bet · GH01KU21 · 1994-04-19 00:00:00 — I förslaget tillbestämmelse anges bl.a. den kommunala självstyrelsen, rätt till egenvaluta och självständig ekonomisk politik, offentlighetsprincipen ochmeddelarskyddet och förbudet mot förhandsgranskning av tryckta skrifter. På såsätt skulle enligt motionen försvaret av den svenska demokratin komma i ettbättre läge.I motion K15 av m.fl. (s) görs inga invändningar motregeringens förslag till grundlagstext men enligt motionen bör motiveringenkompletteras och ändras i enlighet med vad som framgår av motionen.Utskottet tar först ställning till själva lagtexten och återkommer däreftertill motivtexten med anledning av synpunkterna i motion K15.Utskottet anser liksom regeringen att det i regeringsformens överlåtelseregelbör göras en markering av den vikt som tillmäter ett verksamt fri- ochrättighetsskydd. Detta bör ske på det sätt som föreslås i propositionen. Av denutformning regeln föreslås få framgår att det är som i samband medbeslut om överlåtelse skall göra bedömningen att gemenskapernas fri- ochrättighetsskydd motsvarar det som ges i regeringsformen och iEuropakonventionen. Domstolar och myndigheter är således skyldiga att tillämpaen EG-rättslig regel som utfärdats på ett område där EG genom överlåtelsenerhållit kompetens att lagstifta, även om den skulle begränsa en i RF angivenfri- och rättighet.Utskottet motsätter sig däremot i likhet med utredningen och regeringen attgrundlagsregeln skall innehålla fastlagda begränsningar i riksdagensöverlåtelserätt. Utskottet tillstyrker således propositionen och avstyrkermotion K14 yrkande 2.Motion K15 tar upp två ämnen som närmare skall kommenteras av utskottet,nämligen fri- och rättighetsskyddet samt överlåtelse av beslutanderätt utansamtidig ändring av grundlag.I motionen påpekas att det finns skillnader mellan det svenska fri- ochrättighetsskyddet och det som EG upprätthåller och att det därför inte ärmöjligt att hävda ett så strikt krav på överensstämmelse som paragrafen geruttryck för. Detta förhållande bör därför enligt motionen klart framgå avmotivtexten till paragrafen. Enligt utskottet har motionärerna helt rätt i attdet inte kan krävas en på alla punkter total överensstämmelse mellan detsvenska och det gemenskapsrättsliga fri- och rättighetsskyddet. I denpromemoria där som ovan framgått tanken på en hänvisning till fri- ochrättighetsskyddet fördes fram, uttrycktes kravet på likhet mellan de bådarättsordningarna med orden "i allt väsentligt stå i överensstämmelse med".Utskottet har inhämtat från att eftersom alla fri- ochrättighetsregler självklart rör väsentliga frågor framstod när propositionenskulle skrivas promemorians uttryckssätt som mindre väl valt. Det skullebeträffande fri- och rättighetsfrågorna vara direkt olämpligt att tala omoväsentliga skillnader. Regeringen valde därför ordet "motsvara" för attuttrycka att de båda systemen skulle stå i nivå med varandra utan att till alladelar vara identiska. Utskottet har samma uppfattning som regeringen ominnebörden av ordet "motsvara". Härigenom tillgodoses motion K15 yrkande 1.I motionen konstateras vidare att den föreslagna lydelsen av 10 kap. 5 § RFgör det möjligt för att genom ett beslut med tre fjärdedelsmajoritet till EG överlåta rätten att besluta om regler också i ämnen som iSverige regleras i grundlag. Om själv skall besluta sådana reglerfordras två beslut med mellanliggande val. Även om man alltså kan riktaprincipiella invändningar mot en sådan ordning, talar dock enligt motionärernaövervägande skäl för att en sådan möjlighet måste finnas. De motsätter sig avden anledningen inte förslaget.I anslutning härtill tas i motionen upp frågan om vad som är möjligt attöverlåta utan att ändra grundlagen. I propositionen anges inte någonexakt gräns för detta. Däremot anges att bestämmelsen inte medger attbeslutanderätt överlåts i sådan utsträckning eller med sådant innehåll attbestämmelserna om statsskickets grunder upphör att vara giltiga.Enligt motionen