstora högskolorna förutvecklingen i regionerna och i landet avser regeringen att anslå 30 miljonerkronor av regionalpolitiska medel (anslag C 6. Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder) för att vissa högskolor skall kunna utveckla ochfördjupa specifika kompetensområden. Åtgärderna avser utvecklingsverksamhet ochär av engångskaraktär.Vidare avser regeringen att som en engångsinsats anslå högst 10 miljonerkronor av regionalpolitiska medel för att inom stödområdet stimulera tillgymnasie- och komvuxutbildningar med inriktning på bygdens särskildaförutsättningar. Regeringen uppdrar åt att svara för handläggningen avinsatserna.Svenskt näringsliv har ett stort behov av kompetenshöjande insatser. Ansvaretför kompetensutvecklingen i näringslivet åvilar det enskilda företaget, men demindre företagen har sällan resurser för stora satsningar. Regionalpolitiskamedel bör därför avsättas för kompetenshöjande insatser för redanyrkesverksammma i regionalpolitiskt prioriterade områden och i områden med lågutbildningsnivå. Länsstyrelserna får ett samordnings- och programansvar vadgäller kompetensutveckling. Ett sådant programarbete bör inledas med en analysav näringslivets kompetensbehov och utarbetande av en strategi. Samverkan börsökas med andra aktörer som näringslivsorganisationer, företag och kommunerosv. Kvinnornas behov bör särskilt beaktas. Medel från ett utökat länsanslagbör kunna disponeras efter ansökan från län som prioriterar kompetensutveckling(anslagsfrågan tas upp senare).MotionerI Socialdemokraternas motion A56 (yrk. 20) behandlas behovet av ökadeutbildningssatsningar. Motionärerna anser att regeringen har lagt ett alltförsnävt perspektiv på kompetensutvecklingen och försummat de breda grupperna avlöntagare. Socialdemokraterna hänvisar till sin partimotion (Ub906) under vårensom tar upp behovet av kompetensutveckling för alla delar av arbetsliv ochsamhälle. Extra medel till de mindre och medelstora högskolorna är värdefulltmen regeringen borde ha planerat så att fått information omfördelningen av medlen. Engångsinsatsen på tillgymnasieutbildning m.m. är diskutabel genom att man frångår principen förtilldelning av statliga medel till reguljär skolverksamhet.Länsstyrelsernas strategiarbete för att utveckla sina regioner är mycketviktigt och bör få hög prioritet. Det är naturligt att belysa länsstyrelsernasroll för ett nationellt kunskapslyft i detta sammanhang.Ny demokrati instämmer med regeringen i motion A67 (yrk. 8) att de mindre ochmedelstora högskolorna spelar en viktig roll för den regionala och nationellautvecklingen. Utbildning och forskning måste dock tillmätas större betydelsenär det gäller att öka den regionala konkurrenskraften.Vänsterpartiet föreslår i motion A57 (yrk. 5, 6 och 7) att 70 miljoner kronoranslås för att stödja de små och mellanstora högskolorna att bygga upp egnaforskningsresurser. Vidare föreslås till de små högskolornaför att dessa skall kunna starta ett samarbete med motsvarande högskolor iandra länder. Slutligen föreslås, i syfte att underlätta rekrytering avkvalificerad personal till stödområde 1, att ett system införs med nedskrivningav statliga studielån för vissa utbildningar.Britta m.fl. (s) framhåller i motion A461 (yrk. 3) att en satsning påregionala och lokala utbildningsmodeller samt distansstudier, utifrån kvinnorsbehov, är ytterst viktig. Vissa län prövar modellen från medkvinnouniversitet. Finansieringen bör lösas centralt.Stig () föreslår i motion A48 att Högskolan iTrollhättan/får för vidareutbildning av ingenjöreroch tekniker i inom ramen för de medel som omnämns ipropositionen. Vidare bör anslås för att samma högskola skallkunna anordna distansutbildning, bl.a. riktad till , som enligttidigare studier uppges ha en relativt sett låg utbildningsnivå.