bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — En radikalförbättring har inletts av klimatet för företagande, investeringar ochsysselsättning. Utskottet delar nu liksom tidigare regeringens bedömning attdeåtgärder som har genomförts på skatteområdet har varit nödvändiga för attbrytaden tidigare nedgången i ekonomin och att den förda skattepolitiken leder tillde avsedda resultaten.Med anledning av den fördelningspolitiskt betonade kritik somSocialdemokraterna och riktar mot den förda skattepolitikenvillutskottet framhålla att motionärernas bedömningar är alltför ensidiga. För attbevara och utveckla den allmänna välfärden här i landet är det helt avgörandeatt den ekonomiska växtkraft som har återvunnit kan behållas ochstärkas. Den förda politiken leder till att nya, riktiga jobb kan skapas inäringslivet, och endast på detta sätt kan hotet om en bestående högarbetslöshet och andra sociala skadeverkningar avvärjas. Utskottet vidhålleralltså sin tidigare uppfattning att man i första hand bör säkerställa enekonomisk utveckling som innebär att det även kommer att finnasettvälstånd att fördela.Utskottet vill i detta sammanhang välkomna den utförliga redovisning somregeringen lämnar rörande fördelningsfrågorna. Utskottet delar regeringensuppfattning att underlaget och metoderna för bedömningarna bör förbättras ochnoterar med tillfredsställelse det arbete som pågår i detta syfte. Utskottetavvaktar också med intresse resultatet av den utvärdering av skattereformensompågår i en särskild kommitté (Fi 1990:08) och som kommer att slutredovisasunder . I sammanhanget vill utskottet anföra att den omprövning avarbetsgivaravgifterna som pågått tillbaka syftar till atturskiljaden snedvridande beskattning som har byggts in i socialförsäkringssystemet ochbegränsa avgifterna till vad som är skäligt med hänsyn tillförsäkringskostnaderna och förmånernas värde. Att dessaförsäkringsavgifter, som hanteras utanför skatteutskottets beredningsområde, ifortsättningen till en del skall betalas av arbetstagaren i stället för avarbetsgivaren innebär inte i princip att marginalbeskattningen ökar.Enligt utskottets uppfattning har motionärerna inte åberopat några nyaomständigheter som bör föranleda ändrad ståndpunkt till de aktuellaskattefrågorna. Utöver vad utskottet anfört ovan vill utskottet hänvisa tillsina ställningstaganden i SkU20 angående skattepolitikens inriktning,skatteuttaget och skatten på kapital och kapitalinkomster. Vad utskottet däranfört gäller fortfarande beträffande motsvarande frågor som på nytt tasuppi motionerna Fi30 yrkandena 1 och 2, Fi53 yrkandena 1--4, 9 och 10, Fi32yrkandena 1 och 2, 47--50 och 51 i dessa delar och Fi31 yrkandena 1 och 19.Beträffande kravet i Nydemokraternas motion Fi31 om ett sänkt skattetryck(yrkandena 1 i denna del och 19) vill utskottet endast framhålla attregeringenäven i fortsättningen kommer att uppmärksamma möjligheterna att sänkaskattetrycket.Motion Fi53 innehåller yrkanden om reklamskatt på TV och radio och höjdamiljöskatter (yrkandena 16 och 18--20). Höjd reklamskatt och höjdamiljöskatteryrkas även i motion Fi32, och här återfinns också ett krav på höjd elskatt(yrkandena 52--58). Flertalet av dessa frågor har behandlats iutskottets betänkande SkU34, och vad utskottet då anförde om skatteväxling, ommiljörelatering av beskattningen och om energibeskattningen är enligtutskottets mening ett tillräckligt svar på alla de nu angivna yrkandena.I motion Fi31 från Ny demokrati yrkas mervärdesskatt på tidningar och böckermed , en sänkning av tjänstemomsen till och en avdragsrätt förhushållstjänster vid inkomstbeskattningen (yrkandena 20, 22 och 7), dvs.frågorsom utskottet behandlat i betänkandet SkU30 och avstyrkt medhänvisningtill det statsfinansiella läget och till kommande ställningstaganden tillutredningsförslaget (SOU 1994:43) Uppskattad sysselsättning. I denna motionyrkas också att tobaksskatten höjs med . Tobaksskatten harsenast behandlats i SkU34, och utskottet