bet · GH01SfU24 · 1994-05-31 00:00:00 — Pensionsarbetsgruppen har efter en avvägning avolika argument stannat för att föreslå att det skall införas ettsystem för delning av pensionsrätt inom det reformeradepensionssystemet, och regeringen ansluter sig till dennaståndpunkt.Frågan om delning av pensionsrätt har noga utretts av såvälPensionsberedningen som Pensionsarbetsgruppen. Utskottet, sominte anser att ytterligare analys behövs, ställer sig bakomförslaget att möjlighet till delning av pensionsrätt mellanmakar bör införas. Enligt utskottets mening bör systemet varafrivilligt på så sätt att det krävs en gemensam anmälan avmakarna för att delning skall börja gälla och anmälan frånendast en make för att delningen skall upphöra.Regeringen föreslår att ned- resp. uppräkning skall ske ompensionsrätt överlåts från mannen resp. från kvinnan. mening bör som riktlinje gälla att den totalakostnaden för pensionssystemet, genomsnittligt sett, skall blioförändrad. Utskottet ser inget hinder för en lösning enligtregeringens förslag.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker bifall till motionerna Sf52 yrkande 2, Sf53 yrkande 2i denna del samt Sf54.BodelningPropositionenI propositionen föreslås att rätt till pension på grund avfrivillig, individuell pensionsförsäkring regelmässigt bör ingåi bodelning efter äktenskapsskillnad. Detsamma bör gälla medelpå pensionssparkonto enligt lagen (1993:931) om individuelltpensionssparande. Enligt dagens bodelningsregler kanförsäkringarna och pensionssparandet ingå om makarna är överensom det eller om det på grund av omständigheterna i det enskildafallet skulle vara skäligt att undanta försäkringen eller detindividuella pensionssparandet från bodelningen.I propositionen anges vidare att övriga former avpensionsrättigheter, dvs. pensionsrättigheter i form avavtalspension och ATP, jämkningsvis bör kunna beaktas vid enbodelning efter äktenskapsskillnad om det med hänsyn tillmakarnas förhållanden i det enskilda fallet är oskäligt attundanta dem från bodelningen. Denna ordning skulle även kunna tasikte på det reformerade pensionssystemet för situationer därmakarna inte har använt sig av delningssystemet.Regeringen anser att en särskild utredare bör få i uppdrag attutarbeta förslag till ändringar i i enlighetmed dessa riktlinjer. Arbetet skall bedrivas med sikte på attikraftträdande kan ske den 1 januari 1996.Utskottets bedömningLagutskottet har i yttrande (1993/94:LU5y) anfört att det frånlagutskottets utgångspunkter inte finns några erinringar mot attdet av regeringen förordade utredningsarbetet kommer till ståndoch bedrivs med den inriktning som angetts i propositionen. Enöversyn av bodelningsregler förutsätter dockatt förslaget om möjlighet till delning av makars pensionsrättkommer till stånd.I övrigt vill utskottet framhålla att de frågor som utredarenkommer att ställas inför i många fall kan bli lagteknisktsvårlösta, inte minst när det gäller sådana situationer därmakarna inte har använt sig av det frivilliga delningssystemet.En annan fråga som kräver särskilda överväganden gäller hurpensionsrättigheterna skall värderas vid en bodelning.Enligt lagutskottets mening är det angeläget att framlagdaförslag såvitt gäller inte leder till attregelsystemet ytterligare kompliceras.Socialförsäkringsutskottet, som ovan tillstyrkt förslaget omdelning av makars pensionsrätt, delar lagutskottets uppfattningoch anser att bör godkänna riktlinjerna i dettaavseende.GarantipensionPropositionenI propositionen föreslås att i det reformerade systemet skallfr.o.m. en garantipension ersätta nuvarandefolkpension och pensionstillskott samt det särskildagrundavdraget för folkpensionärer vid beskattning.Garantipensionen skall utgöra en utfyllnad till en viss lägstanivå och utgöra ett