bet · GH01TU17 · 1994-03-15 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens samtligaförslag under avnittet Post och telekommunikation i åretsbudgetproposition. Förslagen avser främst medelsanvisningar ochgäller ca till , ca352 till Post- och upphandling avsärskilda samhällsåtaganden, som ersättningtill Posten för rikstäckande betalnings- och kassaservice samt140 till kostnader förenade med statens ägande iSOS Alarmering AB.I betänkandet behandlas också ett knappt tjugutalmotionsyrkanden. De avser huvudsakligen de sociala ochregionalpolitiska målen för Postens och Telias verksamheter samtTelias investeringar och taxor. Samtliga motionsyrkandenavstyrks.Fyra reservationer är fogade till betänkandet.S-ledamöterna reserverar sig till förmån för s-yrkanden omde sociala och regionalpolitiska målen för Telias verksamhetsamt om en tidigareläggning av Telias investeringar för attpåskynda AXE-utbyggnaden. Vidare reserverar sig s-ledamöterna ifråga om motiveringen för utskottets ställningstagande tilltre motionsyrkanden om utjämning av teletaxorna.Nyd-ledamoten reserverar sig till förmån för ett nyd-yrkandeom en utredning om differentierade teletaxor för pensionärer ochandra svaga grupper i samhället.I en meningsyttring framhåller v-suppleanten att han biträderhemställan i s-ledamöternas reservation om sociala ochregionalpolitiska mål för Postens och Telias verksamhet samts-ledamöternas motiveringsreservation.SJÄTTE HUVUDTITELN 1993/94:T207 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas (delvis) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om infrastruktursatsningar i , bl.a.NKlJ-banan, väg 62 och telenätet samt ökade bidrag tillflyglinjen ----Arlanda.1993/94:T219 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om telekommunikationer.1993/94:T224 av m.fl. (s) vari yrkas20. att hos regeringen begär förslag omkoncessionslagstiftning för post- och televerksamheten ienlighet med vad som anförts i motionen,22. att hos regeringen begär att den verkar föratt AXE-systemet är utbyggt ,23. att beslutar bemyndiga regeringen att låtaTelia AB räntefritt ta upp lån i för300 i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att på ett särskilt anslag anvisar25 för täckande av räntekostnaden iRiksgäldskontoret för AB.1993/94:T226 av m.fl. (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utredaförutsättningarna för differentierade teletaxor för pensionäreroch andra svaga grupper i samhället.1993/94:T801 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utjämning av teletaxorna.1993/94:T802 av i (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av goda telekommunikationer iglesbygd.1993/94:T803 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statlig upphandling av teleinvesteringar som inte ärföretagsekonomiskt lönsamma men bedöms vara samhällsekonomisktlönsamma eller regionalpolitiskt motiverade.1993/94:T804 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom samordning av system för radiokommunikation.1993/94:T805 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om teletaxorna.1993/94:T806 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i lagen om radiokommunikation atttillståndskravet för trådlösa mikrofoner med extremt låguteffekt och med kort räckvidd avskaffas.1993/94:T807 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär åtgärder som syftar till att underlätta förungdomar och andra att kunna teckna nya telefonabonnemang tillrimliga priser.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om data- och telekommunikationer.1993/94:A450 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om telenätets standard i . 