bet · GH01NU14 · 1994-03-17 00:00:00 — 1993/94NU14ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:100 bilaga 4() littera B (bidrag till vissainternationella organisationer) punkterna 6 och 7 samt littera E(utrikeshandel och exportfrämjande) punkterna 2, 3 och 7--9,dels -- helt eller delvis -- åtta motioner från allmännamotionstiden.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avdepartementsråden och ,, och av generaldirektörenRagnar Sohlman, chefsjuristen samt direktörerna , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag till vissa internationellaorganisationer för handel och råvarusamarbete, exportfrämjandeverksamhet och statsstödd exportkreditgivning.Vidare tillstyrks förslag om anslag och bemyndiganden m.m.avseende (). Motioner med yrkanden omändrade riktlinjer för exportkreditgivning avstyrks mot bakgrundav strävandena efter internationell harmonisering och med hänsyntill att EKN förutsätts öka sin information om det svenskagarantisystemets utformning och dess förhållande till systemen iandra länder. Företrädaren för Ny demokrati förordar i trereservationer förändringar bl.a. i riktlinjerna förkreditgarantier och av EKN:s organisation.En motion om förbud mot import från av varor somtillverkats i fångläger avstyrks med hänvisning till attföreträdare för regeringen påtalat brotteni mot mänskliga fri- och rättigheter och att utvecklingenpå detta område följs fortlöpande. I proposition 1993/94:100 bilaga 4 ()framlägger regeringen förslag om anslag m.m. under tredjehuvudtiteln för /95. Under här angivnarubriker föreslås följande:B 6. Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. (s. 44)att till Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på 9 018 000 kr.B 7. Internationell råvarulagring (s. 45)att till Internationell råvarulagring för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 1 750 000 kr.E 2. Exportfrämjande verksamhet (s. 213)att till Exportfrämjande verksamhet för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 149 785 000 kr.E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar (s. 215)att riksdagen1. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form avstatsgaranti till ett belopp av 30 förN-garantier och 60 för LT-garantier,2. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form avstatsgaranti för investeringar i utlandet till ett belopp avhögst 2 ,3. godkänner att den rörliga krediten som ställs till EKN:sförfogande hos får uppgå till 3 700 000 000kr för den gamla verksamheten och till 1 förden nya verksamheten,4. godkänner att EKN:s upplåning i utländsk valuta får uppgåtill motvärdet av 1 för den gamla verksamhetenoch motvärdet av för den nya verksamheten,5. godkänner vad regeringen har uttalat rörande riskspridningi EKN:s engagemang,6. till , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar under /95 anvisar ettförslagsanslag på 1 000 kr.E 7. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit (s. 224)att riksdagen1. godkänner att AB tillämpar sammaursprungsregler som ,2. till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit för /95 anvisar ettförslagsanslag på 1 000 kr.E 8. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m.m. (s. 226)att till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.E 9. Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till (s. 226)att till Ersättning för extra kostnader förförmånlig kreditgivning till för /95anvisar ett förslagsanslag på . De motioner som behandlas här är följande:1993/94:U313 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att höja () kreditram från 90till (E-anslaget),11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN [bör] ges nya anvisningar med bemyndigandeatt låta sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl påverkatilldelningen av exportkreditgarantier som kraven påsäkerheter sänks (E-anslaget),12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utfärdande av instruktioner för EKN om atttillämpa konkurrensneutralitet gentemot konkurrerandeexportkreditinstitut i andra länder (E-anslaget),14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskad differentiering av premienivåerför export- och investeringskreditgarantier (E-anslaget).1993/94:N207 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om sådana ändringar ireglerna om exportkrediter att svenska exportföretagskonkurrensvillkor likställs med konkurrentländernas.1993/94:N218 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom exportråd, Stiftelsen och de arbetsuppgifter som skall ges till enny organisation på detta område.1993/94:N243 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring av reglernaför exportkrediter så att en ökad