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) pekar i motion A52 (yrk. 4 och 5) på behovav fler platser i grundutbildningen samt ytterligare basresurser för forskningvid m.fl. (s) tar i motion A54 (yrk. 4) upp frågan om utvecklingav fasta forskningsresurser vid . Detta är en förutsättningför att upprätthålla kvalitet i grundutbildningen enligt motionärerna.Ewa Hedkvist m.fl. (s) begär i motion A60 att fårdel av de som arbetsmarknadsministern själv avser attfördela.I motion A50 av () föreslås (yrk. 2) göra ettuttalande av innebörd att resurserna för utbildning av småföretagare skallsamordnas till ett . En sådan åtgärd skulle stärka ocheffektivisera utbildningen för småföretagare, anför motionären, som tillfogaratt ett sådant bör drivas av Företagarnas riksorganisation.UtskottetUtbildningsutskottet har yttrat sig till arbetsmarknadsutskottet över såvälpropositionen som väckta motioner inom utbildningsutskottets beredningsområde.I yttrandet som fogas till betänkandet som bilaga redovisarutbildningsutskottet bl.a. en översiktlig information över de olika medel somkommer mindre och medelstora högskolor till del. En avvikande mening till stödför motionerna A56 (yrk. 20) (s) och A60 (s) samt en meningsyttring till förmånför motionerna A52 (s) (yrk. 4) och A57 (yrk. 5 och 6) (v) avgavs.Inledningsvis berörs de mindre och medelstora högskolornas roll för denregionala och nationella utvecklingen, vilken tagits upp av Ny demokrati imotion A67 (yrk. Utskottet gör liksom Ny demokrati bedömningen att såvälinvesteringar i infrastruktur som i utbildning och forskning är viktiga för denregionala konkurrenskraften. Någon åtgärd med anledning av dettayrkande bör inte vara påkallad enligt utskottets mening. Motion A67 (nyd)avstyrks således i denna del.Utskottet behandlar därefter de motionsyrkanden (A48, A52 yrk. 5 och A56 yrk.20) som tar upp behov av ökade utbildningssatsningar.Utbildningsutskottet redovisar i sitt yttrande att man har behandlat de imotion A56 nämnda förslagen om utbildningssatsningar inom skolväsendet ochhögskolan i betänkande 1993/94:UbU8, vilket godkänts av (rskr. Där har utbildningsutskottet också tagit ställning till anslagenunder åttonde huvudtiteln till grundläggande högskoleutbildning vid olikahögskolor bl.a. de i och /Uddevalla.I likhet med utbildningsutskottet utgår arbetsmarknadsutskottet från attdessa högskolor kan komma i fråga för att få del av de somregeringen avser att anvisa. Det är dock inte rimligt att på förhandbinder regeringens fördelning av dessa medel.Utskottet vill vidare erinra om att länsstyrelserna genom regeringens förslagfår såväl ökat ansvar som möjligheter till ökade resurser när det gällerkompetensutveckling på bred front.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna A48 (m), A52 (s) ochA56 (s) i aktuella delar.I motion A461 (yrk. 3) föreslås en satsning på regionala och lokalautbildningsmodeller. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till att iårets kompletteringsproposition (prop. 1993/94:150), vilken skall behandlas avriksdagen , läggs förslag om nya utbildningsformer. Enligt regeringenbör medel anvisas till sommaruniversitet/sommarhögskola, basår ochdistansutbildning för att bereda ytterligare ca 21 500 studenter plats viduniversitet och högskolor under /95. Särskilt har utvecklingenav distansutbildning stimulerats. beräknas fördistansutbildningen under nästa budgetår. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrks motion A461 (s) i denna del.Beträffande forskningsresurser vid mindre och medelstora högskolor harutbildningsutskottet i sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet anförtföljande.Riksdagen har fattat beslut om anslaget Forskningsstödjande åtgärderför /95 (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. UbU8, rskr. Ettyrkande från om en ökning av anslagsbeloppet med 70 miljonerkronor har därvid avslagits. Utskottet erinrar om att frågan om fastaforskningsresurser vid de mindre och medelstora högskolorna är enforskningspolitiskt viktig och uppmärksammad fråga. Regeringen lägger sedan merän ett årtionde tillbaka fram forskningspolitiska propositioner förtreårsperioder. Den senaste forskningspropositionen (prop. 1992/93:170)behandlades vid föregående (bet. 1992/93:UbU15, rskr. Medhänvisning till den gällande ordningen för forskningspolitikens utformande samttill att redan fattat beslut om anslagen till universitet ochhögskolor för nästa budgetår föreslår utskottet att arbetsmarknadsutskottetavstyrker motionerna 1993/94:A52 yrkande 4, 1993/94:A54 yrkande 4 och1993/94:A57 yrkandena 5 och 6.Arbetsmarknadsutskottet delar utbildningsutskottets ovan redovisadeuppfattning och avstyrker motionerna A52 (s), A54 (s) samt A57 (v) i berördadelar.Utbildningsutskottets yttrande omfattar också förslaget i motion A60 omforskningsresurser till högskolan i anför följande.Vid högskolan i utbildas ca 6 000 studenter, varav 2 000civilingenjörer vid den tekniska fakulteten. Övriga utbildningar är de enda ilandet som inte förfogar över några särskilda resurser förforskningsanknytning.Det finns anledning att se över hur även de icke tekniska utbildningarna vidhögskolan i skall kunna få del av forskningsstödjande resurser, i likhetmed vad som gäller för högskolor utan fasta forskningsresurser. Frågan bör dockbedömas i ett bredare perspektiv forskningspolitiska proposition.Utbildningsutskottet anser därför att arbetsmarknadsutskottet bör avstyrkamotion 1993/94:A60.Utskottet delar utbildningsutskottets bedömning och avstyrker därmed motionA60 (s).Utskottet har berört frågan om avskrivning avstudielån vid arbete i prioriterade områden, senast i sina betänkanden1989/90:AU13 (s. 110--111) och 1990/91:AU13 (s. 32). Förslagen har avvisatsunder åberopande av svårlösta rättviseproblem. Utskottet har inte ändratuppfattning i denna fråga och avstyrker därmed motion A57 (v) i denna del.Näringsutskottet anför i sitt yttrande att frågan om kompetensutvecklingför företagare behandlades i utskottets betänkande om näringspolitik (bet.NU15). Därvid avstyrktes (s. 42 f.) en rad motioner i ämnet. En av dem (m, fp,c, kds) innehöll ett närbesläktat förslag, nämligen att medel skulle avsättastill företagarnas utbildning, vilken drivs av . reservation (s) avseende motiveringen framhölls sammanfattningsvis att ettnationellt kunskaps- och kompetenslyft krävs och att regeringen förutsättspröva frågan.Arbetsmarknadsutskottet anser -- liksom näringsutskottet -- att frågorna omkompetensutveckling för företagare är mycket viktiga. I sitt betänkande harnäringsutskottet på anförda skäl gett uttryck för uppfattningen att de aktuellamyndigheterna -- t.ex. -- bör ges ansvar att inom ramen för anvisademedel och enligt de allmänna riktlinjer som statsmakterna ställer upp göraerforderliga avvägningar. Utskottet delar denna uppfattning. Någon anledningtill en åtgärd i enlighet med förslaget i motion A50 finns inte,anser utskottet och avstyrker därmed berört yrkande.Kommunikationer och transporterPropositionen (s. 42--45)Enligt regeringens bedömning är ett effektivt och väl fungerandekommunikationssystem en viktig förutsättning för fortsatta ekonomiskautveckling. Goda kommunikationer och transportmöjligheter är av grundläggandebetydelse för tillväxten och den regionala utvecklingen.I propositionen lämnas en redogörelse för vidtagna och planeradeåtgärder inom trafiksektorn resp. informationsteknologin