bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mellannivå mellan den treårigagymnasieskolan och den rena universitetsutbildningen.1993/94:Ub715 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdighet inom högskolesystemet.1993/94:Ub722 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att löntagarfondsmedel bör avsättasför forskning vid de mindre och medelstora högskolor somerhållit rätt att utfärda magisterexamen.1993/94:Ub723 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens medverkan i ett regionaltplaneringsorgan för högre utbildning i län.1993/94:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av nationellt kunskaps- ochkompetenslyft,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det synsätt som formulerats genomuttrycket "livslångt lärande" skall genomsyra all av samhälletfinansierad utbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att huvuddelen av densamhällsfinansierade vuxenutbildningen skall varajämlikhetsskapande,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionala kunskaps- ochkompetenscentra.1993/94:T214 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av högskoleutbildningtill Södertörn.1993/94:N283 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser till teknisk fakultet vidHögskolan i /94:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av universitets- ochhögskoleutbildningen i södra delen av --universitet.1993/94:A456 av m.fl. (s) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag om inrättandeav ett universitetscenter vid i samarbete med landstingetm.fl.,8. att hos regeringen begär förslag om stöd förinrättande av ett förcentral- och östeuropeiska forskare vid ,9. att hos regeringen begär förslag om stöd förinrättande av ett , kognition ochlogistik vid ,10. att hos regeringen begär att så stora delarsom möjligt av förslaget om en samlad lärarhögskola iSödertälje genomförs.YttrandenUtskottet har inhämtat yttranden från kulturutskottet(1993/94:KrU8y) och näringsutskottet (1993/94:NU7y), vilkaåterfinns som bilaga 2 resp. 3. Användningen av löntagarfondsmedel till högre utbildningoch forskningLöntagarfonderna avvecklades vid utgången av genombeslut av (prop. 1991/92:36,bet. FiU9, rskr. I propositionen angavs alternativ tillhur löntagarfondernas tillgångar skulle användas. att de medel som inte togs i anspråk för sparstimulerandeåtgärder borde användas för andra åtgärder som stimuleradetillväxten i den svenska ekonomin. Beträffande utskiftningen avtillgångarna angav regeringen som mål att den borde varagenomförd . Frågan om hur de samladefondtillgångarna slutligt skulle användas borde bli föremål förfortsatt beredning. Förvaltningen av löntagarfondernastillgångar överfördes till en avvecklingsstyrelse (Fond92--94), vars uppgift blev att förbereda en total utskiftning.I proposition 1991/92:92 om utskiftning av löntagarfondernastillgångar m.m. -- vilken proposition behandlades avfinansutskottet -- angav regeringen hurutskiftningen borde ske. Regeringen menade att de tillgångarsom frigjordes genom avveckling av löntagarfonderna i storutsträckning borde användas för långsiktigt kunskapssökandegenom grundforskning och forskarrekrytering inom områden somväljs utifrån bedömningar av den relevans de kan ha förutvecklingen av framtida konkurrenskraft. Regeringenavsåg att återkomma med närmare förslag om användningen avlöntagarfondernas tillgångar till den del de skulle avseforskningsändamål.Samtidigt med den forskningspolitiska propositionen våren1993 lade regeringen genom proposition 1992/93:171 om forskningi frontlinjen fram sina förslag om hur fondmedlen bordeanvändas för forskning. Det dåvarande värdet av det kapital somavsågs bli använt för ändamålet var ca 10 miljarder kronor.