export blir möjlig tillRyssland och övriga öststater.1993/94:N281 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (5) att hos regeringen begär en översyn avreglerna för exportfinansiering enligt vad i motionen anförts.1993/94:N293 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom importen från av varor tillverkade i fångläger.1993/94:N304 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN bör ges instruktioner om att dess verksamhetskall drivas med i vissa fall stort risktagande speciellt närsysselsättningspolitiska skäl föreligger,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN bör underställas exportråd för attfå en mer marknadsinriktad profil,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredningsman bör tillsättas för att undersökamöjligheterna att inledningsvis privatisera EKN:s kortakreditgivning,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN skall föreslå regeringen en avskrivningsplanför gamla utestående kundfordringar,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den totala ramen för EKN-garantier bör höjas till100 miljarder kronor,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN:s premiepolitik på alla marknader måste kunnamatcha konkurrenternas,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN:s politik beträffande självrisk måste varakonkurrenskraftig i jämförelse med andra garantiinstitut,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att EKN kan ge snabbaförhandsbesked beträffande villkoren för begärda garantier.1993/94:A450 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (26) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om exportkreditgarantier. Bidrag till vissa internationella organisationerI budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 4) föreslås ettanslag på ca till organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete m.m. Det är en ökningmed jämfört med innevarande budgetår.Huvuddelen av anslaget, , går tillorganisationen för det allmänna tull- och handelsavtalet ().Utskottet tillstyrker regeringens förslag.För att täcka kostnader för råvarulagring enligtinternationella naturgummiavtalet föreslås ett anslag på 1,75miljoner kronor. Även detta förslag tillstyrks av utskottet.Exportfrämjande verksamhetRiksdagen beslutade om statens roll i denexportfrämjande verksamheten vid exportråd (prop.1991/92:108, bet. Beslutet innebar bl.a. att statensanslag till skulle halveras under en treårsperiodoch att riktlinjer angavs för hur de statliga medlen i förstahand skulle användas, nämligen för upplysnings-, informations-och rådgivningsverksamhet. Det anfördes vidare att statligt stödockså kan vara befogat bl.a. för att utveckla små och medelstoraexportoerfarna företag och för att bearbeta svåra och avlägsnamen lovande exportmarknader. I budgetpropositionen nämns attExportrådets huvudmän, regeringen och , inte har funnit att det finnsanledning att ändra de nämnda riktlinjerna.I linje med tidigare beslut om en successivminskning av anslaget till föreslår regeringen ettanslag på för /95, vilketär en minskning med i förhållande tillinnevarande budgetår. Härutöver föreslås att drygt 17 miljonerkronor skall stå till regeringens disposition förexportfrämjande verksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.I motion 1993/94:N218 (c) understryks att det är viktigt förSverige och för svensk industri att ha effektiva kanaler ut ivärlden. För att statens satsningar på den exportfrämjandeverksamheten skall ge så stor utdelning som möjligt villmotionären väcka tanken på en sammanslagning av attachéverksamhet(STATT). En ny sådan organisation skulle dessutom kunna ha tilluppgift att stimulera utländska investeringar i och ävenkunna svara för turistinformation, anser motionären.STATT, som är en stiftelse med staten ochIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) som huvudmän, har tilluppgift att följa den tekniska utvecklingen inom olikaindustrinationer och rapportera till svenska företag,myndigheter och forskningsorganisationer om denna utveckling.STATT har ett tiotal attachéer utomlands.Exportrådets uppgift är att främja svenska företags export ochinternationalisering. Dess utlandsorganisation består av ett20-tal handelssekreterare på marknader framför allt i Europa.Sveriges utrikesrepresentation är också en viktig del avExportrådets utlandsverksamhet. Ett antal ambassader harsärskilda resurser för exportfrämjande insatser. Rådet hardessutom samarbetsavtal med vissa handelskammare i utlandet. proposition som låg till grund för beslutet om Exportrådetsnuvarande verksamhet (prop. 1991/92:108) uttalades att det ärväsentligt att det råder fungerande och effektivasamarbetsrelationer och tydliga ansvarsgränser mellan olikasvenska myndigheters och organs utlandsrepresentationer. Dettagäller bl.a. handelskontoren och STATT, underströks det. Fråganom handelskontorens antal och lokalisering bör kontinuerligtprövas av ledning, framhölls det i propositionen.Vid sin behandling av den nämnda propositionen betonadeutskottet vikten av en bättre samordning mellan olikaintressenter när det gäller exportfrämjande aktiviteter (bet.1991/92:NU23).