1 InledningMot bakgrund av bl.a. den förändrade marknadssituationen påpost- och telekommunikationsområdet beslutade förraåret om ny lagstiftning samt om förändrademarknadsförutsättningar för affärsverken ochTeleverket.Den 8 juni 1993 beslutade om en telelag och enförändrad verksamhetsform för , m.m. (prop.1992/93:200, bet. TU30, rskr. Genom beslutet godkänderiksdagen den nya lagstiftningen samt ombildningen av Televerkettill ett av staten helägt aktiebolag, . Bolagiseringen,telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) om radiokommunikationträdde i kraft . kvarvarandemyndighetsfunktioner överfördes till ,som blivit den nya förvaltningsmyndigheten inom tele- ochradioområdena.Den 17 december 1993 beslutade om en postlag ochen förändrad verksamhetsform för m.m. (prop.1993/94:38, bet. TU11, rskr. Genom beslutet godkänderiksdagen den nya lagstiftningen på postområdet samtombildningen av till ett av staten helägt aktiebolag,. Bolagiseringen och postlagen (1993:1684) trädde ikraft . Myndighetsuppgifter på postområdet ochtillsynen enligt postlagen överfördes tillTelestyrelsen under det nya namnet Post- och telestyrelsen.2 Anslagsfrågor2.1 Anslaget D 1. Post- och telestyrelsenFrån anslaget ersätts för de kostnaderstyrelsen har i samband med tillståndsgivning, tillsyn,föreskrivande verksamhet och marknadsövervakning. Vidaredisponeras anslaget för arbetet med nationell och internationellharmonisering av regler och standardisering av tekniska krav.Styrelsen uppbär avgifter enligt den nya post- ochtelelagstiftningen och viss annan lagstiftning. Avgifterna, sominlevereras på inkomsttitel till statsbudgeten, skall motsvarafull täckning för samtliga kostnader som uppkommer i samband medmyndighetens verksamhetsåtaganden, utom kostnader för vissasamhällsåtaganden.Regeringen föreslår en medelsanvisning på knappt 190miljoner kronor för nästa budgetår. Regeringen anser också attPost- och bör ersättas för vissa kostnader,sammantaget , som myndigheten har i sambandmed en genomförd rationalisering. Regeringen föreslår därför attPost- och tillåts frångå kravet på fullkostnadstäckning för nästa budgetår. Vidare föreslås attkreditutrymmet för myndighetens räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och anslagskrediten skall ligga kvar påmaximalt resp. av totala förvaltningsanslaget, dvs.19 miljoner kronor resp. . Slutligen föreslåsen låneram i för nästa budgetår omfattande13,7 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker dessa förslag.2.2 Anslaget D 2. : Upphandling avsärskilda samhällsåtagandenRegeringen föreslår en medelsanvisning på 351,7 miljonerkronor för nästa budgetår enligt följande fördelning.Televerksamhet- Totalförsvarsområdet 225 104 000- Handikappområdet 4 000 000Postområdet- Totalförsvarets behov av brevbefordran 24 000 000- Befordran av blindskrift 27 000 000- Handikappservice i samband med postservice 20 000 000- Befordran av blindskriftsförsändelser 51 569 000351 673 000Förslaget innebär att huvudtitel, anslagE 8, Ersättning till för befordran avblindskriftsförsändelser, upphör och att medlen överförs tillKommunikationsdepartementets huvudtitel.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.2.3 Anslaget D 3. Ersättning till för rikstäckandebetalnings- och kassaserviceRegeringen föreslår en medelsanvisning på 250 miljoner kronorför nästa budgetår, dvs. ett lägre belopp änvad som anvisats för innevarande budgetår. Förslaget skall sesmot bakgrund av att i samband med sitt beslut ombolagisering av inte godtog regeringens förslag om enmervärdesskatt på för brevförsändelser. uppdrogi stället åt regeringen att återkomma till med ettförslag om mervärdesskatt för brevförsändelser. Ipostbetänkandet konstaterades att en sådan sänkning avmervärdesskatten skulle få en positiv inverkan på Postensresultat och en negativ inverkan på statens inkomster. Utskottetsade sig därför förutsätta att regeringen i samband med 1994 årsbudgetproposition skulle lämna förslag om "hur denna ickeförutsedda statsfinansiella resultatförsämring på 50 miljonerkronor kan kompenseras genom en reducering av anslagettill för rikstäckande betalnings- och kassaservice. "I sammanhanget bör nämnas att regeringen nu fullgjortuppdraget och att beslutat om en mervärdesskatt på12 % för brevförsändelser (prop. 1993/94:105, bet. SkU21, rskr.122).Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning.2.4 Anslaget D 4. Kostnader förenade med statens ägande i SOSAlarmering ABUtskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning på för nästa budgetår.3 Sociala och regionalpolitiska mål för Postens och TeliasverksamhetI motion T224 (s) framhåller motionärerna att de av flera skälmotsatte sig bolagiseringarna av Posten och Televerket.Regeringen har inte kunnat visa -- betonas det i motionen -- attdessa åtgärder skulle ge människorna och näringslivet i Sverigebättre postservice och bättre telekommunikationer.Bolagiseringarna kommer vidare med stor säkerhet att innebära enförsämrad service utanför landets tätbebyggda delar samt ettförsämrat demokratiskt inflytande över verksamheterna.Motionärerna säger sig också befara att bolagiseringarna är detförsta steget mot privatiseringar, något som de betonar skullevara ytterst olyckligt. Slutligen erinrar motionärerna om att deinför bolagiseringen av såväl som Posten krävde enkoncessionslagstiftning som skulle garantera att de av riksdagenfastställda sociala och regionalpolitiska målen förverksamheterna kunde uppfyllas.I motion N283 (s) betonas vikten av att Postens och Teliasregionalpolitiska uppgifter inte överges. Vidare framhållermotionärerna att det finns starka skäl att uppmärksamma Postensoch Telias försämrade servicegrad och taxesättning, så attutvecklingen inte undergräver inlandskommunernaslevnadsbetingelser. Slutligen framställs samma krav påkoncessionslagstiftning som i motion T224 (s).Synpunkter av samma slag som i de båda motionerna behandladesutförligt i utskottets inledningsvis nämnda fjolårsbetänkanden1993/94:TU30 En telelag och en förändrad verksamhetsform förTeleverket m.m. (telebetänkandet) och 1993/94:TU9 Postlag och enförändrad verksamhetsform för (postbetänkandet).Mindre än , resp. mindre än ett kvartal, har gått sedanriksdagen godkände de båda betänkandena. Mot den angivnabakgrunden inskränker sig utskottet nu till attsammanfattningsvis framhålla följande.Den förändrade marknadssituationen inom post- ochteleområdena gjorde en förändring av Postens och Televerketsverksamhetsform nödvändig. Aktiebolagsformen bedömdes med hänsyninte minst till den förändrade marknadssituationen som meständamålsenlig. har fastställt sociala ochregionalpolitiska mål för verksamheterna. Sådana mål anges itelelagen och postlagen. Det åligger attverka för att uppfyllelsen av målen säkerställs. Vidare anvisasmedel över statsbudgeten för upphandling av särskildasamhällsåtaganden till förmån för bl.a. handikappade. Isammanhanget bör också nämnas att införbolagiseringarna av och Posten bemyndigade regeringenatt teckna vissa avtal med de två nya bolagen. På teleområdetgäller det bl.a. avtal om taxeutveckling för hushålls- och vissföretagstelefoni, som utskottet återkommer till, och omolönsamma telefonautomater i glesbygd. På postområdet märksbl.a. avtal om upprätthållande av post- och kassaservice i helalandet samt om gränser för en eventuell höjning av avgiften förprivatpersoners inrikes befordran av brevförsändelser.Samtliga aktier i och skall enligtfjolårets båda riksdagsbeslut ägas av staten. Någon ändringdärvidlag är inte möjlig utan samtycke.Vad gäller kravet i de båda motionerna på enkoncessionslagstiftning vill utskottet erinra om att tillståndkrävs enligt telelagen för att driva televerksamhet i denomfattning som anges i 5 §. är Post- ochtelestyrelsen. Av 4 § postlagen framgår att postverksamhet fårbedrivas först efter anmälan hos . Kravetpå tillstånd resp. anmälan gör det möjligt för Post- ochtelestyrelsen att utöva den tillsyn som är erforderlig medhänsyn bl.a. till de i postlagen och telelagen fastställda målenför postverksamhet och televerksamhet.Slutligen vill utskottet erinra om att det i postbetänkandetbetonade vikten av uppföljning