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag att60 % av medlen skulle tillföras en stiftelse för strategiskforskning och en stiftelse för miljöstrategisk forskning.Vidare beslutade -- genom en mindre ändring iregeringens förslag om en stiftelse för kulturvetenskapligforskning -- att en donation omfattande av ifrågavarandemedel skulle överlämnas till (bet.1992/93:UbU16, rskr. 387).I nu förevarande proposition lägger regeringen fram förslagsom innefattar en slutlig utskiftning av de tidigarelöntagarfondsmedlen och en avveckling av den särskilda styrelsesom funnits för förvaltningen av medlen under avvecklingsfasen.I förslagen finns de ändringar i lagstiftningen som behövs förutskiftningen och nedläggning av avvecklingsstyrelsen. Detillgångar i Fond 92--94 som inte intecknats genom tidigarebeslut uppgick till omkring 8,4 miljarderkronor. Med undantag för en mindre del av fondmedlen föreslåsdessa fördelas på ett antal nybildade stiftelser. Skulle medelbli över, anser regeringen det rimligt att dessa tillförsstatsverket.I motion 1993/94:Ub75 (s) yrkande 1 föreslås att riksdagenskall avslå förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092)med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Motionärerna anseratt löntagarfondsmedel skall vara kvar i Allmännapensionsfonden (AP-fonden). De anför att AP-fonden inrättadessom ett led i uppbyggandet av ATP-systemet och hade som syfteatt säkra utbetalningarna ur systemet. Sedan 1980-talets börjanhar löntagarfonderna ingått som en viktig del av AP-fonden.Motionärerna åberopar en överenskommelse mellan regeringen ochSocialdemokraterna om att medlen med vissaundantag skulle kvarstanna i pensionssystemet. Man erinrar omatt Socialdemokraterna motsatte sig förslaget attavsätta 10 miljarder av löntagarfondsmedlen till treforskningsstiftelser. I stället borde angelägenforskningsverksamhet ha finansierats över statsbudgeten. Motbakgrund av att det svenska pensionssystemet nu står införgenomgripande förändringar samt de finansiella behoven ipensionssystemet finner motionärerna regeringens förfarandebeträffande pensionsmedlens användning mycket allvarligt. Deyrkar sålunda att skall avslå regeringens förslag omanvändning av fondmedlen. Yrkandet är ett förstahandsyrkande.Om det skulle avslås av , föreslår motionärerna iandra hand att medlen i Fond 92--94 delas upp i två fonder, enkompetensutvecklingsfond och en forskningsfond.Även i motion 1993/94:Ub64 (v) yrkande 1 i denna del yrkas iförsta hand avslag på regeringens förslag om användning avlöntagarfondsmedlen. vidhåller sin grundläggandeuppfattning att de medel som är i fråga skall tillkommapensionsfonderna. I andra hand, om avslårförstahandsyrkandet, bör medlen lyftas in i den normalaforskningspolitiska beredningsprocessen och deras fördelningbli föremål för prövning i vanlig ordning.Utskottet delar regeringens uppfattning att den nu aktuellaslutliga utskiftningen av löntagarfondernas tillgångar bör skepå ett sådant sätt att i första hand forskning ochforskarrekrytering främjas. I det följande kommer utskottet attbehandla de enskilda delarna i regeringens förslag om medlensanvändning. Redan nu vill emellertid utskottet lyfta fram vissaförhållanden, som regeringen åberopar för sina förslag och somutskottet anser vara skäl för att avslå förevarandemotionsyrkanden. När beslutade atten avsevärd del av de kvarvarande löntagarfondsmedlen skulleavsättas till strategiska forskningsstiftelser, var detviktigaste motivet att stärka konkurrensförmåga. Den tilltagande internationaliseringentillsammans med informationsteknologins genombrott kommer attfå djupgående konsekvenser. Själva kunskapen kommer att bli enallt viktigare produktionsfaktor. Vårt lands naturtillgångarkommer att spela en allt mindre roll för konkurrenskraften. Detär därför ytterst angeläget att skapa gynnsamma villkor förutbildning och forskning.Som regeringen framhåller blir produktionen av varor ochtjänster alltmer vetenskapsberoende. Allt fler företag ochindustrigrenar behöver en nära kontakt med kunskapsfronten föratt kunna vara framgångsrika. Samspelet mellan företag