bet · GH01SoU20 · 1994-03-24 00:00:00 — Dispens från lagen om husläkare (motiveringentill mom. 7)(), (), (),(), (), My () och UllaTillander (c) anseratt det avsnitt i betänkandet på s. 38 som börjar med"Utskottet anser att husläkarlagen" och slutar med"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att sjukvårdshuvudmännen fram tillutgången av kan begränsa sitt ansvar att organisera denöppna vården så att alla får tillgång till och kan välja enhusläkare. Mot bakgrund av husläkarreformens positiva effekteroch det stora utrymme som getts sjukvårdshuvudmännen att anpassaorganisationen efter lokala förhållanden och det rådrum somgetts sjukvårdshuvudmännen att genomföra reformen avstyrkerutskottet motionsyrkandet.7. Upphävande av lagen om läkarvårdsersättning och lagen omersättning för sjukgymnastik (mom. 8), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 38 som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att fri etablering för läkare och annanvårdpersonal gör det svårare att garantera vårdkvaliteten,svårare att prioritera, svårare att utveckla vården och attfatta nödvändiga strukturbeslut. Sjukvården kan inte blikostnadseffektiv och rättvist fördelad om läkare och annanvårdpersonal har rätt att fritt etablera sig. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att lagen om läkarvårdsersättning ochlagen om ersättning för sjukgymnastik bör upphävas. Regeringenbör återkomma till med förslag till hur enavveckling bör ske. Vad utskottet nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna med anledning avmotionsyrkandena.dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa:8. beträffande upphävande av lagen omläkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastikatt med anledning av motionerna 1993/94:So430yrkande 10 delvis, 1993/94:So443 yrkande 2 och 1993/94:So462yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Ädelreformen m.m. (mom. 10--12), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 39 börjar med"Utskottet delar" och på s. 41 slutar med "Yrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion So249 (s) attäldreomsorgen är en gemensam angelägenhet som skall finansierassolidariskt och styras offentligt. Resurserna skall fördelasefter behov. Verksamheten skall präglas av trygghet ochkontinuitet och skall i så stor utsträckning som möjligtutformas efter de äldres behov och önskemål.Utskottet delar också den allmänna uppfattningen attÄdelreformen är positiv och att genomförandet av reformen varitmindre problemfyllt än befarat. Förväntningarna på reformen hari många avseenden infriats. Bl.a. har en ökning skett avsärskilda boendeformer, vilket är ett trendbrott i förhållandetill utvecklingen . Utvärderingen visaremellertid att det finns en del brister. Skillnaderna i kvalitetoch innehåll i verksamheten vid olika sjukhem är stora. Dettainnebär att vissa sjukhem erbjuder en undermålig boendestandardoch en bristande medicinsk vård. I vissa avseenden äransvarsfördelningen mellan landsting och kommuner fortfarandeotydlig, vilket påverkar verksamheten. Detta gäller t.ex.ansvaret för rehabiliteringen.Socialstyrelsens rapport om Ädelreformen tyder på att det kanfinnas skäl att överväga justeringar i tillämpningen av reformendels vad gäller rehabiliteringsmöjligheterna och den medicinskavården, inklusive läkartillgången, vid sjukhemmen, dels vadgäller avgifterna för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samtboende.För att utveckla och säkra kvaliteten i de mer hälso- ochsjukvårdsinriktade delarna av Ädelreformen samt i samspeletmellan de sociala och medicinska insatserna beslutade riksdageni december om ett stimulansbidrag på förförsta . Utskottet delar uppfattningen i motionernaSo249 (s) och So248 (v) att rehabiliteringsinsatserna nu måstestärkas och att noga bör följa utvecklingen ochvid behov föreslå ytterligare insatser. Det är