och utvärdering av utvecklingeninom post- och teleområdena. Utskottet ansåg att det, vid sidanav den redovisning som lämnas till i samband med deårliga redogörelserna för de statliga företagen, fanns ett behovav en mer utförlig redovisning som belyser bl.a. måluppfyllelseoch servicegrad inom post- och telemarknaderna. Därvid bordeäven rapporteras resultatet av bl.a. Post- och telestyrelsensuppföljningsarbete. Av det anförda följer att utskottet intefinner någon åtgärd påkallad med anledning av de nuaktuella motionsyrkandena. Dessa avstyrks följaktligen.4 Telias investeringarI motion T224 (s) framhålls att en följd av bolagiseringen avTeleverket är att det nu är som har satt ambitionernanär det gäller AXE-systemets utbyggnad. Nuvarande planer innebäratt detta skall vara fullt utbyggt i hela landet . Deområden som ligger sist i planerna är , ochDalarna. Teknik-, sysselsättnings- och regionalpolitiska skältalar enligt motionärerna för att utbyggnadsmålet skall nåsredan år 1997. En sådan tidigareläggning kräver investeringarmed i fråga. ABbör bemyndigas att ta upp ett räntefritt lån på 300 miljonerkronor i , och bör på ett särskiltanslag anvisa för att täcka räntekostnaden.I motion T219 (s) framhålls att den pågående avregleringeninom telekommunikationsområdet inger oro i fråga ommöjligheterna att försörja hela med moderna tele- ochdatatjänster. Att vissa regioner missgynnas genom effekterna avavregleringen är inte acceptabelt, betonar motionärerna. Statenbör därför säkra att grundläggande tele- och datatjänstererbjuds i hela landet.I motion T207 (s) framhålls att Hagfors-Munkforsområdet pågrund av sin företagsstruktur har krav på goda teleförbindelser.Det är av stor vikt att utbyggnad och förstärkning av telenätetpåskyndas i detta område.I motion T802 (kds) behandlas telekommunikationerna iÖstergötlands glesbygdsområden. Motionären framhåller att det ärav största vikt att glesbygden och de mindre orterna inte kommeri efterhand vid utbyggnaden av landets telekommunikationer.Glesbygdens behov av goda telekommunikationer bör tvärtom få högprioritet, även i jämförelse med befolkningstäta ochföretagsintensiva regioner.Enligt motion T803 (fp) bör man införa en ordning sommöjliggör statlig upphandling av sådana teleinvesteringar sominte är lönsamma från företagsekonomisk synpynkt, men frånsamhällsekonomisk, eller som bedöms regionalpolitisktmotiverade. Motionären hänvisar till det system som gäller förstatlig upphandling av företagsekonomiskt olönsam järnvägs- ochflygtrafik.I motion A450 (s) framhålls att telenätet i hela Kopparbergslän bör få den höga standard som krävs för dagens ochmorgondagens datakommunikation.I motion N283 (s) framhålls att data- ochtelekommunikationerna i snabbt bör byggas ut ien satsning på höghastighetskabel och AXE-system.Utskottet vill med anledning av samtliga dessa motionsyrkandenerinra om att omfattningen och inriktningen av Teliasinvesteringar behandlades i fjolårets telebetänkande medutgångspunkt i treårsplan för åren 1993--1995. Ettenigt utskott ställde sig bakom regeringens förslag attinvesteringarna skulle uppgå till perår och att moderniseringen av telenätet därvid skulle ges högprioritet. Moderniseringen sker i princip genom att stationeroch linjenät digitaliseras. skall av abonnenternaha anslutning till en station av AXE-typ. skall allaabonnenter ha sådan anslutning. I betänkandet framhölls vidareatt den kommande treårsperioden skulle innebära en fortsattsatsning på fiberoptiska transmissionssystem inom det digitalalångdistansnätet. Inom lokalnäten gäller det -- framgår avbetänkandet -- att upprätthålla en mycket hög tillgänglighet ochteknisk kvalitet samt att kunna möta en ökande efterfrågan påhöghastighetsförbindelser för data- och bildkommunikation.Enligt vad utskottet erfarit anser , mot bakgrund avatt den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen går vidare,att målsättningen för AXE-utbyggnaden