bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Av det anfördaföljer vidare att syftet med motionerna Fi38 (s) yrkande 3, Fi58 (m, fp)och Fi60 (c) blir tillgodosett.Representanterna för Moderata samlingspartiet, , ochKristdemokratiska samhällspartiet har anmält en avvikande mening tilltrafikutskottets yttrande vari de anför att något initiativ i frågan -- varsplaneringsordning fastställts i stor enighet -- inte erfordras från riksdagen.De understryker emellertid det angelägna i att den nya flygplatsen kan byggasså snart som möjligt och anger att regeringen kan besluta härom trots attsärskilda medel inte har anvisats på statsbudgeten för ändamålet.Finansutskottet har under hand tagit del av förutsättningarna förfinansieringen av flygplatsen. Den totala byggkostnaden beräknas till 355miljoner kronor. , som skall vara byggherre, ägare och ävensvara för driften, svarar för . ochVärmlands läns landsting bidrar med vardera . Vidareförutsätts ett bidrag om från somförfogar över medel för att möjliggöra tidigareläggning av vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken. Dessa medel harriksdagen tidigare anvisat till arbetsmarknadspolitiska åtgärder över tiondehuvudtiteln.Det är viktigt att regeringen löser denna fråga eftersom Koncessionsnämndendömt ut den nuvarande flygplatsen. Utskottet kan konstatera att det finns ettbrett stöd för att det bör byggas en flygplats i men förordar intefrån sin utgångspunkt att ett nytt anslag upprättas för ändamålet. Det börankomma på regeringen att finna en lämplig finansieringsform för de resterandekostnaderna. Utskottet vill i sammanhanget peka på de möjligheter someventuellt finns att ta i anspråk ej utnyttjade medel på anslaget B 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under tionde huvudtiteln för innevarandebudgetår. Därigenom torde syftet med motionerna Fi38 (s) yrkande 3, Fi50 (s)yrkande 5, Fi58 (m, fp) och Fi60 (c) vara tillgodosett varför dessa avstyrks.UtbildningsdepartementetSkolväsendetRegeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. att det även för nästa budgetår skulle anvisas medel till extra insatserinom gymnasieskolan och komvux mot bakgrund av den rådande arbetslösheten.Vidare aviserades ett förslag om en ny utbildningsform s.k. utbildningscheck.Som riktvärden för planeringen angavs därvid 26 100 platser inomgymnasieskolan och 28 000 platser i komvux och med utbildningscheck.I kompletteringspropositionen lägger regeringen nu fram sina förslag pådessa punkter. Regeringen föreslår med anledning härav att 1 469 587 000 kranvisas under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m., vilket innebär en ökning med 1 421 400 000 kr.Därvid beräknas medel för statsbidrag till 26 100 platser i ett tredjegymnasieår avsett för elever som genomgått tvåårig linje i gymnasieskolan.Statsbidrag föreslås utgå med per helårsplats.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi42 att medel anvisas för 30 000platser, alltså 3 900 fler än regeringen föreslagit (yrkande 2). För dessaytterligare platser föreslås i motionen att skall anvisa 117 miljonerkronor (yrkande 3).För vuxna arbetslösa föreslår regeringen att medel avsätts motsvarande28 000 helårsplatser. Av dessa skall enligt propositionen 20 000 platseravsättas för gymnasial utbildning och påbyggnadsutbildning inom komvux och8 000 platser avsättas för utbildning finansierad med utbildningscheck.Regeringen framhåller att kommunerna enligt skollagen har ett grundansvar föratt tillgodose behoven av utbildning i komvux. De tillkommande resurserna skallalltså användas för nya platser. För både komvuxplatser och utbildningscheckarföreslås ett belopp om per helårsplats.Systemet med utbildningscheck är en nyhet som regeringen introducerar för attmöjliggöra insatser från olika utbildningsanordnare vid sidan av skolväsendet.