nödvändigt att debåda huvudmännen tar sitt ansvar och samarbetar när det gällerrehabiliteringen. Utskottet vill vidare med anledning av motionSo249 (s) understryka att Ädelreformen skall fullföljas och attbristerna skall åtgärdas.Utskottet ser med stor oro på att allt färre personer fårhemtjänst och att kvinnor och lågutbildade har drabbats avhjälpminskningen mer än andra. Detta är i högsta gradotillfredsställande. Socialtjänstlagen säger att hjälpen skallges utifrån en helhetssyn och de sociala inslagen betonassärskilt. Bedömningen av hjälpbehov bör därför utöverfunktionsnedsättningen också ta hänsyn till behov av kontakt,aktivitet och rehabilitering av mer långsiktig karaktär. Alltfler bedömningar tenderar nu att bli s.k. nettobedömningar somenbart tar fasta på funktionsnedsättningen och därmed minimerarinsatsen. Utskottet delar därför uppfattningen i motion So249(s) att regeringen bör få i uppgift att analyserautvecklingen. Analysen bör belysa den förändring som håller påatt ske när det gäller bedömningarna, de konsekvenser dessa fårför de äldre liksom de mer långsiktiga ekonomiskakonsekvenserna. Mot bakgrund av analysen bör regeringen kommamed förslag som innebär att resurserna inom fördelasmer rättvist.Det är välkänt att de anhöriga står för merparten av omsorgenav de äldre. Utan de anhörigas insatser skulle äldreomsorgen inte fungera. Därför är det viktigt att samhället på olikasätt stödjer anhöriga. Utskottet delar motionärernas uppfattningi motionerna So249 (s) och So233 (kds) att det ekonomiska stödetär viktigt, men att minst lika viktigt äravlastningsmöjligheter, utbyggnad av dagvård och växelvård ochförutsättningar för anhöriga att träffa varandra för att utbytaerfarenheter.Slutligen vill utskottet framhålla att den enskildesrättssäkerhet måste tryggas när kommunerna lägger ut verksamhettill annan huvudman. I likhet med motionärerna i motion So249(s) anser utskottet således att det behövs en översyn av vilketlagstöd som krävs för att garantera krav på insyn, kontroll ochkvalitet i entreprenadverksamheterna.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So233 (kds),So248 (v) yrkande 1 och So249 (s) yrkandena 1, 2, 5--7 och 10bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 10--12 bort hemställa:10--12. beträffande Ädelreformen m.m.att med anledning av motionerna1993/94:So233, 1993/94:So248 yrkande 1 och 1993/94:So249yrkandena 1, 2, 5--7 och 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,9. Nationella mål för handikappolitiken (mom. 13), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 41 börjar med"Utgångspunkten för" och på s. 42 slutar med "Yrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser det miljörelaterade handikappbegreppet varagrundläggande för handikappolitiken, dvs. ett handikapp uppstårförst då samhället, miljön och omgivningen inte är tillgängligeller anpassad för den funktionshindrade. Denna ideologiskautgångspunkt är, enligt utskottet, ännu viktigare när vinärmar oss det övriga . Där ses handikappet oftast som enbrist hos den enskilde.Utskottet delar uppfattningen i motion So276 (s) attutgångspunkten för handikappolitiken är den generellavälfärdspolitiken. Denna bygger på erkännandet av allamänniskors lika värde och vårt gemensamma ansvar för att viasamhället skapa förutsättningar för att lika värde också blirlika möjligheter. Utskottet säger nej till selektiva ochutpekande lösningar. Men den generella välfärdspolitiken är intetillräcklig. Samhället måste också göras tillgängligt för alla.En generell anpassning av samhället i vid bemärkelse gör attfunktionshinder inte behöver bli handikapp. Slutligen behövsockså kompenserande insatser, som kan skapa jämlikalevnadsvillkor mellan människor med och utan funktionshinder. Dekompenserande insatserna måste konstrueras så att de medgerstort inflytande för den enskilde brukaren av