vill erinra om att denna skatt höjtskraftigt och sedan indexerats (se SkU1y och 1992/93:SkU25). --Yrkande 23 om en öppen redovisning av samtliga varu- och löneskatter ligger ilinje med regeringens strävanden i denna fråga men går ut på mer långtgåendeåtgärder än vad som kan anses lämpligt. När det gäller motionärernas krav påeffektiva åtgärder mot den svarta sektorn hänvisar utskottet till vad somanförts ovan om regeringens redovisning i bilaga 2 rörande insatserna motekonomisk brottslighet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena i nu angivna delar.När det gäller företagsbeskattningen och beskattningen av aktier m.m.behandlade utskottet (SkU15) motionsyrkanden med motsvarande innehållsom i motionerna Fi53 yrkandena 5--8 och 13 och Fi32 yrkande 51 i denna del.Motsvarande yrkanden har sedan upprepats i motioner från samma håll medanledning av proposition 1993/94:234 (vissa inkomst- och företagsfrågor m.m.)och kommer att behandlas i utskottets betänkande SkU25 som skall debatteras . De aktuella yrkandena i Fi53 och Fi32 avstyrks medhänvisning till de kommande ställningstagandena till utskottets betänkandeSkU25. Vad avser yrkande 17 i motion Fi53 om skatten på dieselolja imiljöklassI så avser utskottet att i sitt betänkande SkU25 föreslå en höjning med 100kr.Yrkandet blir därmed tillgodosett och bör avslås i det här aktuellasammanhanget.Utskottet vill avslutningsvis framhålla att de yrkanden som motionärernaställer på omedelbara ändringar i skattereglerna kräver alltför omfattandelagstiftningsåtgärder för att kunna genomföras på den korta tid som stårtill buds.Utskottet avstyrker alltså samtliga motioner på skatteområdet. Vad utskottetanfört innebär också att utskottet inte har något att erinra mot propositionensåvitt avser skattefrågor.Stockholm den 24 maj 1994På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), (),BrunoPoromaa (s), (), (), (),(nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. SkattepolitikenLars , , , , ,och (alla s) anför följande:Statsfinanserna är i obalans. Aldrig någonsin i modern tid har de offentligafinanserna försämrats så snabbt som under den nuvarande regeringen. Ingetannatindustriland har heller någonsin haft en så snabb ökning av statsskulden somSverige har . Enligt regeringens egna siffror kommer underskottet i statensbudget att /94 uppgå till . Det underliggandebudgetsaldot motsvarar av BNP. Det totala upplåningsbehovet /94 uppges vara . /92 till 1993/94steg statens budgetunderskott , statsskuldenfrån 705 till och statsskuldräntorna från 72 till 144miljarder kronor. Bilden är lika allvarlig även när man tar med den kommunalasektorn och socialförsäkringssektorn i bilden. ökade denoffentliga sektorns sammanlagda finansiella underskott med 180 miljarderkronor.Därtill kommer att vi går mot en ökad tudelning av i vad avserbefolkningens levnadsvillkor. Denna utveckling är oerhört allvarlig. Denskärper motsättningarna mellan dem som har jobb och dem som går utan, mellanarbetsgivare och arbetstagare, mellan kvinnor och män och slutligen inte minstmellan de många löntagare och pensionärer som fått höjd skatt, sänkt standardoch försämrade villkor och de få stora kapitalägare som fått sänkt skatt ochsom trots krisen kunnat förbättra sina inkomster och höja sina förmögenheter.Den studie av regeringspolitikens effekter för olika löntagarhushåll soms-motionärerna refererar till visar just att nio av tio studerade typhushållhar förlorat på regeringens politik medan det tionde typhushållet, som är detmed stor förmögenhet, har vunnit på regeringens politik.Mot denna bakgrund anser vi att den ekonomiska politiken på skatteområdet börutformas enligt riktlinjerna i den socialdemokratiska partimotionen Fi30. Detinnebär också att vi anser att det finns ett behov av att kartlägga hurinkomst- och förmögenhetsfördelningen utvecklats . som den förra socialdemokratiska regeringen tillsatte för attutvärdera skattereformen bör påskynda sitt arbete, och en