bör det område där beslutanderätt inte kan överlåtas utansamtidig ändring av grundlagen inte inskränkas till bestämmelserna om grundernaför det svenska statsskicket. Också andra bestämmelser som bär uppgrundläggande principer för vårt konstitutionella system bör falla inom dettaområde. Som exempel på sådana grundläggande principer nämns i motionen bl.a.offentlighetsprincipen, meddelarfriheten och censurförbudet. Att så är falletbör enligt motionen klart framgå av motivtexten till den aktuella paragrafen.Liksom utredningen och regeringen vill utskottet först betona att enöverlåtelse av beslutsbefogenheter med stöd av den föreslagna lydelsen av 10kap. 5 § RF inte kan ske i sådan utsträckning att regeringsformens bestämmelserom statsskickets grunder upphör att vara giltiga. ställning som detfrämsta statsorganet får inte genom överlåtelse av normgivningskompetensurholkas i väsentlig grad. Utskottet vill i likhet med motionärerna ocksåframhålla att det område som inte kan överlåtas med stöd av denna bestämmelseinte är inskränkt till bestämmelserna om grunderna för vårt statsskick utanockså omfattar andra bestämmelser som bär upp grundläggande principer i vårtkonstitutionella system. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt peka på denfria åsiktsbildningens stora betydelse för vårt statsskick. Redan i deninledande paragrafen i regeringsformen slås det fast att den svenskafolkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt. Enförutsättning för att den fria åsiktbildningen skall kunna spela denna viktigaroll är offentlighetsprincipen och meddelarfriheten. Också förbudet mot censur,skyddet av uppgiftslämnare, ansvarighetssystemet och andra viktigatryckfrihetsrättsliga principer i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen har stor betydelse för den fria åsiktsbildningen. Denföreslagna lydelsen av 10 kap. 5 § regeringsformen kan inte anses öppnamöjlighet att överlåta beslutanderätt som väsentligt rubbar dessa principerutan samtidig ändring av grundlag.Enligt utskottet kan frågan om vad som vid ett svenskt EU-medlemskap kanöverlåtas utan grundlagsändring principiellt ses som en fråga om riksdagensbeslutsformer om det skulle bli aktuellt att tilläggagemenskapernas institutioner nya beslutsbefogenheter, utöver dem som överlåtitsi samband med anslutningen. Den precisering av gränserna för det överlåtbaraområdet som efterlyses i motionen kan nämligen komma att aktualiseras i densituation då som medlemsstat står inför framtida förändringar av EU:sgrundläggande fördrag. får då ta ställning till om en kvalificeradmajoritet i med stöd av undantagsregeln i 10 kap. 5 § RF skall kunnagodkänna en fördragsändring med ett beslut även om överlåtelsen berörgrundlagarna eller om två beslut med mellanliggande val i enlighet medhuvudregeln i 10 kap. 2 § andra stycket RF skall krävas i sådana fall. Dennafråga bör enligt utskottet hållas skild från vilka beslut EG:s institutionerhar rätt att fatta med stöd av den överlåtelse som gjorts i samband medmedlemskapet.När det gäller att fastställa vilka beslutsbefogenheter som faktiskt överlåtsvid ett medlemskap är givetvis utgångspunkten det svenska anslutningsfördragetsom i sin tur hänvisar till de grundläggande fördragen. Som utskottet tidigareframhållit låter sig dessa beslutsbefogenheter inte helt lätt fastställas.Gemenskapsinstitutionernas rätt att fatta beslut måste emellertid basera sig påde grundläggande fördragen. Detta gör det möjligt för att medtillräcklig säkerhet överblicka och förutse vilka beslutsbefogenheter somöverlåts.I de fördrag som tillträder vid ett medlemskap är enligt utskottetsbedömning gemenskapernas beslutsbefogenheter på de områden där grundläggandeprinciper i vårt konstitutionella system berörs utomordentligt begränsade.Tryck- och yttrandefrihetslagstiftningen är liksom offentlighetsreglernanationella angelägenheter. Gemenskapens institutioner kan inte på fördragengrunda någon befogenhet att harmonisera reglerna på