Även i årets budgetproposition anförs att bör ses över kontinuerligt i ljuset avförändrade omständigheter och prioriteringar. Det sägs vidareatt utrikesrepresentationen i länder som saknarhandelssekreterare bör ge större tyngd åt exportfrämjande föratt den i dessa länder skall kunna fungera effektivt ochkompetent som utlandsorganisation.Av den redogörelsen framgår att och olika huvudsyften -- exportfrämjande resp. inhämtande avteknisk kunskap -- och därmed även skilda målgrupper. Det finnsdärför enligt utskottets uppfattning inte anledning att förnärvarande överväga en sammanslagning av de bådaorganisationerna. Däremot vill utskottet understryka detangelägna i att och även fortsättningsvisutvecklar ett nära samarbete sinsemellan och med andra svenskautlandsrepresentationer för att på bästa sätt tillvarata desvenska intressena. Ett föredömligt sådant samarbete förekommerredan i flera länder, vilket utskottet självt kunnat konstateravid besök i bl.a. och . Genom en utvidgadsamverkan av denna typ torde de resultat som motionären villåstadkomma i allt väsentligt kunna uppnås. Det är emellertid enuppgift för de olika organens huvudmän och ledningar att avgörahur utlandsorganisationen bör vara utformad. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motion 1993/94:N218 (c).ExportkreditgarantierRiktlinjerI syfte att främja svensk export kan ()utfärda exportkreditgarantier till företag. Garantin är enförsäkring mot vissa förluster i samband med export ochinvesteringar i utlandet. För garantin betalar företaget enpremie som är relaterad till risken.Efter beslut av (prop. 1989/90:44, bet.NU19) sker garantigivningen inom två system: ett N-system(normalgarantisystem) och ett LT-system (Long Term). InomN-systemet ges garantier för affärer med överblickbara riskeroch då tillfredsställande riskspridning kan nås. LT-garantierfår ges andra affärer, särskilt för sådana med betydande beloppoch lång kredittid. Utöver riskprövning skall vid LT-garantierockså göras en prövning av samhällsintresset. LT-systemetskiljer sig från N-systemet genom att det i större utsträckningavser export till och tidigare statshandelsländer, iprincip begränsas till export av kapitalvaror, direkt berör ettmindre antal företag samt mer sällan kan ersättas avgarantisystem på den privata marknaden. En viktig punkt ibeslutet var att garantiverksamheten bör bedrivas med målet attden skall gå ihop, för LT-systemet på sikt.Riksdagens beslut innebar vissa förändringar när detgäller garantier för större och längre krediter. vägdesrisken mot samhällsnyttan i ett enda moment. En storsamhällsnytta kunde motivera ett ökat risktagande. Det nyaLT-systemet innebär en riskprövning i två steg. Först prövas omrisken är acceptabel. Om så är fallet prövas i ett andra steg omden svenska samhällsnyttan främjas genom affären. Den nuvarandemetoden innebär således att riskbedömningen står fast oavsettgraden av samhällsnytta.Genom det nämnda beslutet ändrades vidare kriterierna för vadsom skall anses utgöra samhällsintresset. kundefrämjande av sysselsättning och regional utveckling åberopas somskäl för garantigivning. Detta slopades med hänvisning till atten samhällsekonomisk analys visat att garantier är ettineffektivt instrument för att överbrygga tillfälligasysselsättningssvackor och för att uppnå regionalpolitiska mål.Den nya ordningen har medfört en renodling avexportkreditgarantisystemet. Vid prövning av samhällsintressetskall främst beaktas om en garanti kan förutses tillgodose vissaindustripolitiska mål, såsom att industriell kompetens byggs uppeller bibehålls i Sverige.Vid sin behandling av det nya garantisystemet uppmärksammadenäringsutskottet att riktlinjerna kunde leda till olikheter ikonkurrensförutsättningarna för svenska exportföretag jämförtmed företag i andra länder. I avvaktan på resultatet avinternationella strävanden till harmonisering underströkriksdagen, på näringsutskottets förslag, i ett uttalande bl.a.vikten av att samtliga villkor i samband med en garanti -- inomde begränsningar som uppställs för garantigivningen -- utformasmed beaktande av vad som erbjuds i exportföretagens viktigarekonkurrentländer (bet. 1989/90:NU19).I ett antal motioner framförs förslag