utredning medbredaremandat bör tillsättas.En annan angelägen uppgift är att utöka skattekontrollen för företag. Det börinte vara möjligt för oseriösa företag att komma undan de skatter som deenligtlag skall betala. Antalet taxeringsrevisorer bör öka så att det blir möjligtmed tätare revisioner. Informationsutbytet med andra länder bör byggas ut.Vi vill också erinra om att genom skattereformen fick en modern,likformig och neutral beskattning av olika typer av inkomster. Bolagsskatten,kapitalskatten och skatten på arbete för majoriteten av löntagarna sattes tillca . Likformigheten har emellertid genom en rad beslut under denborgerliga mandatperioden raserats på ett sätt som komplicerat systemet ochgjort skatteplanering lönande. Dessutom har de förändringar av skattesystemetsom de borgerliga partierna har drivit igenom i varit mycketorättvisa från fördelningssynpunkt genom att de ensidigt gynnat kapitalägarnaoch belastat de förvärvsarbetande.Det är därför nödvändigt att ge tillbaka åt skattesystemet enfördelningsmässigt godtagbar profil för att återupprätta medborgarnasförtroende för skattesystemet. Uppgiften att sanera statsfinanserna kommernämligen att ställa stora krav på sammanhållning mellan olika grupper i detsvenska samhället. För att medborgarna skall vara beredda att acceptera deuppoffringar som krispolitiken kan föra med sig måste bördorna fördelas efterförmågan att bära dem. Det är bara genom en rättvis fördelning som det går attskapa ett brett folkligt stöd för den förda politiken. En rättvis fördelningavbåde bördor och frukter gynnar också produktivitet och tillväxt.Mot bakgrund av det anförda anser vi att följande åtgärder bör vidtas såsnart som möjligt.I enlighet med förslaget i motion Fi53 (s) bör en särskild värnskatttas ut till dess att arbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter är i balans.Den statliga skatten bör således höjas till . Samtidigtbör grundavdraget vid den statliga beskattningen återinföras. Detta innebäratt den högre statsskatten kommer att betalas på inkomster från ca 200 000 krper år. Genom att grundavdraget återinförs neutraliseras emellertidskattehöjningen i mellanskiktet så att skatten höjs endast för inkomster överca per år.Den genomsnittliga kommunalskatten är . Tillsammans medden aviserade pensionsavgiften och övriga egenavgifter som har tillkommitunderden borgerliga regeringsperioden blir den högsta marginalskatten för dem somockså betalar statlig inkomstskatt . Det förslag som vi biträderinnebär att den högsta marginalskatten tillfälligt kommer att ligga någotunder58 %.Skattereformen 1991 syftade till att minska antalet personer som betalarstatlig inkomstskatt. Under den borgerliga regeringsperioden har antalet återökat kraftigt. Genom att riva upp den borgerliga regeringens alternativ tillvärnskatten -- avskaffandet av grundavdraget -- minskas åter antaletskattebetalare som måste betala statlig inkomstskatt. av löntagarnafår en sänkt skatt genom vårt förslag medan -- de som har de högstainkomsterna -- får en höjd skatt.När det gäller skatter på kapitalinkomster bör skattesystemet nu inriktaspå en återgång till en likformig beskattning. En rad olika regler somgenomdrivits under den borgerliga mandatperioden bör därför ersättas av enenhetlig 30-procentig beskattning. Eftersom en lägre beskattning av fonderatpensionskapital än av annat sparande ingick skattereform bör dockavkastningsskatten på pensionsförsäkringskapital enligt vår mening sättastill . Vidare bör aktiebolag få göra avdrag på nyemissioner på sammavillkor som tidigare (s.k. Annellavdrag). Beslutet om att avskaffaförmögenhetsskatten bör återtas. Den framtida utformningen av arvs-, gåvo- ochförmögenhetsskatten bör ses över.När det gäller företagsbeskattningen har vi gjort följande överväganden.Som framhålls i motion Fi53 (s) har under den borgerliga regeringsperiodenbolagsbeskattningen lagts om så att bolagen nu får betala sammanlagt 4miljarder kronor mer i skatt som