tillskott till pensionen för dem medbegränsad inkomstrelaterad pension. För dem som inte har någoninkomstrelaterad pension skall garantipension ges som en fastlägstagaranti. Garantipensionen skall vara skattepliktig.Beträffande nivån på garantipensionen föreslås följande.En pensionär som saknar inkomstrelaterad pension skall varaberättigad till ett grundskydd på för år räknat 2,1 basbeloppför ensamstående och 1,87 basbelopp för gift pensionär(lägstagarantinivå). Detsamma skall gälla för en pensionär somhar så låg inkomstrelaterad pension att den tillsammans medgarantipensionen understiger angivna belopp.För övriga pensionärer skall garantipensionen ge en vissutfyllnad till den inkomstrelaterade pension som pensionstagarenhar tjänat in rätt till. Avtrappning av garantipensionensbasnivå mot inkomstrelaterad pension skall emellertid inte göraskrona för krona utan med lägre procenttal för att garantera attden totala pensionen blir högre ju högre den inkomstrelateradepensionen är. Vid uttag av pension skallavtrappning göras som om uttaget av den inkomstrelateradepensionen gjorts . Vid senare uttag skallfaktiskt pensionsbelopp beaktas.Garantipensionens basnivå skall vara 2,0 basbelopp för enensamstående pensionär. Denna basnivå reduceras avinkomstrelaterad pension till den del denna inte överstiger 2,0basbelopp. För inkomstrelaterad pension därutöver och upp till3,0 basbelopp görs en reduktion med 50 %.För en gift pensionär skall basnivån vara 1,77 basbelopp.Reduktion görs av inkomstrelaterad pension som inteöverstiger 1,77 basbelopp och av inkomstrelateradpension därutöver och upp till 2,655 basbelopp.Garantipensionen skall avtrappas också mot inkomstrelateradpension från det reformerade pensionssystemet och motfolkpension och ATP som beräknas enligt hittillsvarande regler.Avtrappning skall också ske mot avtalspension ochinkomstrelaterad utländsk pension. Även änkepension från ATPskall beaktas.I propositionen anges beträffande förslaget attavtalspensioner skall reducera garantipensionen att regeringenhar för avsikt att ta upp frågan till ny prövning i särskildordning. Därvid skall mer ingående prövas två handlingslinjer,nämligen om även frivilliga individuella pensionsförsäkringarskall beaktas eller om avtalspensioner inte skall beaktas.Garantipensionsnivåerna skall vara prisindexerade, och varjeår skall göras en prövning av rätten till och storleken avutfyllnad från garantipensionssystemet.För rätt till oavkortad pension skall i princip krävas 40 årsbosättningstid i . Den närmareutformningen av dessa regler får beredas vidare. I propositionenanges att uppdrag att undersöka möjligheterna attlösa problemet med försörjningen för invandrare med begränsadrätt till folkpension skall redovisas till hösten1994.MotionerI motion Sf52 av m.fl. (v) anser motionärernaatt garantipensionen bör vara högre, 2,6 basbelopp, och attnivån bör vara samma för gifta och ensamstående samt attavtrappning bör göras även mot inkomst av förmögenhet ochindividuella pensionsförsäkringar. Vidare efterlysermotionärerna klarlägganden avseende hur bostadstillägget skallrelateras till den reformerade ålderspensionen liksomkonsekvenserna av slopandet av det särskilda grundavdraget.Motionärerna begär i yrkande 3 ett tillkännagivande härom.I motion Sf56 redovisar och ()marginaleffekter som uppstår på grund av förslaget attgarantipensionen skall minska även till följd av inkomst avavtalspension. Enligt motionärerna kommer avtalspensionmotsvarande löneinkomster på upp emot sex basbelopp (ca 211 000kr) att jämkas med garantipension. Detta innebär att eninkomsttagare får begränsad nytta av avgiften föravtalspensionen. På grund av den föreslagna samordningen skulledet inte ens bli meningsfullt för fackföreningsrörelsen attsluta avtal om bättre