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi42 att skall avslå förslagetom utbildningscheckar, som enligt deras uppfattning inte har något annat syfteän att skapa ytterligare möjligheter för privata utbildningsanordnare.Motionärerna vill i stället avsätta de medel som regeringen avsett förutbildningscheckar till utbildning inom komvux (yrkande 6). Om detta yrkandeavslås vill motionärerna att systemet med utbildningscheck även skall omfattadet offentliga skolväsendet (yrkande 7).Även yrkar i motion Fi32 avslag på regeringens förslag om attinföra utbildningscheckar och påpekar att den språkutbildning som efterfrågasmycket väl kan genomföras i komvux och folkhögskolan (yrkande 41). Också imotion Ub714 (v), som väcktes under allmänna motionstiden, yrkas avslag påförslaget om utbildningscheckar (yrkande 5).I fråga om antalet platser föreslår Socialdemokraterna att det förextrainsatser inom komvux skall avsättas medel för 25 000 platser i merateoretiskt inriktad utbildning och för 15 000 platser i den yrkesinriktadedelen av komvux (motion Fi42 yrkande 4). Sammanlagt föreslås alltså 40 000platser, att jämföra med regeringens förslag om 28 000. För att bestridakostnaderna för de platser i komvux som går utöver regeringens förslag föreslårde att skall anvisa (yrkande 5). Medlen föreslåsbli anvisade under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m. (yrkande 8). Enligt sistnämnda yrkande skall medlen fördelasav efter ansökan och i enlighet med de principer som gäller förinnevarande budgetår, med möjlighet till omfördelning mellan skolformerna om såbefinns nödvändigt.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi32 att anvisasutöver regeringens förslag för en kraftig ökning av antalet platser i komvux(yrkande 42).Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (UbU6y) att detinnevarande läsår beräknats medel för 40 000 extra platser för ett tredjegymnasieår. Av dessa har enligt uppgift i förevarande proposition ca 26 000platser utnyttjats. Mot den bakgrunden delar utskottet regeringens bedömningatt det nu är till fyllest att medel beräknas för 26 100 platser.Utbildningsutskottet påpekar i det sammanhanget att det anslag från vilketstatsbidrag utgår för det tredje gymnasieåret är ett förslagsanslag.Statsbidrag har innevarande budgetår utgått enligt en förordning (SKOLFS1993:15). Utskottet utgår från att det är regeringens avsikt att medlen ävenför /95 skall anvisas under ett förslagsanslag -- även om det ikompletteringspropositionen hemställs om ett obetecknat anslag -- och atträtten till statsbidrag skall regleras i förordning.Innevarande budgetår finns medel anvisade för 33 000 extra helårsplatserinom komvux. Av propositionen framgår att ca 25 000 av dessa har utnyttjats.Mot denna bakgrund delar utbildningsutskottet regeringens uppfattning att detplatsantal som beräknats i kompletteringspropositionen är tillräckligt.Systemet med utbildningscheckar innebär att insatser från olika typer avutbildningsanordnare blir möjliga, vilket utbildningsutskottet anservärdefullt. Utskottet kan inte ställa sig bakom motionsförslaget att ävenkommuner i sitt skolväsen för vuxna skall kunna utnyttja utbildningscheckarna.Yrkande 8 i motion Fi42 är enligt utbildningsutskottets uppfattningtillgodosett i propositionen.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringensförslag och avstyrka motionerna. Socialdemokraternas representanter i utskottetförordar i en avvikande mening att motion Fi42 (s) yrkandena 2--8 borde hatillstyrkts.Finansutskottet gör från sin utgångspunkt ingen annan bedömning änutbildningsutskottet och föreslår därför att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna Fi32 yrkandena 41 och 42, Fi42yrkandena 2--8 samt Ub714 yrkande 5 -- med ändring av sitt tidigare beslut(bet. 1993/94:UbU7, rskr. 208) -- till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslagpå 1 469 587 000 kr.FolkbildningenI enlighet med vad som aviserats i årets budgetproposition föreslårregeringen i kompletteringspropositionen (bil. 8 s. 7--8) att medel skallanvisas under anslaget Bidrag till folkbildningen för särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser. För 8 900 extra platser inom folkhögskolanberäknas . Vidare beräknas för särskildakurser för arbetslösa anordnade av studieförbund eller folkhögskolor.Utbildningsinsatser i svenska och främmande språk bör prioriteras. Vidare anförregeringen att det är angeläget med utbildningsinsatser i naturvetenskapligaoch tekniska ämnen.I motion Fi59 (s) yrkande 13 hemställs -- mot bakgrund av beslutunder senare år om nedskärningar på folkbildningsanslaget -- att riksdagenskall anvisa som en förstärkning av det ordinarie anslaget.Motionärerna har ingen erinran mot propositionsförslaget att -- utöverordinarie medel -- anvisa särskilda medel till folkbildningen avarbetsmarknadspolitiska skäl. I motionen begärs vidare att skallanvisa för särskilda insatser för att motverka rasism ochfrämlingsfientlighet (yrkande 15).Det ordinarie anslaget till folkbildningen bör enligt motion Fi32 (v)förstärkas med , bl.a. mot bakgrund av de arbetslösas storautbildningsbehov (yrkande 43).I sitt yttrande tillstyrker kulturutskottet (KrU10y) regeringens förslagatt av arbetsmarknadspolitiska skäl anvisa särskilda medel under anslagetBidrag till folkbildningen, nämligen för 8 900 extra platserinom folkhögskolan och för särskilda kurser inomfolkbildningen för arbetslösa.Kulturutskottet hänvisar vidare till vad som anfördes i betänkande1993/94:KrU13 att mot bakgrund av rådande statsfinansiella läge bordefölja regeringens förslag i budgetpropositionen att spara 100 miljoner kronorpå det ordinarie folkbildningsanslaget för /95. följdeförslaget (rskr. 1993/94:177). anser att det inte finnsanledning för att nu ändra ståndpunkt, varför förslagen i motionernaFi32 yrkande 43 och Fi59 yrkande 13 om förstärkningar av folkbildningsanslagetavstyrks.Vidare anförde kulturutskottet i sitt betänkande 1993/94:KrU13 attfolkbildningen har goda möjligheter att bidra till att främlingsfientlighet ochrasism motverkas. ansåg emellertid att några särskilt anvisademedel för detta ändamål inte borde anvisas. Med hänvisning till sitt tidigareställningstagande föreslår kulturutskottet att finansutskottet avstyrker motionFi59 yrkande 15. erinrar slutligen om att under vårenanvisat väsentligt utökade medel för åtgärder mot främlingsfientlighet ochrasism (prop. 1993/94:100 bil. 12 punkt D 11, bet. 1993/94:SfU14, rskr. 263).I en avvikande mening har kulturutskottets socialdemokratiska medlemmar anförtatt kulturutskottet borde ha tillstyrkt förslaget i motion Fi59 (s) yrkande 13om att anvisa ytterligare till folkbildningen samt yrkande15 om att anvisa för att bidra till att främlingsfientlighetoch rasism motverkas.Finansutskottet har för egen del ingen annan mening än vadkulturutskottet anfört. Utskottet anser därmed att med bifall tillpropositionen och med avslag på motionerna Fi32 yrkande 43 och Fi59 yrkandena13 och 15, med ändring av tidigare beslut (bet. 1993/94:KrU13,rskr. 177) till Bidrag till folkbildningen för nästa budgetår anvisar ettanslag på 2 356 038 000 kr.Bildmuseet i UmeåRiksdagen har tidigare under detta beslutat att anvisa 1 miljonkronor till i . Medlen anvisades under elfte huvudtiteln,anslaget B 33 Bidrag till vissa museer m.m. (bet. 1993/94:KrU26, rskr. 196).Bildmuseet har som huvudman. Regeringen föreslår ikompletteringspropositionen (bil. 8 punkt C 9, s. 14 och bil. 11 punktB 33 s. 2--3) att som ett särskilt åtagande bör svara förutveckling och drift av verksamheten vid . Medel för detta bör enligtregeringen anvisas under åttonde huvudtiteln, anslaget C 9 universitet:Grundutbildning, varvid anslaget B 33 Bidrag till vissa museer m.m. under elftehuvudtiteln föreslås bli minskat med . Regeringen föreslår vidareatt ytterligare anslås för , vilket medför att anslagetUmeå universitet: Grundutbildning bör ökas med 1 500 000 kr.Utbildningsutskottet redovisar i sitt yttrande (UbU6y) attKulturdepartementet gjort den bedömningen att bör tillförassammanlagt för att satsningen skall vara meningsfull. Avnämnda belopp kommer att bidra med 500 000 kr.Utbildningsutskottet föreslår i likhet med kulturutskottet (yttrandeKrU10y) att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om att Umeåuniversitet ges som ett särskilt åtagande att svara för utveckling och drift avverksamheten vid Bildmuseet.