insatsen.Sammanfattningsvis kan de nationella målen förhandikappolitiken formuleras så här:Generell välfärdspolitik för den grundläggande tryggheten ochlikabehandlingenGenerell anpassning av samhället i vid bemärkelse, som gör attfunktionshinder inte behöver bli handikapp. Samhället skallgöras tillgängligt för alla.Kompenserande insatser, som kan skapa jämlika levnadsvillkormellan människor med och utan funktionshinder.Stort inflytande för brukarna över alla individuella insatser.Vad utskottet anfört med anledning av motion So276 (s) yrkande1 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 13 bort hemställa:13. beträffande nationella mål förhandikappolitikenatt med anledning av motion 1993/94:So276yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Behovsprövade barnbidrag m.m. (mom.15--17)(nyd) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 44 som börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Uskottet anser att barnbidrag inte bör utgå för barn tillhöginkomsttagare. Frågan om att införa ett behovsprövatbarnbidrag bör därför utredas. Detta bör ges regeringen tillkänna med anledning av motion Sf271 (nyd) yrkande 4.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Utskottet anser dockatt regeringens förslag till besparing är otillräckligt.Ytterligare besparingar är nödvändiga.Fr.o.m. bör flerbarnstillägget sänkas tillett halvt extra barnbidrag för fjärde barnet och varjeytterligare barn. Hela systemet med flerbarnstillägg böravskaffas . Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna So602 (m) och Sf271 (nyd) yrkandena 1 och som sin mening ge regeringen till känna.Genom de föreslagna ändringarna bör anslaget till Allmännabarnbidrag kunna minskas med i enlighet medmotion Sf271 (nyd) yrkande 3.dels att utskottet under mom. 15--17 bort hemställa:15. beträffande behovsprövade barnbidragatt med anledning av motion 1993/94:Sf271yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. beträffande förslaget till lag om ändring ilagen om allmänna barnbidragatt med anledning av propositionen ochmotionerna 1993/94:So602 och 1993/94:Sf271 yrkandena 1 och 2dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. beträffande medelsanvisningen till Allmännabarnbidragatt med bifall till motion 1993/94:Sf271yrkande 3 och med anledning av propositionen till Allmännabarnbidrag för /95 anvisar ett förslagsanslagpå 16 ,11. Privata vårdgivares anslutning till försäkringen(motiveringen till mom. 26), , , ,, och (alla s)anser att det avsnitt i betänkandet på s. 52 som börjar med"Frågan om privata" och slutar med "behövs inte" bort haföljande lydelse:Utskottet anser inte att det finns skäl att utöka kretsen avprivata vårdgivare som arbetar inom ramen för den allmännaförsäkringen.12. Medelsanvisning till Bidrag till husläkarsystem (mom. 36)Under förutsättning av bifall till reservation 5Sten (), (), (),(), (), My () och UllaTillander (c) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 62 som börjar med"Utskottet har ovan" och slutar med "" bortutgå samt att utskottet bort anföra:Utskottet delar inställningen i propositionen att medel behövsför vissa kostnader som sjukvårdshuvudmännen får i samband medhusläkarsystemets införande. Utskottet finner den ipropositionen föreslagna medelstilldelningen välavvägd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.dels att utskottet under mom. 36 bort hemställa:36. beträffande medelsanvisningen till Bidragtill husläkarsystematt med bifall till propositionen tillBidrag till husläkarsystem för /95 anvisarett reservationsanslag på ,13. Allmänt bidrag till hälso- och sjukvården (mom. 37)Under förutsättning av avslag på reservation 5Sten (), (), (),(), (), My () och UllaTillander (c) anserdels att meningen "Utskottet avstyrker motion So476 (v)yrkande 2" på s. 62 bort utgå,dels att utskottet bort anföra följande:Utskottet anser att det statsbidrag som