ochuniversitet/högskolor behöver stärkas. För detta krävs bl.a. enökad andel forskarutbildade medarbetare i företagen och enväsentligt ökad rörlighet mellan de olika miljöerna. Slutligenvill utskottet nämna internationaliseringens betydelse.Forskningen utvecklas i en dynamisk internationell miljö.Forskningsrön överförs lätt mellan länder.De nu av utskottet i korthet redovisade förhållandena ledertill krav på stora ekonomiska resurser, om regeringensambitioner beträffande utbildnings- och forskningssystemetsstrategiska roll för kompetensutveckling skall kunna uppfyllas.Som framgått ansluter sig utskottet till regeringensuppfattning att återstoden av löntagarfondsmedlen i första handbör användas för forskning. Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad utskottet anfört härom och avslår motionerna1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del och 1993/94:Ub75 yrkande 1.2. Förslag om stiftelser resp. fonder m.m.2.1 Stiftelse för särskild kompetensutveckling, m.m.Regeringen föreslår att medel ur Fond 92--94 -- i huvudsakåterstoden -- skall avsättas till sju stiftelser för de ändamålsom närmare framgår av lagförslaget (bilaga 1 till dettabetänkande). Av dessa föreslås fem ha till ändamål att främjaforskning och utbildning. I propositionen begärs riksdagensbemyndigande att bilda sex av dessa: 1. en stiftelse förforskarutbildning och profilforskning vid mindre och medelstorahögskolor, främjande av informationsteknologianvändning samtför forskarutbildning på områden av betydelse för näringslivetsamt för omstrukturering av industriforskningsinstituten, 2. enstiftelse för forskning och forskarutbildning vid en nyuniversitetsstruktur i södra , 3. en stiftelse förförstärkt vårdforskning m.m., 4. en stiftelse för projektetInternationellt Miljöuniversitet i , 5. en stiftelse förvidgad internationell samverkan inom utbildning och forskningsamt 6. en stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt. Närdet gäller den sjunde stiftelsen begär regeringen i proposition1993/94:206 Innovationsstöd -- vilken proposition bereds avnäringsutskottet -- ett bemyndigande av att bildadenna med ändamål att främja innovationer.Utskottet behandlar i det följande vart och ett avregeringens förslag om bemyndiganden för sig. I anslutning tillförslaget om stiftelse 1 ovan (i fortsättningen kalladstiftelse för särskild kompetensutveckling) tar utskottetställning till Socialdemokraternas och Vänsterpartietsandrahandsyrkanden om användningen av fondmedlen.Regeringens förslag om en stiftelse för särskildkompetensutveckling innebär att denna skall ges treansvarsområden, nämligen profilforskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna, kortfristiga satsningar på breddadanvändning av informationsteknologin samt näringslivetskunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor ochinstitut. Sammanlagt bör enligt förslaget av de medelsom nu är i fråga överföras till stiftelsen och fördelas för detre ändamålen så att skall gå till profilforskninginom särskilda styrkeområden i samarbete med näringslivet,13,för att främja användning av informationsteknologin och16,till kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringslivoch universitet/högskolor.Regeringen anser det angeläget att bygga vidare på deerfarenheter som vinns vid vissa högskolor som en följd avett förändrat utbildningsutbud och samarbete med företagen.Därför bör medel avsättas för att skapa möjligheter för mindreoch medelstora högskolor att ingå avtal om forskningssamarbetei första hand med lokala företag. Forskningens inriktning skallvara ett led i högskolans profilering och ha koppling till dessgrundutbildning. Högskolornas samarbete med näringslivet börenligt regeringens uppfattning utvecklas på så sätt att varjehögskola ges möjlighet att utveckla en avgränsadforskningsinriktning med större djup. Stiftelsen bör upp viss nivå, normalt , kunna svara fördelfinansiering av sådan