Även finansutskottet ställer sig bakom regeringens förslag ochtillstyrker att med bifall till propositionen ger universitetett särskilt åtagande att svara för utveckling och drift av verksamheten vidBildmuseet. Vidare bör med ändring av tidigare beslut (bet. KrU26,rskr. 196) med bifall till propositionen till Bidrag till vissa museer m.m. förnästa budgetår under elfte huvudtiteln anvisa ett anslag på 101 938 000 kr.Utskottet återkommer i det följande till anslagsbeloppet för universitet:Grundutbildning.Universitet och högskolor: Utbildningen av läkare och /94 infördes ett helt nytt system för dimensionering ochresurstilldelning för grundläggande högskoleutbildning. Statsmakternas styrningav utbildningsutbud och dimensionering sker numera genom det utbildningsuppdragsom för vart och ett av de statliga universiteten och högskolorna anges iregleringsbrev. Med den nya ordningen fastställs inte längre antaletnybörjarplatser i olika slags utbildning av riksdag och regering.Vid förra godkände de riktlinjer för utbildningsuppdragentill de olika universiteten och högskolorna som regeringen presenterat iproposition 1992/93:169 (bet. UbU14, rskr. I nämnda proposition (s. 50)anförde regeringen, mot bakgrund av önskemål om ökning av läkarutbildningen iUmeå, att behovet av en eventuell ökning av läkarutbildningen måste bedömas moten långsiktig prognos över tillgång och efterfrågan på läkararbetskraft i olikadelar av landet. En sådan prognos planerades då av statsrådet ochavsågs föreligga i sådan tid att hänsyn till den kunde tas i följande årsbudgetproposition, varför inget förslag om ökning av läkarutbildningen i Umeåfördes fram i den nämnda propositionen. Utbildningsministern anförde ocksåatt en ökning av antalet avlagda läkarexamina borde kunna ske inom ramen förbefintliga medel.När det gäller tandläkarutbildningen konstaterades i samma proposition(s. 51 f.) att det fanns en stor osäkerhet i bedömningen av det framtidabehovet av tandläkare. Därför föreslogs att den utökning med 10 platser itandläkarutbildning som gjordes vid /93inte skulle permanentas. Vidare nämndes att statsrådet planerade ettuppdrag till att göra en förnyad bedömning av behovet avtandläkare när utformningen av det nya ersättningssystemet i tandvårdenklarnat.De utbildningsuppdrag som givits för perioden /94--1995/96 för och de universitet som anordnar läkarutbildning resp.tandläkarutbildning innefattar angivande av vilket antal examina av resp. slagsom skall presteras samt för vilket antalhelårsprestationer inom det medicinska resp. det odontologiskautbildningsområdet som lärosätena kan påräkna ersättning under treårsperioden.I årets budgetproposition aviserade regeringen ett förslag om minskning avutbildningsuppdragen när det gäller läkar- och tandläkarutbildning. Ikompletteringspropositionen har regeringen nu lagt fram sitt förslag om detta.Utskottet tar först upp frågan om läkarutbildningen.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att bedöma denframtida efterfrågan på läkare vid olika antaganden om hälso- och sjukvårdensvolymutveckling. Arbetsgruppens rapport (Ds 1994:57) lades fram . Denviktigaste frågan när det gäller att bedöma den framtida efterfrågan på läkareär enligt regeringen antaganden om det ekonomiska utrymme som samhället medgerför expansion av hälso- och sjukvården. Det tillgängliga underlaget har lettregeringen fram till slutsatsen att de beslutade utbildningsuppdragen för demedicinska områdena är alltför omfattande, varför förslag nu läggs fram om attde skall ändras så att antalet nyantagna studenter kan minskas /95 med totalt 120.De förändringar som regeringen nu föreslår innebär att anslagen ochutbildningsuppdragen till , Lunds och