aktieägarna fåttskattelättnader på ytterligare . Vi socialdemokrater villsomnyss nämnts gå tillbaka till den tidigare ordningen med en rimlig beskattningav aktieägarna. Vårt förslag innebär en skattelättnad för företagen.På kort sikt bör denna skattelättnad styras till företag som investerar ochexpanderar medan den mer långsiktiga utformningen av bolagsskatten bör bliföremål för fortsatta överväganden.Enligt vår uppfattning bör först och främst bolagsskatten återgå till 30 %fr.o.m. Vidare bör den återinförda rätten att kvittaförluster av näringsverksamhet mot inkomst av tjänst avskaffas eftersom denstrider mot skattereformen och är lätt att missbruka i skatteplaneringssyfte.Det hör till saken att Socialdemokraterna i motion 1993/94:Sk51 har yrkatavslag på regeringens förslag att utvidga kvittningsrätten.En enligt vår mening viktig åtgärd för att stimulera till investeringar ochdärigenom skapa nya arbetstillfällen är att införa en möjlighet tilltillfälliga direktavskrivningar. Reglerna härom bör utformas så att företagendet första året får skriva av av de investeringar i maskiner och andrainventarier som görs --. Rättentill direktavskrivning bör begränsas på samma sätt som i 1980/81 årslagstiftning om särskilt investeringsavdrag. bör hela det belopp somåterförs från skatteutjämningsreserv inkomstbeskattas.När det gäller olika indirekta skatter har vi följande uppfattning.Reklamskatt bör enligt vår mening av konkurrensneutralitetsskäl tas ut ocksåavradio- och TV-sänd reklam. Därutöver förordar vi en fortsatt användning avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken i enlighet med motion Fi53. Enomläggningi riktning mot ökad användning av miljöskatter måste ske gradvis, varakostnadseffektiv och kunna förenas med både fördelningspolitiska och andrapolitiska mål. Vi lägger nu fram tre förslag på detta område.Det första förslaget innebär att dieselskatten för fordon i den lägstaskatteklassen, om regeringens förslag i proposition 1993/94:234 om attöverföramiljöklassystemet för oljor till den särskilda dieseloljeskatten går igenom,höjs med ett belopp motsvarande per liter till per m3.Det andra förslaget syftar till en bättre hushållning av naturgrus. Denmindre täktavgift som finns och som finansierar tillståndsgivning ochtillsyn bör, i enlighet med ett förslag av , ersättas av enmiljöskatt på naturgrus och en höjd täktavgift. Den föreslagna skattenivån är4,per ton för naturgrus samt per ton för kalksten och 0,50 krperton för övrigt material. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmareanvisningar om täktavgiftens tillämpning. Regeringen bör i detta sammanhangpröva behov av ökade medel för forskning och bidrag tillgrushållningsplaner.Det tredje förslaget går ut på att höja miljöskatterna på kväve och fosfor ihandelsgödsel så att den tidigare sammantagna avgiftsnivån i huvudsakbibehålls, dvs. att avgifterna sätts till per kg kväve och per kgfosfor, samt att införa en kadmiumavgift på per gram kadmium per tonfosfor. Erfarenheterna av de avgifter som tidigare tagits ut på användningenavhandelsgödsel har nämligen enligt vår mening visat att de har verksamtbidragittill en minskad och mer rationell användning av handelsgödsel.I tabellen nedan redovisas budgeteffekterna av våra förslag under budgetåret1994/95.Budgeteffekt 1994/95 i miljarder kronorÄndrad statsskatt + 1,0Enhetlig kapitalbeskattning (exkl. räntor) + 5,0Oförändrad förmögenhetsskatt + 0,5Skatt på alla SURV-återföringar + 1,4Oförändrad skatt på fåmansbolag + 0,2Breddad reklamskatt + 0,1Miljöavgifter + 0,8Summa budgetförstärkningar + 9,0Räntebeskattning - 1,0Återinfört utdelningsavdrag - 0,1Summa budgetförstärkningar - 1,1Direktavskrivningar - 4,1Sammanlagd budgeteffekt + 3,8Tabellen upptar endast skatteförändringarnas effekt för budgetsaldot för1994/95. Beskattningen av SURV-återföringar och direktavskrivningarna ärtidsbegränsade företeelser som dock ger en varaktig ränteeffekt. Kostnadernaför utdelningsavdrag kommer