dessa lagstiftningsområden.En annan sak är att inom de områden där institutionerna har befogenhet attfatta beslut det kan beslutas regler som berör t.ex. offentlighets-och sekretessfrågor. I propositionen har två grundlagsreglerade ämnen därEG-rätten har ett annat innehåll lokaliserats, och de i propositionenföreslagna ändringarna i tryckfrihetsförordningen om förbud mot viss reklam ochom rätten att äga svenska tidningar skulle kunna ses som sådanagrundlagsändringar i samband med överlåtelse som det talas om i motionen.Enligt utskottets bedömning kan dock de regler som gemenskapens institutionerfår besluta om inte ges en sådan räckvidd att de rubbar de principer på vilkasvensk tryck- och yttrandefrihetslagstiftning och svenska offentlighetsreglerbygger. En ändring av detta förhållande skulle förutsätta en fördragsändring.Skulle det bli aktuellt att genom sådana fördragsändringar överlåtabeslutanderätt som direkt tar sikte på tryck- och yttrandefrihetsfrågor anserutskottet i likhet med motionärerna att detta inte bör ske utansamtidig ändring av grundlag.Motionen behandlar sedan frågan hur man från svensk sida skall ställa sig omnågot EG-organ skulle besluta en rättsakt av innebörd att en svenskgrundläggande konstitutionell princip upphör att vara giltig. Slutsatsen skullei en sådan situation enligt motionen kunna bli att grundlagen inte skall ändrasoch således att grundlagsbestämmelsen inte viker för EG-rättsakten, vilketklart och entydigt bör framgå av motivtexten.Utskottet vill framhålla att om EG beslutar ett direktiv som strider motsvensk grundlag kan det inte genomföras här utan att grundlagen först ändras.Direktiven förutsätter nationell lagstiftning och kan ju intelagstifta i strid med grundlag. Från EG-rättslig synpunkt inträder dock enskyldighet att ändra grundlagen. Saken skulle enligt utskottet ställas på sinspets om EG beslutade en direkt tillämplig förordning som strider mot någonregel i svensk grundlag.Om en regel i en förordning eller ett direktiv från svensk sida framstår somkonstitutionellt oacceptabel, bör enligt utskottet den svenska hållningen intevara att tala om en konflikt mellan EG-rätt och nationell rätt. Vad frågan istället bör gälla är om EG-organet haft rätt att med verkan för fattaett sådant beslut som det fattat. Ligger med andra ord den beslutade rättsakteninom det område där beslutanderätten överlåtits? Blir svaret att den liggerutanför detta område, är den inte giltig som EG-rätt i Sverige.Med det anförda får även yrkande 2 i motion K15 anses i huvudsaktillgodosett.Överlåtelse i samband med en EG-anslutningRegeringens förslagEnligt regeringen har få frågor i modern svensk politisk historia blivitföremål för en sådan grundlig offentlig genomlysning och debatt liksom för ettså utvecklat medborgarinflytande som EU/EG-frågan. Mot den bakgrunden, liksommed hänsyn till vikten av att en folkomröstning i frågan verkligen blir av ochuppfattas vara avgörande för frågan om ett svenskt medlemskap, anser regeringenatt själva beslutet om överlåtelse i samband med en svensk anslutning till EUbör kunna fattas genom ett riksdagsbeslut med enkel majoritet. En föreskrift omdetta föreslås bli intagen i en övergångsbestämmelse till 10 kap. 5 § RF. Isamma bestämmelse bör också anges att i samma ordning som gäller föröverlåtelse får besluta att införliva existerande EG-rätt med den svenskarätten.EG-lagsutredningens förslagÖverlåtelsen av beslutanderätt är enligt utredningen en viktig och avgörandeåtgärd vid ett medlemskap i . Utredningen har därför funnit att denöverlåtelse av beslutanderätt till de gemensamma organen som följer av ettmedlemskap i också bör slås fast i en särskild författningsbestämmelse ianslutningslagen. I den föreslagna lagen uttrycks det så att fårfatta beslut med verkan här i landet i den omfattning som följer av degrundläggande fördragen.Beträffande den EG-rätt som finns vid ett svenskt inträde föreslås att intebara förordningarna utan också alla de rättsakter som har beslutats av EG:sorgan fram till tidpunkten för en svensk anslutning skall inkorporeras i svenskrätt. Detta bör ske genom en särskild bestämmelse i anslutningslagen som angeratt den redan beslutade sekundärrätten skall gälla här i landet.