samtKarolinska institutet minskas. Regeringen utgår därvid från attläkarutbildningen minskas motsvarande 120 nybörjarplatser, varav 40 avserKarolinska institutet, 20 , 40 och 20Göteborgs universitet. Inga minskningar föreslås för och Linköpingsuniversitet. Det sistnämnda har det minsta utbildningsuppdraget ilandet inom det medicinska området. När det gäller har regeringen tagithänsyn till att det fortfarande -- trots viss arbetslöshet bland läkare påandra håll i landet -- finns vakanta läkartjänster i de fyra Norrlandslänen.Socialdemokraterna, som delar regeringens uppfattning att de förra åretbeslutade utbildningsuppdragen för det medicinska området är för omfattande,föreslår i motion Fi42 yrkande 9 en minskning motsvarande sammanlagt 60nybörjarplatser, alltså hälften så många som i regeringens förslag.Motionärerna anser att dessa 60 platser bör fördelas med 30 på och 30 på (yrkandena 10 resp. 11). Ingen minskningföreslås alltså för och universitet.Ny demokrati anser i motion Fi31 att ingen minskning av utbildningsuppdragenför läkarutbildningen bör göras (yrkande 28 i denna del). Motionärerna anseratt de av regeringen anförda motiveringarna är klart planekonomiska och att detär ologiskt att regeringen inte föreslår minskningar av utbildningsuppdragennär det gäller arkitekter och civilekonomer, yrkesgrupper bland vilka det sedanflera år råder en omfattande arbetslöshet. De avstyrker minskningsförslagen närdet gäller (yrkande 31), (yrkande 32)och (yrkande 36 i denna del). För universitetavstyrker de regeringens minskningsförslag (yrkande 33 i denna del) ochföreslår i stället en ökning av utbildningsuppdraget för det medicinska områdettill motsvarande 145 nybörjarplatser (yrkande 30). För denna utökningföreslår de en anslagsökning med (yrkande 34 i denna del).Vänsterpartiet avstyrker i motion Fi32 regeringens förslag om minskatutbildningsuppdrag för det medicinska området för (yrkande 45 i denna del).I motion Fi46 (m, fp, c, kds) föreslås en ökning av utbildningsuppdragetför när det gäller det medicinska området till 135nybörjarplatser. Detta bör enligt motionärerna ske genom en omfördelning ilandet inom det totala anslaget till läkarutbildning. Även i motion Fi49 (s)föreslås en ökning i , men till 145 nybörjarplatser. I båda motionernahävdas att har färre läkarutbildningsplatser i förhållande tillinvånarantalet än någon annan region i landet och att denna situation förvärrasmed regeringens förslag. Vidare pekar motionärerna på den biomedicinskaindustrins utvecklingsmöjligheter och att den medicinska fakulteten i Göteborghar utvecklat en utbildning med naturvetenskaplig profil.Motionerna Fi40 (s) och Fi41 (fp) tar upp behovet av att ökaläkarutbildningen vid så att den motsvarar en examination av130 läkare i stället för nuvarande ca 100. Motionärerna hänvisar tillden i det föregående nämnda utredningen om den framtida efterfrågan på läkare,där det konstateras att pensionsavgångarna bland läkare ökar kraftigt omkringår 2010. Den därav följande bristen på läkare kommer först att uppstå iNorrland och inlandskommunerna, anför motionärerna.Tre motioner från allmänna motionstiden pläderar för en minskning avläkarutbildningens dimensionering. Enligt motion Ub607 (fp) är det angelägetatt vidta åtgärder för att minska det överskott som nuvarande utbildningsvolymskapar. I motion Ub608 (m) sägs att det är viktigt att snabbt halveraläkarutbildningens dimensionering. Detta bör inte ske genom att lägga ner eneller två fakulteter utan genom att antagning till utbildningen på nuvarandeorter sker en gång i stället för två. En intagning en gång istället för två förespråkas också i motion Ub676 (s), där motionären påtalardet samhälleliga slöseri som ligger i att utbilda högt begåvade studenter tillarbetslöshet. Dimensioneringen av läkarutbildningen bör därför minskas tillförmån för andra efterfrågade högskoleutbildningar, t.ex.civilingenjörsutbildning.Utbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU6y) att en minskning avläkarutbildningen under i varje fall är befogad mot bakgrundav det underlag som presenterats. En minskning motsvarande totalt 60nybörjarplatser bör göras och i enlighet med förslaget i motion Fi42 (s)fördelas med 30 platser vardera vid och Lundsuniversitet. Vid och bör däremot ingen minskningav anslagen och utbildningsuppdragen för det medicinska området företas.