däremot att öka till dess att systemet fått fulleffekt.Vissa delar av den politik som vi företräder har ett samband medföretagsbeskattningen, och vi fullföljer våra yrkanden i dessa delar även isamband med behandlingen av proposition 1993/94:234 om vissa inkomst- ochföretagsskattefrågor, m.m. Det innebär att vi dels förordar att riksdagengodkänner de ovan angivna riktlinjerna för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken på skatteområdet, dels beslutar om de skatteförändringar somredovisats i Fi53. Om erforderliga författningsförslag inte hinner arbetasframi finansutskottet bör förslag begäras omgående av regeringen. Vi tillstyrkersåledes motion Fi30 yrkandena 1 och 2 såvitt avser skattepolitiken samt motionFi53 yrkandena 1--20.2. SkattepolitikenPeter Kling (nyd) anför följande:Sverige är i en akut kris, med hög arbetslöshet, statsfinanserna i obalansoch en galopperande statsskuld. Regeringen är handlingsförlamad och skjuterproblemen framför sig i en förhoppning att marknaden skall lösa alla problem.Det är helt nödvändigt att i grunden förändra transfereringarna, både vadgäller huvudmannaskap och nivåer. Alla budgetposter måste analyseras, ingetfårlämnas utanför. Vi får inte lämna över ett land i ekonomisk ruin till vårabarnoch barnbarn. måste nu enas om kraftfulla åtgärder för att gemensamtlösa landets ekonomiska problem. De budgetförstärkningar som Ny demokratiunderhela mandatperioden har anvisat bör prövas. Kraftiga nedskärningar i statensutgifter i t.ex. transfereringssystem, bistånd, flyktingkostnader ochorganisationsbidrag måste genomföras. Dessa nedskärningar skapar utrymme förstrategiska skattesänkningar.Skattepolitiken bör nämligen genast inriktas på ett lägre skattetryck. Detnuvarande höga skattetrycket i verkar hämmande och försvagar landetstotala ekonomi. Det skapar också ett omfattande skattefusk, som enligt vissabedömare uppgår till . beräkningaruppgår till i uteblivna skatteintäkter.Därutöver är ett sänkt skattetryck motiverat av i huvudsak fyra skäl,nämligen ett rättviseskäl, ett demokratiskäl, ett dynamikskäl och ett EU-skäl.Rättviseskälet grundar sig på att när de högsta marginalskatterna sänks måsteockså det totala skattetrycket sänkas för att det inte skall bli de med delägsta inkomsterna som får betala skatteomläggningen. Demokratiskälet innebäratt vi medborgare själva bör få bestämma över merparten av våra inkomster ochatt statens och kommunernas makt bör begränsas. Innebörden av det tredjeskälet, dynamikskälet, är att först när det samlade skattetrycket sänks får vidynamik i samhällsutvecklingen. Enligt det sista skälet, som kan kallasEU-skälet, är det nödvändigt att anpassa de svenska skatterna till deeuropeiska.Det finns all anledning att i det här sammanhanget erinra omLindbeckkommissionens förslag på skatteområdet. Kommissionen föreslog bl.a.attman skall slå vakt om 1991 års skattereform genom att avstå från att höjamarginalskatterna och undvika att införa nya asymmetrier i beskattningen. Ettannat förslag av kommissionen gick ut på att göra kapitalbeskattningen real såatt skattesatserna inte blir beroende av inflationstakten. Ytterligare ettförslag av kommissionen som bör kommas ihåg gällde att förändra skattesystemetså att det inte är mer fördelaktigt för institutioner än för privatpersonerattäga aktier. Dagens diskriminering av kapitaltillförsel till småföretagenskulledärmed minska. föreslog också att skatterna görs såsynliga som möjligt och att de alltid skall redovisas i samband medlöneutbetalningen samt pekade på behovet av snabba och kraftfulla åtgärder.Inom Ny demokrati ställer vi oss i huvudsak bakom kommissionens förslag ochmenar att de är väl värda att läggas till grund för statsmakternas fortsattaagerande på skatteområdet. Jag anser således bl.a. att en öppen redovisning avde skatter som betalas för den anställde bör redovisas pålönebeskedet. Detsamma bör gälla samtliga varuskatter, som inte är moms.Jag vill också peka på vissa