redan aviserats ochsom sjukvårdshuvudmännen utgått ifrån i sin planering för detkommande budgetåret i den uppkomna situationen bör användas föratt förbättra hälso- och sjukvården förhusläkarsystemets avveckling. Regeringen bör överlägga medsjukvårdshuvudmännen om användning av medlen. Med anledning avmotion So476 (v) yrkande 2 förordar utskottet attmedelsanvisningen för de nu angivna ändamålen bestäms till 195miljoner kronor.dels att utskottet under mom. 37 bort hemställa:37. beträffande Allmänt bidrag till hälso- ochsjukvårdenatt med anledning av motion 1993/94:So476yrkande 2 till Allmänt bidrag till hälso- och sjukvården /95 under femte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,14. Fördelningsgrund för statsbidrag till tolktjänst (mom. 41)(), (), (),(), (), My () och UllaTillander (c) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 64 som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "regeringen till känna" bort haföljande lydelse:Utskottet anser det angeläget att tolkverksamheten byggs ut ihela landet. För att påskynda utbyggnaden av tolktjänsten ochvidga möjligheterna till vardagstolkning för döva/hörselskadadebeslutade för en uppbyggnadsperiod om femår om ett särskilt stöd till landstingen och de landstingsfriakommunerna på grundval av antalet invånare. Utskottet är inteberett att föreslå någon ändring av fördelningsprinciperna förstatsbidraget. Motion So205 (s) avstyrks därför.dels att utskottet under mom. 41 bort hemställa:41. beträffande fördelningsgrund för statsbidragtill tolktjänstatt avslår motion 1993/94:So205,15. Inrättande av en medicinalstyrelse (mom. 59)(nyd) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 77 som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "Yrkandet avstyrks" bortha följande lydelse:Ansvarsfördelningen på central nivå mellan olika organ förhälso- och sjukvården är oklar. För att upprätthålla en högkvalitet i vården behövs förutom patientens rätt att väljaläkare och sjukhus en väl fungerande tillsynsorganisation.Utskottet anser därför att det är angeläget att återinrätta enmedicinalstyrelse som med stor vetenskaplig och medicinskkompetens kan fylla denna funktion. Vad utskottet anfört medanledning av motion So425 (m) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 59 bort hemställa:59. beträffande inrättande av enmedicinalstyrelseatt med anledning av motion 1993/94:So425yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Kartläggning av ohälsan (mom. 60), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 80 som börjar med"När det först gäller" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse:För att öka effektiviteten av alla samlade resurser som görsav kommuner, landsting och frivilliga organisationer anserutskottet att bör få i uppdrag atttillsammans med dessa aktörer initiera kartläggningar avhälsorisker och offensiver mot ohälsa. Ett sådant arbete fårenligt utskottet inte stanna vid kampanjer utan måste leda tillett fördjupat arbete på folkhälsans område. Vad utskottet nuanfört bör ges regeringen till känna med anledning av motionSo430 (s) yrkande 5.dels att utskottet under mom. 60 bort hemställa:60. beträffande kartläggning av ohälsanatt med anledning av motion 1993/94:So430yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,17. Bidrag till (mom. 62), , , ,, och (alla s)anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 81 som börjar med"När det gäller" och slutar med "Motion A816 (s) yrkande 4" bortha följande lydelse:När det gäller frågan om ökade bidrag till för uppsökandeverksamhet, företrädesvis bland arbetslösa ungdomar, delarutskottet motionärernas uppfattning att det är angeläget medsådana insatser. har med sin breda kontaktyta mot ungdomarpå många håll i vårt land stora möjligheter till en effektivuppsökande verksamhet. Eftersom man har erfarenhet ochaktiviteter på detta område anser utskottet att en ekonomiskförstärkning kan få ett mycket snabbt genomslag. Verksamhetenbör vara såväl STD- som abortförebyggande och i arbetet börarbetslösa ungdomar utgöra en prioriterad målgrupp. Utskottettillstyrker förslaget i motionen att bidraget till räknasupp med . Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion A816 yrkande 4 ges regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 62 bort hemställa:62. beträffande bidrag till RFSUatt med anledning av motion 1993/94:A816yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,18. Medelsanvisningen till (mom. 78)(nyd) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 92 som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "ett ramanslag på "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att förslaget till medelsanvisning till IPM äroacceptabelt högt med hänsyn till de ansträngda statsfinanserna.Krav på högre produktivitet och effektivitet måste inskärpas.Utskottet anser att ett allmänt besparingskrav på måsteläggas på myndigheten. Utskottet föreslår att medanledning av propositionen och motion Sf271 (nyd) yrkande 38till anvisar ettramanslag på 7 325 000 kr.dels att utskottet under mom. 78 bort hemställa:78. beträffande medelsanvisningen till miljömedicinatt med anledning av propositionen och motion1993/94:Sf271 yrkande 38 till för /95 anvisar ett ramanslag på7 ,19. Stöd till adoptivföräldrar m.m. (mom. 85)(nyd) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 100 som börjarmed "Utredningen om" och slutar med "avstyrks därmed" bort haföljande lydelse:Samhället har ett ansvar för att de barn som adopteras får enbra familjesituation. Blivande adoptivfamiljer granskas ochgodkänns. Därefter har samhället ingen insyn i familjen.Adoptivfamiljer utsätts för speciella påfrestningar. Allaadoptivbarn har tidigt i livet varit med om minst en separation,och många barn har även andra traumatiska upplevelser bakom sigsom den nya familjen ställs inför att överbrygga och kompenserabarnet för. Samhället måste därför, enligt utskottets mening, haen beredskap att ställa upp med kvalificerat psykologiskt stödtill adoptivfamiljer. Även vuxna adoptivbarn kan behöva stöd,t.ex. i form av ekonomiskt bistånd för psykoterapi så att de fårmöjlighet att bearbeta sina svårigheter. Utskottet anser ocksåatt det behövs forskning kring adoptioner och adoptivbarnsanpassning till sina familjer som barn och som vuxna. anfört med anledning av motionerna So216 (fp)yrkandena 2 och 3, So259 (v) och So613 (v) yrkandena 2 och som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 85 bort hemställa:85. beträffande stöd till adoptivföräldrar m.m.att med anledning av motionerna 1993/94:So216yrkandena 2 och 3, 1993/94:So259 och 1993/94:So613 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Jag instämmer i reservationerna nr 2, 4 och 7 som anmälts avs-ledamöterna i utskottet.Den generella välfärdspolitiken (mom. 1)Lågkonjunktur och omstruktureringar i samhället har under desenaste åren inneburit stor arbetslöshet som i sin tur medförtneddragningar av service i form av bl.a. offentlig barnomsorg.Barngrupperna per personal har inom förskolan blivit större.Fritidsverksamheten har skurits ner liksom ocksåskolhälsovården. I och med husläkarreformens införande är ävenbarnhälsovårdens och mödrahälsovårdens framtid osäker. I dagkänner många föräldrar stor oro inför sin egen och sina barnsframtid. De upplever sig vara svikna av samhället. Det harexempelvis visat sig att den psykiska barn- och ungdomsvårdenfått en markant ökad efterfrågan på sina tjänster. Ökningenberor enligt psykologerna dels på att den allmänna belastningenpå familjerna ökat, dels på neddragningar inom den offentligasektorn utan att det funnits andra alternativ. Det gällerexempelvis inom skolans verksamhet och inom barnomsorgen samt iprimärvården.Med anledning av den process som