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att beslutet om överlåtelse avbeslutsbefogenheter i samband med en svensk anslutning till EG bör kunna skemed enkel majoritet, om beslutet föregåtts av en folkomröstning i hela riket.Detsamma gäller beslutet att införliva existerande EG-rätt med den svenskarätten. Utskottet tillstyrker således propositionens förslag tillövergångsbestämmelse till 10 kap. 5 § RF.Övriga frågor såvitt gäller regeringsformenRegeringens förslagRegeringen föreslår att till 8 kap. 4 § RF fogas ett nytt andra stycke ivilket föreskrivs att föreskrifter om val till meddelas ilag. Några ändringar i regeringsformen i övrigt föreslås inte.MotionenI motion K14 yrkande 4 av m.fl. (v) föreslås att --vid avslag på yrkande 1 i motionen vilket innebär avslag på propositionen --med underkännande av förekommande motivtexter antar övriga lagförslag ipropositionen. -- I motionen finns ingen uppgift om vilka motivtexter som skallersätta propositionens.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motion K14 yrkande4, såvitt nu är i fråga.Ändringar i tryckfrihetsförordningenRegeringens förslagGrundlagsutredningen har funnit att i några EG-direktiv begränsas rätten tillreklam till skydd för hälsa och miljö. Det gäller dels några direktiv somförbjuder reklam som på olika sätt kan vara vilseledande eller missvisande,dels ett par direktiv som förbjuder all marknadsföring av visst slag eller förviss produkt. För att lagstiftning skall kunna ske i i enlighet meddessa direktiv har regeringen liksom utredningen funnit det nödvändigt attnågot vidga möjligheten till förbud eller inskränkningar på reklamens område.Ställningstagandet innebär att till 1 kap. 9 § TF fogas en ytterligare punktsom innebär att tryckfriheten på den kommersiella reklamens område kanbegränsas till skydd för hälsa eller miljö om det sker för att uppfylla enEG-rättslig förpliktelse.En annan punkt som tas upp i propositionen gäller frågan om vem som kan varaägare till periodisk skrift. gäller som huvudregel att ägareskall vara svensk medborgare eller svensk juridisk person. Det finns även enmöjlighet att i lag föreskriva att en utlänning med hemvist i riket får varaägare. Regeringen har liksom utredningen funnit att denna reglering skullekunna komma i konflikt med regler om etableringsfrihet som,generellt uttryckt, innebär att ett medlemsland inte får ha andra regler förmedborgare eller företag i andra medlemsländer vad avser rätten att bedrivarörelse än de regler som gäller för landets egna medborgare och företag.Regeringen föreslår därför en ändring i 5 kap. 1 § TF som skulle göra detmöjligt att i lag föreskriva att även utlänningar utan hemvist här ochutländska juridiska personer skall kunna äga periodiska skrifter. Omhemvistkravet för ägare av periodisk skrift skall slopas är det enligtregeringen viktigt att det tryckfrihetsrättsliga ansvarssystemet inte påverkaspå så sätt att ansvaret "förskjuts nedåt" i den successiva ansvarskedjan. Såsker enligt regeringens uppfattning inte heller.I likhet med utredningen framhåller regeringen också att det genom ändringarpå aktiebolagsrättens område till följd av ikraftträdande intefinns något hinder för utländska rättssubjekt att förvärva aktiemajoriteten iett svenskt bolag. Vidare har bosättningskravet för stiftare, verkställandedirektör och styrelseledamöter ersatts med krav på bosättning inom EES-området.Det innebär att avgörande hinder för enskilda och företag i de övrigaEES-länderna att äga periodisk skrift redan har undanröjts.MotionenEnligt motion K14 yrkande 3 av m.fl. (v) innebär regeringensförslag beträffande ändring av 5 kap. 1 § TF ett hot om att internationellamassmediekoncerner kan ta över delar av svensk press. Motionärerna