forskning, förutsatt att ickeoffentliga intressenter, i första hand det regionalanäringslivet, är beredda att långsiktigt svara för resten.Medlen bör också kunna användas för forskarutbildning. Därvidåvilar den vetenskapliga ledningen ett universitet ellerfackhögskola med rätt att anta studenter tillforskarutbildning. Endast avkastningen på det kapital somavsatts för det nu aktuella ändamålet bör få förbrukas. Somskäl härtill anges att dessa resurser skall utnyttjas för envaraktig delfinansiering i det samarbete mellan högskolor ochnäringsliv som bör utvecklas.Beträffande ökad användning av informationsteknologi pekarregeringen på universitetens och högskolornas viktiga roll isammanhanget. Som kvalificerade användare avinformationsteknologi bör dessa gå i bräschen för deninformationsteknologiska utvecklingen. Denna öppnar möjlighetertill nya former av utbildning, bl.a. på distans, som ger ökadtillgänglighet av utbildningar med bredd och kvalitet. Inteminst för den kontinuerliga kompetensutvecklingen eftergrundutbildningen innebär ett ökat utnyttjande avinformationsteknologin och de därmed förändrade pedagogiskavillkoren en betydande fördel. Lärare och studenter kan fungeratillsammans oberoende av tid och rum och ändå kommunicera påett sätt som upplevs som direkt. Studierna kan i störreutsträckning förläggas till den tid eleven eller studentenväljer. Regeringen föreslår att den del av stiftelsens kapitalsom avser främjandet av informationsteknologin får förbrukasunder , dock inte än fem år.När det gäller det tredje ändamålet för stiftelsensverksamhet, att stärka kunskaps- och kompetensutbytet mellannäringsliv och universitet/högskolor, föreslår regeringen attsärskilda resurser avsätts dels för att finansiera utbildninginom det tekniska området på doktors-, licentiat- ochmagisternivå, dels för omstrukturering avindustriforskningsinstituten. Av det kapital som avsätts(16,av ifrågavarande medel) bör lägst avse denämnda ändamålen. Normalt bör insatser i detta syfte utgöradelfinansiering. Denna del av kapitalet bör inte få förbrukaspå än . Den resterande delen av kapitalet,, får utnyttjas bl.a. som tillskott av aktiekapital iindustriforskningsbolag i samband med omstrukturering avindustriforskningssystemet. En särskild organisationskommittékommer att tillkallas av chefen för eftersamråd med chefen för med uppgift attombilda och omstrukturera dagens industriforskningsinstituttill bolag samt medverka i tillkomsten av nya institut.Utskottet tar i detta sammanhang upp till behandlingSocialdemokraternas och förslag(andrahandsyrkanden) om användningen av återstoden avlöntagarfondsmedlen jämte några andra yrkanden med förslag omhur medlen bör nyttjas.I motion 1993/94:Ub75 (s) yrkandena 2--8 föreslås att dekvarvarande medlen i Fond 92--94 i Allmänna pensionsfondenskall delas upp i två fonder, Kompetensutvecklingsfonden ochForskningsfonden. Den förra bör tilldelas av medlen, densenare . Fondmedlen får förbrukas på 3--6år. Det samhälleliga intresset av fondernas verksamhet gör attdenna bör bedrivas enligt de regler som normalt gäller förstatlig verksamhet, vilket bl.a. innebär garantier för insyn,rättssäkerhet och kontroll. Riktlinjerna för fondernasverksamhet innebär i huvudsak följande.Kompetensutvecklingsfonden bör medverka i att öka löntagarnasoch småföretagarnas kompetens. Ett högt kunskapsinnehåll iproduktionen och kompetenta, välutbildade löntagare krävs föratt uppnå förbättrad konkurrenskraft och därmed en god ekonomi.För att uppnå största möjliga bredd och effektivitet krävsinsatser från individer, arbetsgivare och samhälle.Utbildningsbehovet kan delas in i framför allt tre kategorier: utbildning motsvarande grundskole- ochgymnasieskolekompetens arbetsplatsanknuten vidareutbildning eller omskolning individuellt bestämd och finansierad utbildning.En prioriterad grupp är de kortutbildade som behöverkomplettera sin grundskoleutbildning, dvs. förvärva