andra krav på angelägna förändringar för att ökarättssäkerheten som förs fram i motion Fi31. Jag tänker bl.a. på enbegränsningav tiden och en skärpning av förutsättningarna för eftertaxering och förbudmotretroaktiv tillämpning av ändrad praxis. Jag efterlyser också klara ochentydiga direktiv till skattemyndigheterna och utökat skadeståndsansvar fördetallmänna samt en översyn av reglerna om skattebrott så att skattebrott intebedöms hårdare än brott mot person.Det är synnerligen viktigt att vidta effektiva åtgärder mot densvarta sektorn. Ny demokrati menar självklart att ekonomisk brottslighet skallbekämpas med alla medel. I detta sammanhang vill jag understryka att man börklara ut det problem som ouppklarade rån utgör för många butiksägare. Somanförs i Ny demokratis motion är det befängt och omoraliskt att en butiksägareskall tvingas betala skatt till samhället på grund av en rånförlust. Det finnsåtskilliga exempel på kioskägare som blivit rånade och sedan fått betala iskatt nästan lika mycket som summan de blivit bestulna på. I vårt krav pårättvisa ligger att ändrar på detta och genomför en lagändring sommedger avdrag för rån även för butiksägare.Mervärdesskatten gör att det höga skattetrycket är särskilt kännbart inombyggnadssektorn där skatter och avgifter utgör av den totalabyggkostnaden. Ett så högt skatteuttag omöjliggör en nyproduktion tillkostnader som kan betalas av normalhyresgästen. Detta är orsaken till att manmåste tillgripa olika former av subventioner och bidrag. Det naturliga ochmestlogiska borde vara att angripa roten till det onda, dvs. skatten, i ställetföratt försöka avhjälpa de negativa effekterna med ökade bidrag. Den enklasteåtgärden är då att minska momsen till ungefär den nivå den hade tidigare,, dvs. En minskning av subventioner och bidrag ikombination med en momssänkning ger de rätta signalerna till marknaden samtgoda förutsättningar för en naturlig konkurrensmarknad.Hushållstjänster är en annan aktuell fråga. Regeringens utredare lagt fram förslag härom i betänkandet SOU 1994:43 Ekonomiskpolitikför tjänstesektorn som vi inom Ny demokrati välkomnar. Förslaget går i korthetut på att införa en avdragsrätt för hushållstjänster. Den potentiellamarknadenför hushållstjänster är relativt stor -- utredaren anger som sannolikt50 000--60 000 nya arbeten. Om man genomför detta förslag kommer nyaföretagsformer att bildas och nya arbetstillfällen att skapas. Mängder avföräldrar kommer att slippa påfrestande dubbel- och trippelarbete. Eneffektivare kombination av hemarbete och marknadstjänster kan säkert förväntasresultera i ett ökat arbetsutbud. Förutom uppenbara livskvalitetsförtjänsterför alla berörda innebär förslaget positiva effekter på statsbudgeten. Enligten försiktig beräkning och bedömning blir resultatet iökade skatteinkomster för staten. Jag föreslår således att regeringen snarastmöjligt återkommer till med en proposition, baserad påutredningsförslaget.Tidningar och böcker bör behandlas lika. Ny demokratis förslag är att mangenomför ett utredningsförslag med denna innebörd (se SOU 1993:75 Vissamervärdeskattefrågor II). Vi vill således momsbelägga dagspressen ochsamtidigt sänka momsen för all annan press och litteratur, inkl. böcker, till12 %. Åtgärden är väl motiverad av rättviseskäl och EU-skäl och torde bli idet närmaste kostnadsneutral. Däremot skulle enligt gjorda beräkningarstatskassan förstärkas med ca en halv miljard kronor.Tobaksskatten bör höjas så att den ger en inkomstförstärkning med ca 1,5miljarder kronor. Ny demokratis förslag på denna punkt grundar sig på detstatsfinansiella läget och är motiverat även av hälsoskäl.Jag anser att bör besluta att godkänna de riktlinjer för denekonomiska politiken som redovisats ovan. bör vidare, i enlighet medvad som anförts ovan, uttala sig om nödvändigheten av ett väsentligt lägreskattetryck, en öppen redovisning av samtliga varu- och löneskatter, effektivaåtgärder mot den svarta sektorn och en avdragsrätt för rån.