inkl.telekommunikationer.En prioritering av tillväxtmålet kräver långsiktiga och strategiskasatsningar på det nationella stamvägnätet för de stora och långväga flödena,framhålls det. För landsbygdens fortsatta utveckling är ett vägnät somtillgodoser såväl person- som godstransporter en viktig förutsättning. I detsystem som vägnätet utgör krävs dessutom stora förbättringar i detlågtrafikerade nätet. Inte minst skogsindustrins behov av färsk skogsråvaraliksom turistnäringens behov av tillgänglighet ställer stora krav på detta nät,framhåller regeringen.Regeringen meddelar också sin avsikt att uppdra åt infrastrukturverken att isamband med de fördjupade anslagsframställningarna särskilt redovisa deregionalpolitiska effekterna av utbyggnad och underhåll inom resp. verksområde.MotionerI detta avsnitt tar utskottet upp förslag i fem motioner som särskilt berörinfrastrukturens betydelse för tillgängligheten i alla delar.I motion A56 av m.fl. (s) anges att knappast någotsektorsområde har så stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen somtransportsektorn. Motionärerna begär (yrk. 14 delvis) ett uttalande avriksdagen om behovet av ett investeringsprogram för minskning avarbetslösheten. Programmet skall som tidigare nämnts ta sikte på en radsamhällssektorer. Motionärerna framhåller att den fortsatta utvecklingen avdata- och telekommunikationerna är av stor betydelse och riktar därvid kritikmot bl.a. Telias taxepolitik avseende kunder inom näringslivet och mot vad deanser vara brist på regional- eller sysselsättningspolitiska prioriteringar vidutbyggnaden av AXE-systemet. Vidare anför de att vägarna även fortsättningsviskommer att utgöra det grundläggande transportnätet i . För atttransportkedjan skall fungera i sin helhet, framhålls det, är det därförnödvändigt att de satsningar som görs på stamvägnätet kompletteras med enupprustning av landsbygdsvägarna. Motionärerna anser att anslag tilldrift och underhåll av statliga vägar bör vara mer änvad regeringen har föreslagit (yrk. 15).I motion A57 av m.fl. (v) efterlyses (yrk. 11) en utvärderingav vad investeringar i olika kommunikationsslag innebär för glesbygden.Informationsteknologins betydelse för målet om att hela landet skall levaframhålls också. Motionärerna anser att investeringar itelekommunikationsområdet bör ges en helt annan tyngd än hittills.I motion A52 av m.fl. (s) anförs att väl fungerandekommunikationer är av avgörande betydelse för ekonomisk utveckling,sysselsättning och god livskvalitet. I regioner med långa avstånd och glesbebyggelse är detta förhållande särskilt framträdande. Särskilda insatser krävsdärför i ett skogslän som för att behoven av snabba, säkra och billigakommunikationer skall tillgodoses, säger motionärerna vidare och redovisarsamtidigt exempel härpå. Ett tillkännagivande från sida i ämnetbegärs (yrk. 6).Motion A54 av m.fl. (s) rör kommunikationerna i Bergslagenoch län. Bergslagsdiagonalen har stor betydelse förtillväxten i , anför motionärerna, som härvid för fram två önskemål(yrk. Dels bör sträckan --Hälsingekusten hålla 13 meters standard,dels bör investeringar i hela projektet prioriteras inom de ekonomiska ramarsom har ställts till förfogande. I motionen betonas vidare (yrk. 3)flygets betydelse för tillväxtmöjligheterna i Bergslagen och i län.I motion A65 (delvis) av och (båda s) uttrycksoro för utvecklingen för flygtrafiken avseende . Glesare förbindelserkombinerat med höga kostnader har gjort situationen svår för många företag,anförs det.YttrandeTrafikutskottet anför i sitt yttrande att det -- i likhet med regeringen ochmotionärerna -- anser att transport- och kommunikationssystemet har enavgörande betydelse för möjligheterna att skapa tillväxt och