kunskapermotsvarande årskurs 9. Därutöver skall målsättningen vara attbereda alla som önskar det grundläggande gymnasieutbildning imatematik, svenska, samhällskunskap och engelska. över enlängre tidsperiod, t.ex. , skulle det kunna innebära ca100 000 vuxna i gymnasieutbildning årligen.Arbetsplatsanknuten utbildning måste utformas i nära samspelmellan arbetsgivaren, löntagarna ochexperter/utbildningsanordnare. De långsiktiga behoven av nykompetens skall enligt motionen vara styrande för utbildningensinnehåll. Formerna för utbildningen kan variera: YTH,högskolekurser, yrkesinriktad komvux, företagsintern utbildningeller av studieförbunden anordnade kurser nämns som exempel.För att analysera behoven, visa alternativ, skräddarsyutbildningspaket och bidra till finansieringen avutbildningsprogrammen behövs en regional organisation,"regionala kunskapscentra", vilka skall vara små,projektinriktade och obyråkratiska.Beträffande Forskningsfonden pekar motionärerna ut treområden för fondens verksamhet: kunskapsutbyte mellan näringsliv och högskola forskning vid de mindre och medelstora högskolorna svensk medverkan i europeisk forskningssamverkan.Som riktlinje bör gälla att en tredjedel av Forskningsfondenavsätts till vartdera området. Motionärerna menar attregeringens förslag i denna del kommer att innebära en styrningtill områden av intresse för de företag som har möjlighet attuppträda som medfinansiärer i forskarutbildning. Stödet bör fåen sådan utformning att även de mindre och medelstoraföretagens behov skall kunna beaktas. I motionen förs framförslag till åtgärder som skulle kunna medverka till att deforskarutbildades mer generella färdigheter upptäcks ochutnyttjas av företagen. Exempelvis skulle finansiering avkortare kurser och annan kortare vidareutbildning förforskarutbildade kunna komma till stånd inom områden som ökarderas attraktivitet för näringslivet. Vidare kan"prao-perioder" av olika slag för forskarutbildade vara entänkbar åtgärd. I motionen framförs också att stöd bör ges iolika former för att inom landet utnyttja patent som kommitfram genom forskning. Från den av motionärerna föreslagnaforskningsfonden bör även medel tillföras de mindre ochmedelstora högskolorna samt för fortsattuppbyggnad av forskningen där. Medlen bör avse förstärkningutöver det som finansieras genom vanliga budgetmedel.Motionärerna framhåller den ökade vikt som läggs vidutvecklingen i de små och medelstora företagen och dessaföretags behov av tillgång till forskningsmiljöer i sin närhet.Motionärerna föreslår slutligen att kostnader för svensktdeltagande i EU:s forskningsprogram i viss utsträckning skallkunna bestridas med medel från den i motionen föreslagnaforskningsfonden. De hänvisar till de förväntade, högakostnaderna för det svenska deltagandet och till att denforskning som finansieras inom EU:s ramprogram oftast inte ärgrundforskning utan avser noggrant definierade områden avbetydelse framför allt för utvecklingen av näringslivet iEuropa. Det vore olyckligt om de svenska insatserna här skulleske på bekostnad av möjligheterna till kvalificeradgrundforskning. I motionen hemställs att avregeringen begär förslag till lagstiftning i enlighet med deriktlinjer som angivits för de ändamål som bör gälla för den avmotionärerna föreslagna kompetensutvecklingsfonden ochforskningsfonden.I motion 1993/94:Ub682 (s) begärs i tre yrkanden attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om användning av medel ur Fond 92--94 för delsfinansiering av medlemskap i /EU:s ramprogram, delsförstärkning av forskningsorganisationen vid de mindre ochmedelstora högskolorna, dels ock närmare samverkan mellanforskning och näringsliv. Motionen väcktes och överensstämmer i sak medinnehållet i den just redovisade motionen 1993/94:Ub75.