ser ingenanledning att öppna mera för detta än vad nuvarande reglering medför och yrkardärför -- vid avslag på yrkande 1 i motionen vilket innebär avslag påpropositionen -- avslag på regeringsförslaget i denna del.I samma motion, yrkande 4, föreslås att under samma förutsättning som ovanriksdagen med underkännande av förekommande motivtexter antar övriga lagförslagi propositionen. -- Detta förslag får antas åsyfta även propositionens förslagtill ändring i 1 kap. 9 § TF. I motionen finns dock ingen uppgift om vilkamotivtexter som skall ersätta propositionens.Utskottets bedömningRegleringen av frågan av vem som får vara ägare till svensk periodisk skrifti 5 kap. 1 § TF kan, som utredningen funnit, komma i konflikt med Romfördragetsregler om etableringsfrihet. Utskottet anser därför i likhet med regeringen attdet bör göras en ändring i denna bestämmelse som gör det möjligt att i lagföreskriva att även utlänningar utan hemvist här och utländska juridiskapersoner skall kunna äga periodiska skrifter. Utskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till ändring av 5 kap. 1 § TF och avstyrker motion K14yrkande 3.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till ändring av 1 kap. 9 § TFoch avstyrker motion K14 yrkande 4, såvitt nu är i fråga.IkraftträdandeRegeringens förslagRegeringen har utgått ifrån att det vid tiden för första beslutmed anledning av de nu föreslagna grundlagsändringarna inte står klart om och iså fall när en svensk EU-anslutning kan bli verklighet. Visserligen ärförslagen så utformade att det i och för sig inte medför några problem att deåterfinns i grundlagen även om inte skulle komma att ingå i EU.Bestämmelserna skulle däremot vara tämligen meningslösa. Det är därförregeringens uppfattning att tid för ikraftträdande bör kunna bestämmas genom ensärskild lag. En sådan ordning har visserligen inte enligt regeringenveterligen förekommit tidigare. Genom att den nu föreslagnaikraftträdandebestämmelsen är en del av grundlagen och beslutas i den ordningsom gäller för grundlagstiftning anser emellertid regeringen att den föreslagnaordningen är godtagbar ur konstitutionell synpunkt.Regeringen anmärker dock att, om det vid tiden för första beslut ifrågan skulle stå klart att kan träda in i EU vid t.ex. årsskiftet1994/95, den föreslagna bestämmelsen under riksdagsbehandlingen bör kunnaersättas med en bestämd dag för ikraftträdandet.Utskottets bedömningUtskottet ställer sig av formella skäl avvisande till den metod förikraftträdande som föreslås i propositionen. Det framstår inte heller somnödvändigt av praktiska skäl att avstå från att nu ange en bestämd dag förikraftträdandet. Denna dag bör sättas till för attriksdagen skall kunna fatta beslut om överlämnande avbeslutanderätt till EG per den 1 januari 1995.Utskottet föreslår således att de föreslagna ändringarna i regeringsformenoch tryckfrihetsförordningen träder i kraft . beträffande avslag på proposition 1993/94:114att avslår motionerna 1993/94:K13 och 1993/94:K14 yrkande 1,men. (v) -- delvis2. beträffande överlåtelse av beslutanderättatt riksdagendels med bifall till propositionen och med avslag på motion 1993/94:K14yrkande 2 som vilande antar i bilaga 1 angiven lydelse av 10 kap. 5 §regeringsformen,dels med anledning av motion 1993/94:K15 godkänner vad utskottet anfört,men. (v) -- delvis3. beträffande val till Europaparlamentetatt riksdagendels med bifall till propositionen som vilande antar i bilaga 1 angivenlydelse av 8 kap. 4 § regeringsformen,dels avslår motion 1993/94:K14 yrkande 4, såvitt nu är i fråga,men. (v) -- delvis4. beträffande reklam till skydd för hälsa och miljöatt riksdagendels med bifall till propositionen som vilande antar i bilaga 2 angivenlydelse av 1 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen,dels avslår motion 1993/94:K14 yrkande 4, såvitt nu är i fråga,men. (v) -- delvis5. beträffande ägare till svensk periodisk skriftatt med bifall till propositionen och med avslag på