regional balans ilandet. Det var också mot den bakgrunden som fattadebeslut om investeringar i trafikens infrastruktur, påpekas det. Detta innebaratt långsiktiga riktlinjer lades fast för omfattande väg- ochjärnvägsinvesteringar (prop. 1992/93:176, bet. TU35, rskr. Vidareframhåller trafikutskottet att även de omfattande satsningar som parallelltgörs för att utveckla telekommunikationerna har stor betydelse för denregionala utvecklingen.Härefter övergår trafikutskottet till att närmare kommentera vissa avmotionsförslagen.Beträffande yrkande i motion A56 (s) om en ökad medelsanvisning för drift ochunderhåll av statliga vägar hänvisar trafikutskottet till sitt betänkandeVägverket (bet. TU26), i vilket ett motsvarande förslag avstyrktes. Riksdagenhar sedermera anslutit sig till utskottets hemställan (rskr. 279).Såvitt gäller kravet på en utvärdering i motion A57 (v) åberopartrafikutskottet vad som anförs i propositionen om att infrastrukturverkensärskilt skall redovisa regionalpolitiska effekter av utbyggnad och underhållinom resp. verks område.Förslagen i motion A54 (s) avseende Bergslagsdiagonalen bemötertrafikutskottet genom att referera till sitt av godkända betänkandeom investeringar i trafikens infrastruktur m.m. (bet. 1992/93:TU35, rskr.446). I detta framhölls (s. 77) att Bergslagsdiagonalens betydelse skulle ökaom sträckningen förlängdes via till en punkt vid Norrlands kustland.Vidare betonades angelägenheten av att bedömer behovet av förbättradevägförbindelser mellan Bergslagsdiagonalens upptagningsområde i norr ochNorrlands kustland. I nyssnämnda betänkande tog trafikutskottet även upp fråganom statsbidrag till flygplatser. Det erinras sålunda om att underförra beslutade att länen -- inom ramen förlänstrafikanläggningsplanen -- skulle ges möjlighet att prioriterainvesteringar i kommunala flygplatser. påpekar slutligen bl.a.att har beslutat att anvisa förnästa budgetår till driftbidrag till kommunala flygplatser (prop. 1993/94:100bil. 7, bet. TU15, rskr. 159).Med anledning av frågan i motion A65 (s) om Gotlandstrafiken erinras om attriksdagen understrukit vikten av att färjetrafiken på får en långsiktiglösning som inte bara beaktar självklara trafikpolitiska mål, såsom regionalbalans, utan också tar hänsyn till önskvärdheten att främja turism och övrigtnäringsliv på (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU18, rskr. 244).Trafikutskottet hänvisar vidare till den parlamentariska utredning omGotlandstrafiken (K 1993:07) som har tillkallats genom dess initiativ. Dettillfogas att utskottet tidigare i vår har sagt sig förutsätta att regeringen isamband med beredningen av utredningens förslag även beaktar flygtrafiken påGotland (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. TU14, rskr. 158).Sammanfattningsvis konstaterar trafikutskottet att flera av motionsyrkandenaöverensstämmer med eller liknar dem som utskottet har behandlat tidigare underriksmötet. Med hänvisning till det anförda anser trafikutskottet att samtligabehandlade motionsyrkanden bör avslås. I en avvikande mening (s) anförs attmotion A56 (yrk. 14 delvis och 15) bör bifallas. En meningsyttring av suppleant(v) avges till förmån för motion A57 (yrk. 11).UtskottetUtskottet vill såvitt gäller förslaget i motion A56 hänvisa till det nyligeni kompletteringspropositionen (prop. 6) presenterade förslaget att1,-- utöver tidigare beslutade -- skallanvisas för /95 till underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt (jfr prop. 7, bet. TU13, rskr. Som motiv anförregeringen att det -- trots tidigare stora satsningar på underhåll av statligavägar och en rad andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder -- fortfarande råderett svårt arbetsmarknadsläge.