kan höjas förår 1997. Ett omfattande planeringsarbete pågår för att preciseradet nya högre målet. För att ge alla kunder tillgång tillAXE-tekniken krävs nya tekniska lösningar som förenarsmåskalighet med hög kostnadseffektivitet. Tekniken är underutveckling men kan inte påskyndas i sådan grad att det blirmöjligt att nå det uppsatta målet redan år 1997.Vid slutet av var av alla förbindelser ilångdistansnätet digitaliserade. Vid slutet av beräknasden siffran ha höjts till . Satsningen på fiberoptiskatransmissionssystem fortsätter, och väntas 45 000 kmoptokabel finnas nedgrävda över hela landet.Riksdagen ställde sig bakom förslag avregeringen om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin,som bl.a. innebar att () skulletilldelas i syfte att underlätta entidigareläggning av vissa affärsverksinvesteringar (prop.1992/93:50, bet. FiU1, rskr. Enligt vad utskottet erfaritmedför riksdagsbeslutet en tidigareläggning av Teliasinvesteringar om totalt och1995 och 1993. Tidigareläggningen bedöms intepåverka slutåret, , för AXE-teknikens fullständigautbyggnad i hela landet. Uppnåendet av det målet beror, somnämnts, av ett pågående tekniskt utvecklingsarbete.Med anledning av vad som sägs i motion T219 (s) omavreglering inom telekommunikationsområdet och effekter häravsamt om statligt ansvar för grundläggande tele- och datatjänstervill utskottet framhålla följande.Innan telelagen och lagen om radiokommunikation trädde ikraft fanns ingen annan lagreglering påtelekommunikationsområdet än ett krav på tillstånd enligtradiolagen (1966:755) för innehav och användning avradiosändare. Telelagen, som trädde i kraft ,innebär sålunda inte en avreglering utan i stället en regleringav ett förut i huvudsak oreglerat område. Den förändrademarknadssituationen på teleområdet gjorde denna reglering likanödvändig som bolagiseringen av televerket.I och med att lagen trädde i kraft utvidgades det statligaansvaret för grundläggande telekommunikationer i hela landettill att förutom taltelefoni även omfatta telefaxtjänster ochdatakommunikation via låghastighetsmodem. Vad som i motion T219(s) kallas avreglering har sålunda inte medfört att någon regionmissgynnas i fråga om tillgång till grundläggandetelekommunikationer.Omfattningen och inriktningen av Telias investeringar, ienlighet med vad utskottet angivit ovan, synes ägnade atttillgodose syftet med samtliga nu aktuella motionsyrkanden omteleinvesteringar i olika delar av landet. Någon riksdagensåtgärd med anledning av dessa yrkanden synes därför inteerforderlig. Utskottet anser vidare att något sådantlånebemyndigande för , eller något sådanträntekostnadsanslag, som begärs i motion T224 (s) inte bör kommai fråga. Något behov av statlig upphandling avteleinvesteringar, på sätt som begärs i motion T803 (fp), synesinte heller föreligga. Utskottet avstyrker följaktligen samtliganu aktuella motionsyrkanden.5 Telias taxor m.m.5.1 InledningTelias taxesättning regleras i viss utsräckning avbestämmelser i telelagen. I 18 § föreskrivs sålunda att entillståndshavares taxor för användning av telefonitjänst till enfast anslutningspunkt inom ett allmänt tillgängligt telenät ochför tillhandahållande av fasta teleförbindelser inom ett sådantnät skall vara kostnadsorienterade. Enligt 19 § telelagen fårdock regeringen, utan hinder av 18 §, föreskriva att taxor förtelefonitjänst till en fast anslutningspunkt inom ett allmänttillgängligt telenät inte får överstiga en viss nivå. Teliastaxor kan med andra ord i viss utsträckning omfattas av enprisreglering.Frågan om prisregleringens utformning och omfattningbehandlades i fjolårets telebetänkande. Utskottet ställde sigbakom regeringens förslag att den skulle bemyndigas träffa ettavtal med om taxeutveckling för telefonitjänst till fastanslutningspunkt. Ett pristak skulle enligt regeringen gälla föralla permanenthushåll och företag med direkttelefon. Dettaskulle utformas så att den årliga prisutvecklingen