motion1993/94:K14 yrkande 3 som vilande antar i bilaga 2 angiven lydelse av 5 kap. 1§ tryckfrihetsförordningen,men. (v) -- delvis6. beträffande ikraftträdandet av lagarna m.m.att i övrigt som vilande antar lagförslagen i bilaga 1 och bilaga 2med den ändringen att lagarna skall träda i kraft den 1 december 1994.Stockholm den 19 april 1994På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), (),(m), (), (), (), (), (), (),(), (nyd), (), LisbethStaaf-Igelström (s), () och von der Esch (m).Hans Göran (), som har närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet, har avstått från att delta i beslutet.Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeHans Göran () anför:Jag har inte deltagit i beslutet i detta ärende men jag motsätter mig inteatt de föreslagna grundlagsändringarna antas som vilande. Jag vill däremottydligt markera att dessa grundlagsändringar enligt min mening inte skallslutligt godkännas av , om folkomröstningen den 13 november 1994resulterar i ett nej. Det hävdas i propositionen att det inte skulle medföranågra problem om dessa ändringar återfinns i grundlagen även om inteskulle komma att ingå i EG/EU. Jag delar inte den uppfattningen. Frågan om ettsvenskt medlemskap i /EU måste för överskådlig tid anses vara avgjord genomfolkomröstningen. Att då grundlagen skulle innehålla regler för överlåtelse avbeslutanderätt till EG/EU skulle vara förvirrande och öppna för beslut i stridmed folkviljan. Det skulle göra det möjligt att föra upp medlemskapsfrågan pånytt på dagordningen och föranstalta om ingående av medlemskapsavtal utanföregående folkomröstning.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bengt () anför:1. Avslag på proposition 1993/94:114 (mom. 1)Grunden för regeringsform är folksuveränitetsprincipen. Folketväljer , som är folkets främsta företrädare och därför är den instanssom stiftar lagar, beslutar om skatter och om statens utgifter. Regeringen iSverige vilar i vårt parlamentariska system på sammansättning.EU bygger på en helt annan princip. Lagstiftningen inom EU bereds avkommissionen och lagarna antas av ministerrådet som består av representanterför medlemsstaternas regeringar.Parlamentet spelar en underordnad roll -- och skulle ett EU-parlament varaledande skulle det betyda en än längre gående integration, där de svenskaväljarna som utgör av väljarna i ett eventuellt utvidgat EU ickeskulle kunna påverka politiken mer än marginellt.Därtill har en mycket stark politisk ställning. Den tolkarbeslut och kontrollerar efterlevnad och spelar närmast rollen av enförfattningsdomstol med en mycket stark position.EU-rätten står över medlemsstaternas nationella rätt. Om en nationell lagskulle strida mot ett EU-beslut är det EU-beslutet som gäller, även vid enkonflikt mellan en grundlag och ett EU-beslut. Detta har fastslagits, integenom politiska beslut och fördrag, utan genom domar i EU-domstolen.Ett EU-medlemskap innebär alltså att folksuveräniteten ges upp på vitalaområden av det politiska fältet. För även om folkviljan skulle strida motEU-besluten gäller EU-besluten. Den mängd områden som på detta sätt undandrasfolkviljan är i växande.Det hävdas att våra möjligheter till en självständig politik redan skullevara beskurna och att vi därför bör in i EU:s lagstiftningsprocess för attkunna påverka besluten. Det är i och för sig sant att vi är påverkade avutvecklingen inom EU. Men vi är likaså påverkade av utvecklingen i världenutanför EU. Utvecklingen är i många avseenden internationelltill sin karaktär.Men detta utgör inget skäl att byta bort huvuddelen av folkets rätt ochmöjlighet att påverka den svenska politiken mot attdet skall kunna påverka vilka ur den politiska eliten som skallbli EU-statsmän och och oftast bara marginellt kunna påverka EU.EU är i huvudsak ett nyliberalt projekt. De s.k. fyra friheterna är utformadepå ett sätt som stärker kapitalets övermakt. EU låser fast den ekonomiskapolitiken, och skall den styras av politiskt oavhängigariksbankschefer.