Även tillbakavisar i motion 1993/94:Ub64yrkande 2 regeringens förslag att bilda ett antal stiftelserför forskningsändamål. Ifrågavarande medel bör enligtmotionärerna, vilket framgått tidigare, lyftas in i den normalaforskningspolitiska beredningsprocessen och deras fördelningdärmed bli föremål för prövning vart tredje år.Stiftelseformen innebär att helt förlorar bådeansvaret och det demokratiska inflytandet. Regeringen skärperdock kontrollen genom att hårt styra inriktningen påstiftelsernas verksamhet, heter det i motionen. Motionensyrkande 1 innehåller förslag till hur medlen skall fördelas.Innebörden är i korthet att bör anslås till de ändamålsom anges i propositionen fördelade somåterstår av den forskningspolitiska anslagsperioden. I motionenanges en fördelningsnyckel som täcker samtliga de stiftelservilka regeringen föreslagit. Medlen bör anvisas över närmastberörda fakultetsanslag eller forskningsråd. Återstoden avmedlen, , bör anslås till ett kvalitetsprogram förgrundskola, gymnasieskola samt kompetenshöjande åtgärder.Motionärerna hänvisar härvid till motion1993/94:Ub85 väckt med anledning av regeringens skrivelse1993/94:183 Utvecklingsplan för skolväsendet. När det gällerden nya informationsteknologin åberopar motionärerna vad deanfört i motion 1993/94:T808 från allmänna motionstiden omkraftiga satsningar på området. Informationsforskningen måsteinriktas inte bara mot det rent teknologiska utan äveninnefatta humanistiska, demokratiska aspekter ochjämlikhetsaspekter. Man ser en fara i att alltför mycket fixerasig vid EU:s byråkratiska informationssatsning i stället föratt satsa mer på Internet och andra mer dynamiska system(yrkande 11).I motion 1993/94:Ub722 (c) -- väckt -- anförs att löntagarfondsmedlen bör användastill en fortsatt decentralisering och utbyggnad av den högreutbildningen och forskningen ocn företrädesvis fördelas till demindre och medelstora högskolor som erhållit rätt att utfärdamagisterexamen (yrkande 2). bör enligt motion1993/94:Ub686 (c) få i uppdrag att fungera sompilot-/försöksorganisation vad gäller användningen avinformationstekniska hjälpmedel. För som har sinverksamhet uppdelad på flera orter är en effektiv användning avmoderna informationstekniska hjälpmedel en mycket viktig faktorför framgång, hävdar motionärerna.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag och vadmotionärerna förordat anföra följande.Utskottet anser liksom regeringen att stiftelser framstår somen väl lämpad organisationsform för de olika insatser somregeringen föreslår att de resterande medlen från Fond 92--94skall användas till. Upprättandet av stiftelser innebär att ettantal i förhållande till staten självständiga rättssubjektbildas. De ändamål som fastställs på grundval av riksdagensbeslut är bindande för stiftelsernas verksamhet. Genomstiftelsernas oberoende ställning förenad medstiftelseförvaltningens bundenhet till de av stiftaren givnaändamålen uppnås en stabilitet och långsiktighet iverksamheten, som är av betydelse för att främja de ändamål somnu är i fråga. Utskottet vill understryka vad regeringen anförom att det är angeläget att sådana administrativa lösningarväljs som underlättar synergieffekter mellan verksamheter somär besläktade, om än icke helt sammanfallande. Det främstaexemplet på detta är, påpekar regeringen, sambandet mellankunskaps- och kompetensutbyte för näringslivet å ena sidan ochstödet till forskning vid de mindre och medelstora högskolornaå den andra.Beträffande den nu föreslagna satsningen på forskning vid demindre och medelstora högskolorna och deras samarbete mednäringslivet vill utskottet erinra om det förändradeutbildningsutbud inriktat i huvudsak mot den privata sektornoch näringslivet som vissa högskolor har fått. Utskottet serregeringens förevarande förslag som ett led i en fortsattpositiv utveckling för att skapa slagkraftiga forsknings- ochutbildningsmiljöer. I det föregående har utskottet redovisatregeringens förslag. Utskottet stödjer detta och vill isammanhanget framhålla vad näringsutskottet anför i sittyttrande (bilaga 3 till detta betänkande).