knöts tillnettoprisindex (NPI). --1996 skulle pristaketsättas till NPI minskat med som basår. Inomramen för prisregleringen borde olika taxestrukturer utvecklas,t.ex. lågförbrukartaxor och andra rabattsystem. Ett pristak ikombination med lågförbrukartaxor och andra rabattsystembedömdes leda till en successiv ökning av Teliasabonnemangsavgifter och taxor för lokalsamtal, medan taxorna förriks- och utlandssamtal skulle komma att sänkas -- allt inomramen för en långsiktig kostnadsanpassning. Inom det utrymme somtäcktes av pristaket borde ha frihet att utformataxestrukturen.Utskottet ställde sig också bakom krav i en nyd-motion på enutredning om förutsättningarna för att införa en differentieradteletaxa för pensionärer i enlighet med riktlinjer som angavs imotionen.Vidare tillstyrkte utskottet ett förslag i en s-motion omhandikappades behov av telekommunikationer. Förslaget innebarinrättande av en telefond, finansierad av teleföretagen iförhållande till dessas omsättning, ur vilken bl.a. personer medfunktionshinder skulle kunna få bidrag till dagliga merkostnaderför telekommunikationer.5.2 Regeringens bedömningarI propositionen framhålls att Kommunikationsdepartementetutrett frågan om särskilda teletaxor för pensionärer, i enlighetmed beslut, och att utredningen ligger till grund förregeringens ställningstagande. Regeringen finnersammanfattningsvis att vissa taxeförändringar som Teliagenomfört, resp. planerar att genomföra , i höggrad underlättar för pensionärer och alla personer med svagekonomi att ha tillgång till telefon. I sammanhanget redovisaskonstruktionen av den s.k. lågförbrukartaxa som gäller sedan den1 . Taxeförändringarna är enligt regeringen attföredra framför utskottets förslag om att införa särskildalättnader för pensionärer.Av propositionen framgår vidare att Statskontoret på uppdragav regeringen har redovisat förutsättningarna för en fond förhandikappstöd på telekommunikationsområdet. Regeringenframhåller att den har för avsikt att överväga frågan vidare ochdärefter återkomma till riksdagen.5.3 MotionsförslagI motion T226 (nyd) framhålls att bakgrundsbeskrivningeni propositionen om särskilda teletaxor för pensionärer ärundermålig och att utskottets förslag enligt fjolåretstelebetänkande bör utredas på ett mer professionellt sätt än vadsom skett. Det nya utredningsuppdraget bör gälla särskildateletaxor inte bara för pensionärer utan också för andra svagagrupper i samhället.I motion T801 (s) yrkas att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförs om utjämning avteletaxorna. Motionärerna kritiserar Telias taxesättning medangivande av följande exempel. En teleabonnent som bor i nå ca 20 000 invånare för lokaltaxa. Inom området förregiontaxa tillkommer ytterligare ca 30 000 invånare. För attringa till närmaste lasarett debiteras abonnenten i frågaregiontaxa och för samtal till och andrasamhällsorgan debiteras han rikstaxa. En abonnent i Stockholmkan däremot -- framhåller motionärerna -- för lokaltaxa ringaabonnenter i hela samt stora delar av Uppsalalän, något som innebär nära två miljoner invånare och bl.a.samtliga länsmyndigheter. Ett första steg i riktning mot en ökadtaxeutjämning bör utformas så att abonnenter för lokaltaxa skallkunna nå alla hushåll och myndigheter i det egna länet.I motion T219 (s) framhålls att teletaxorna måste anpassastill människornas och företagens delaktighet i olika regioner.Det måste vara samma kostnad för alla inom en kommun och enkostnad för alla inom samma län, betonar motionärerna.I motion T805 (c) framhålls att Telias nya områdesindelninghar fått orimliga konsekvenser för många regioner. Som exempelanges förhållandena inom . Där får man med detnya taxesystemet betala avgift för fjärrsamtal, alltså högstataxa, för samtal till den egna residensstaden . Den lägretaxan, som gäller för regionsamtal, tillämpas däremot församtal mellan och tre andra residensstäder, nämligenJönköping, och .