som går ut på attriktlinjerna skall ses över eller ändras i vissa avseenden.Med en arbetslöshet på över 600 000 personer är kravet på attEKN:s verksamhet skall gå ihop orimligt, hävdas det ipartimotionerna 1993/94:N304 (nyd) och 1993/94:U313 (nyd). EKNborde ges nya anvisningar så att sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl kan påverka garantigivningen. Imotionerna betonas vidare att EKN:s krav på ochsjälvrisker måste vara konkurrenskraftiga och att andrainstituts nivåer måste matchas. Motionärerna önskar också enmindre differentiering av premienivåerna än den EKN nutillämpar.Svenska företag förlorar beställningar till företag i andraländer på grund av att man där erbjuder väsentligt bättregarantivillkor, sägs det i motion 1993/94:N207 (s). Enligtmotionärerna måste därför reglerna för garantigivningen ändrasså att villkoren blir likställda med vad som gäller ikonkurrentländerna. Ett likartat förslag finns i motion1993/94:A450 (s). I motion 1993/94:N243 (s) anförs att en mängdsvenska företag har produkter som på ett effektivt sätt kanhjälpa de östeuropeiska länderna att ta till vara sina inhemskaresurser. För att en ökning av exporten till och övrigaösteuropeiska stater skall bli möjlig krävs dock enligtmotionärerna att reglerna för garantigivningen ändras.I motion 1993/94:N281 (v) begärs en sådan översyn av reglernaför exportfinansiering att svenska företags riskfylldasatsningar på bl.a. miljö- och infrastrukturprojekt i östraEuropa underlättas.I budgetpropositionen redovisas att EKN, i enlighet medstatsmakternas uppdrag, följer utvecklingen inom EG och i andraländer samt deltar aktivt i arbetet inom (organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling). I harpremiefrågan ägnats kraftigt ökad uppmärksamhet . Två grundprinciper har lyfts fram förpremiesättningen, nämligen att premierna bör varariskavspeglande och att de bör leda till kostnadstäckning igarantisystemen. Dessa principer överensstämmer med deriktlinjer som gäller för EKN. Enligt de studier som gjorts inomOECD är EKN bland de institut som differentierar sina premierkraftigast efter landrisk. På lågriskmarknader har EKN lägrepremier än genomsnittet av , medan premierna liggerhögre på högriskmarknaderna. EKN är vidare öppen förgarantigivning till fler högriskmarknader än de flesta andrainstitut.Våren 1993 beslutade om riktlinjer för s.k.matchning. Med detta begrepp menas att ett institut vid prövningav en ansökan om garanti kan ta ett annat lands policy somutgångpunkt när garantivillkoren skall utformas. Innebörden avriktlinjerna är att EKN själv avgör när svenska företag skallerbjudas samma villkor som konkurrentländernas garantiinstituterbjuder. Detta skall ske med beaktande av att verksamhetenskall gå ihop . Matchning bör bli aktuell endast ienstaka fall när särskilda skäl och ett svenskt samhällsintressebedöms föreligga. Enligt uppgift har matchning ännu intetillämpats för någon garantiansökan.I budgetpropositionen understryker regeringen att detinternationella arbetet på exportkreditområdet är av storbetydelse mot bakgrund av vikten av att svenska exportföretagkan erbjudas samma villkor som konkurrenterna. Sverigespådrivande roll när det gäller att harmoniseragarantiinstitutens verksamhet vad gäller ochkostnadstäckning betonas.För export till de baltiska staterna och beslutaderiksdagen att inrätta en särskildexportkreditgarantiram om för dessa länder. EKNhar fått i uppdrag att administrera verksamheten (prop.1992/93:100 bil. 4, bet. UU16).Utskottet vill i likhet med regeringen betona detangelägna i att fortsatta ansträngningar görs för att åstadkommaen harmonisering mellan de villkor som garantiinstitut i olikaländer erbjuder sina exportföretag. Enligt vad utskottet harerfarit överväger flera av våra konkurrentländer ändringar isina garantivillkor så att dessa närmare kommer attöverensstämma med dem som tillämpas i . I denna situationär det enligt utskottets uppfattning viktigt att behållanuvarande riktlinjer för EKN:s verksamhet, eftersom enomprövning kan motverka den positiva utveckling som kan skönjasi olika länder.Utskottet har emellertid noterat att de svenska villkoren isamband med garantigivningen från tid till annan utsätts förkritik från enskilda företag och från näringslivsorganisationer.De motioner som har beskrivits i det föregående speglar ocksådenna kritik. Reaktionerna mot riktlinjerna kan vara förståeligai de enskilda fallen, eftersom EKN har en kraftigaredifferentiering av sina villkor och därmed i vissa fall ärdyrare än institut i de länder där exportföretagens konkurrenterhör hemma. Såvitt utskottet kan bedöma kan en del av kritikenbero på dels svårigheter att få en överblick över hurgarantisystemen tillämpas i olika länder, dels bristandekännedom om de principer och motiv som ligger bakom det svenskagarantisystemets utformning. Genom sitt aktiva deltagande i detinternationella samarbetet och genom de jämförande studier somgörs inom t.ex. har EKN en omfattande kunskap om deaktuella förhållandena. Det torde vara av stort värde attinformation i dessa frågor på ett lättillgängligt sätt löpandesprids främst till exportföretag och berördanäringslivsorganisationer och att en årlig redovisning görs avutvecklingen i och internationellt när det gällerexportkreditgarantier. Utskottet utgår från att EKN vidtarytterligare åtgärder i detta avseende.Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört avstyrks dehär aktuella motionerna i berörda delar.I budgetpropositionen anförs att den svenskakreditfinansierade exporten till och företagensefterfrågan på statliga exportkreditgarantier tenderar attkoncentreras till ett fåtal länder. Detta försvårarmöjligheterna att uppnå god riskspridning och leder tillosäkerhet om huruvida LT-systemet kan gå ihop , sägs deti propositionen. Mot denna bakgrund understryker regeringenvikten av att EKN eftersträvar en god riskspridning. Omsärskilda skäl föreligger bör detta dock inte utesluta att storaengagemang kan accepteras på länder som bedöms ha en god ochbestående kreditvärdighet, anser regeringen och begär riksdagensgodkännande i frågan.Utskottet tillstyrker vad regeringen anfört beträffanderiskspridning vid exportkreditgarantigivningen.Exportkreditnämndens organisation m.m.I den tidigare nämnda partimotionen 1993/94:N304 (nyd) anförsatt EKN bör ges en mer marknadsinriktad profil, och det föreslåsdärför att EKN skall underställas exportråd. Vidareanser motionärerna att en utredningsman bör tillsättas för attundersöka möjligheterna att privatisera EKN:s kortagarantigivning samt att EKN skall uppmanas upprätta enavskrivningsplan för gamla utestående kundfordringar. Slutligenunderstryks nödvändigheten av att EKN ger snabba förhandsbesked,särskilt till småföretag, beträffande begärda garantier.EKN bedriver sin korta garantigivning ien separat avdelning i syfte att dels uppfylla de krav som denEuropeiska unionen (EU) kan komma att ställa pågarantiinstitutens konkurrensutsatta verksamhet, dels underlättaen eventuell privatisering. EU:s beslut kan väntas tidigastunder . Genom får ett sådantbeslut verkan i . Då det gäller EKN:s uteståendefordringar hänför sig den största delen tillskuldkonsolideringsavtal med länder som har låg medelinkomst.Inom ramen för dessa avtal ges betydande skuldlättnader i formav av- och nedskrivningar samt ränteeftergifter. Kommersiellafordringar skrivs av löpande när vidare återvinning ansesutsiktslös. Vad så beträffar kontakterna mellan ochEKN kan konstateras att de är företrädda i varandras styrelseroch i övrigt samarbetar om bl.a. bedömningen av olika länder.I detta sammanhang skall också nämnas att utskottet nyligenhar beslutat att föreslå revisorer att granska EKN:shandläggnings- och beslutsrutiner.Med hänvisning till vad som har redovisats saknas detenligt utskottets uppfattning anledning för attför närvarande ta något initiativ med anledning av de berördayrkandena i motion 1993/94:N304 (nyd). Dessa avstyrks därför.Ramar för exportkreditgarantierRiksdagen har fastställt den totala ramen förexportkreditgarantier till , varav 25miljarder kronor har reserverats för N-garantier och 45miljarder kronor för LT-garantier. Mot bakgrund av att ett ökatbehov av exportkreditgarantier kan förutses och till följd avden förändrade kronkursen föreslår regeringen att garantiramarnahöjs. Förslaget innebär en höjning av N-garantiramen med 5miljarder kronor och LT-garantiramen med 15 miljarder kronor.Den nya totala ramen skulle härefter uppgå till 90 miljarderkronor.EKN bör öka marknadsföringen av garantier, sägs det imotionerna 1993/94:N304 (nyd) och 1993/94:U313 (nyd). För attmöta den ökade efterfrågan som kan väntas föreslår motionärernaatt den totala ramen för exportkreditgarantier höjs till 100miljarder kronor.Utskottet kan konstatera att regeringens förslag innebären betydande höjning av ramen för exportkreditgarantier. Enligtuppgift utgjorde de /94 utfärdade garantierna55 % av den föreslagna ramen. Det kvarstår därför ett avsevärtutrymme för att tillgodose en ökad efterfrågan på garantier. Avdenna anledning saknas det enligt utskottets uppfattning skälatt ytterligare höja ramen. Motionerna 1993/94:N304 (nyd) och1993/94:U313 (nyd) avstyrks därför i berörda delar.I budgetpropositionen lämnas vidare förslag angående ramar förinvesteringsgarantier, rörlig kredit hos samtupplåning i utländsk valuta.