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen om omfördelning avutbildningsplatser så att utbildningsuppdragen vid och Umeåuniversitet skulle ökas.Finansutskottet delar regeringens bedömning beträffandeläkarutbildningens omfattning och finner det särskilt angeläget att minskaomfattningen under rådande statsfinansiella läge. Därför avstyrks motionernaFi31 yrkandena 28 i denna del, 30--34 och 36, de tre sistnämnda i denna del,Fi32 yrkande 45 i denna del, Fi40, Fi41, Fi42 yrkandena 9--11, Fi46, Fi49,Ub607, Ub608 och Ub676. Utskottet tillstyrker däremot att godkännervad regeringen anfört om läkarutbildningens dimensionering.I fråga om tandläkarutbildningen föreslår regeringen en minskning avutbildningsuppdragen motsvarande sammanlagt 110 nybörjarplatser, fördelade med50 vid , 40 vid och 20 vid Umeåuniversitet. Regeringen har tagit hänsyn till att de tidigareutbildningsuppdragen innebar en möjlighet till en ökad antagning i förhållandetill de ramar som tidigare fastställts av riksdagen.Ny demokrati avvisar i motion Fi31 yrkandena 28 och 33, båda i denna del, 35och 36 i denna del regeringens förslag när det gäller tandläkarutbildningen.Samma principiella skäl anförs som beträffande läkarutbildningen, vilkaredovisats ovan.Vänsterpartiet avvisar i motion Fi32 yrkande 45 i denna del regeringensförslag beträffande universitet.I motionerna Fi33 (fp) och Fi39 (s) anförs att tandläkarutbildningen i Umeåbör bibehållas på en anslagsnivå som motsvarar minst 50 intagningsplatser /95. I motion Fi48 (s) avvisas regeringens förslag tillminskning vid universitet.Utbildningsutskottet delar i sitt yttrande (UbU6y) regeringensuppfattning att tandläkarutbildningens dimensionering bör minskas. Minskningensstorlek är också enligt utskottets mening väl avvägd och lämpligt fördeladmellan de lärosäten som ger utbildningen. Utskottet har noterat att det nyaresurstilldelningssystemet som tillämpas har medfört attantagningen till tandläkarutbildning har ökat så att den med överstigerde planeringstal som låg till grund för anslagsberäkningen (prop.1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363).Finansutskottet, som inte gör någon annan bedömning änutbildningsutskottet, föreslår att med avslag på motionerna Fi31yrkandena 28, 33 och 34, alla i denna del, 35 och 36 i denna del, Fi32 yrkande45 i denna del, Fi33, Fi39 och Fi48 godkänner vad regeringen förordat omtandläkarutbildningens dimensionering.Regeringens förslag som finansutskottet anslutit sig till i det föregåendeangående dimensioneringen av läkar- och tandläkarutbildningen medför attanslagsbeloppen för de berörda universiteten och börförändras enligt följande. har hänsyn även tagitstill den anvisning av medel till i som utskottet behandlade iföregående avsnitt.Till universitet: Grundutbildning bör anvisas lägre änvad tidigare beslutat;: Grundutbildning bör anvisas lägre änvad tidigare beslutat;: Grundutbildning bör anvisas lägreän vad tidigare beslutat;: Grundutbildning bör anvisas utöver vadriksdagen tidigare beslutat; samtTill : Grundutbildning bör anvisas lägreän vad tidigare beslutat.Beträffande den långsiktiga bedömningen av behovet av läkare och tandläkarehar socialutskottet i sitt yttrande (1993/94:SoU6y) föreslagitfinansutskottet att göra tillkännagivanden mot bakgrund av situationen i norraSverige.Finansutskottet gör för egen del ingen bedömning av det långsiktigabehovet av läkare och tandläkare utan förutsätter att regeringen i samarbetemed berörda myndigheter beaktar relevant information om behovet och föreslår enväl avvägd dimensionering av anslagens storlek även i fortsättningen.