den offentliga sektorn nugenomgår kan enligt min mening ifrågasättas om man verkligentänkt igenom vilka konsekvenser omstruktureringen avprimärvården får för de förebyggande verksamheterna mödra- ochbarnhälsovård. Många omstruktureringsdiskussioner under senaretid bland personal som arbetar med barn inom skola, mödra- ochbarnhälsovård och barnomsorg har dock inneburit att det direktaoch indirekta ifrågasättandet av bl.a. dessa verksamheter gjortatt personalen där mer eller mindre tappat arbetsglädje ochmotivation. Ändå vet vi vilken stor betydelse just deverksamheterna har för välfärden i ett brett perspektiv. Sverigeär ett föregångsland för världens olika länder inom just deområdena. Det sänder fel signaler till omvärlden om deverksamheterna dras ner eller lågprioriteras.Visst behöver verksamheter ses över för att bl.a. nya idéeroch tankar skall kunna omsättas. Det är viktigt att ha utrymmeför flexibilitet även i det omfattande skyddsnät som byggts uppinom kommuner och landsting. Men det skyddsnätet går attutveckla vidare. Det behöver inte bara bestå av den offentligasektorn. I ett sådant utvecklingsarbete är det viktigt att inte"kasta ut barnet med badvattnet". Vi har inte råd att kasta borterfarenheter och kunskaper.Samarbetet mellan olika verksamheter bör kunna utvecklas mer.Föräldrars erfarenheter och kunskaper bör också kunna tas tillvara mer. Ett arbete för att öka samverkan mellan offentligsektor och föräldrar skulle kunna vara en uppgift under detnyligen ingångna familjeåret.En rättighetslag (mom. 2)är det yttersta skyddsnätet för individer sompasserat det generella trygghetssystemet. När arbetslöshetenstiger, sjukersättning och arbetslöshetsersättning minskar, dåökar antalet människor beroende av socialbidrag. Trycket påsocialtjänsten ökar.Socialtjänstlagen har varit i bruk . Vissabrister i den har blivit uppenbara. Lagen är en ramlag som inteklart anger vad den enskilda människan har rätt att kräva. Iknappa tider väljer kommunerna att tolka lagen restriktivt.Jag anser att socialtjänstlagen bör omarbetas till enrättighetslag. Om en sådan rättighetslagstiftning, som räknarmänniskors rätt till vård, omvårdnad och annan samhällsservice,skall kunna införas, behövs också enligt min meningkvalitetskontroller.Ädelreformen m.m. (mom. 10)Ädelreformen har utvärderats av . Jag menar att utvärderingen visar attkvaliteten är ojämn. På sjukhem har neddragning av läkarvårdskett, nivån på rehabiliteringsinsatserna är lägre och människorär sjukare än före reformen när de tvingas lämna sjukhusen somfärdigbehandlade.Bristen på rehabilitering har uppstått när landstingen ochkommunerna fått minskade resurser. Kommunernas kunskap omrehabilitering av gamla och handikappade är också dålig. För atthålla uppe rehabiliteringen får inte de geriatriska klinikernanedrustas. Ytterligare översyn av rehabiliteringsinsatsernamåste göras. Jag anser att regeringen nu måste ta initiativ föratt hålla en god standard på dessa kliniker.Diskriminering av handikappade (mom. 14)visar på sju samhällssektorer som denanser vara av särskild vikt att insatser görs inom --arbetsmarknad, verksamhet, resor, telekommunikationer,samhällsinformation, bostäder och miljö samt kultur och media.Jag anser att utredningens förslag inom dessa områden snarastbör föreläggas för beslut. Vidare anser jag attriksdagen skall begära en översyn av så attnäringsidkare inte får diskriminera människor medfunktionshinder.Pedagogisk kampanj på daghem (mom. 21)Barn mår bra av att vistas i grupp och att utvecklas i samspelmed andra barn. De mår också väl av att ha vuxna nära sig ibarngruppen. pedagogiska program handlar tillstor del om detta. Detta blir nu svårare att förena med alltstörre barngrupper och sämre personaltäthet. Det pedagogiskaarbetet måste därför aktualiseras i en kraftfull kampanj. Jaganser att bör avsättas i budgeten för dettaändamål.