pensioner för de lägst avlönade. Däremotblir det fritt fram för högavlönade att förhandla till sig högreavtalspensioner utan statlig inblandning. Motionärerna begär iyrkande 2 ett tillkännagivande om behovet av en smidigsamordning mellan avtalspension och det offentligapensionssystemet.I motion A815, väckt under den allmänna motionstiden, anförKarin m.fl. (c) att en självständig ekonomi är grundenför jämställdhet. Det nya reformförslaget bygger på att helalivsinkomsten utgör pensionsunderlag, och motionärerna är räddaför att pensionsklyftorna ökar på detta sätt. De anser att etträttvist pensionssystem förutsätter en rejäl grundpension, ochde begär i yrkande 39 ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening kommer den föreslagnagarantipensionen att innebära ett gott grundskydd förpensionärer. Den är också så konstruerad att den som har eninkomstrelaterad pension under 3,0 basbelopp -- men över 0,4basbelopp -- alltid kommer att få garantipension som etttillskott till den inkomstrelaterade pensionen.Vad gäller olika nivåer för gifta resp. ensamståendepensionärer konstaterar utskottet att, enligt vad som anges ipropositionen, det skulle innebära betydande kostnader förpensionssystemet att åstadkomma pensionsnivåer som är likaoavsett civilstånd. Regeringen anser det rimligt att dessa medelanvänds till mer angelägna delar av grundskyddet, och utskottetdelar denna uppfattning.Beträffande förslaget om avtrappning mot avtalspensioner angesi propositionen följande.Enligt regeringens bedömning kan principiella invändningarriktas mot en ordning som innebär att kollektiva och privatapensionslösningar behandlas på olika sätt vid avräkningen avgarantipensionen. Skäl kan anföras för att i detta hänseendejämställa avtalspensioner och alla eller vissa former av pensionfrån frivilliga individuella pensionsförsäkringar. En sådanlikabehandling skulle kunna åstadkommas enligt endera av tvåhandlingslinjer.En möjlighet är att avräkna också pensioner från frivilliga,individuella pensionsförsäkringar. Detta skulle innebäraminskade kostnader för garantipension på ca 400--600 miljonerkronor. Härigenom skulle dock uppkomma gränsdragningsproblemgentemot kapitalinkomster.Regeringen anger att förslaget i princip innebär ettöverförande till garantipensionssystemet av nuvarandeskatteregler för reducering av det särskilda grundavdraget förpensionärer. De nuvarande reglerna härför tillkom för kort tidsedan och har sin grund i särskilda överväganden beträffandebl.a. risken för snedvridningseffekter till följd avomdisponering av kapital. Regeringen anser inte att avsteg nubör göras från vad som sålunda beslutats beträffande detsärskilda grundavdraget. Att beakta även kapitalinkomster vidavräkningen är en lösning som av bl.a. praktiska ochadministrativa skäl inte kan komma i fråga.I propositionen anges vidare att den andra handlingslinjenskulle vara att man avstår från att beakta avtalspensioner vidberäkningen av garantipension. Denna lösning skulle emellertidställa sig mycket kostnadskrävande. Den kan beräknas ökakostnaderna för garantipension med ett belopp om ca 2 miljarderkronor efter skatt. Något utrymme för att öka statenspensionsutgifter och därmed belastningen på statsbudgeten medårliga belopp i denna storleksordning finns inte. Regeringen haremellertid, som ovan nämnts, för avsikt att ta upp frågan tillny prövning i särskild ordning. Därvid kan mer ingående prövasde två alternativa handlingslinjer som här berörts, och deadministrativa konsekvenserna och gränsdragningsproblemen kan dåbelysas närmare. Även effekterna för individen av olikalösningar kan då ges en mer utförlig belysning.Skatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande att det särskildaavdraget för pensionärer försvinner. Eftersom det särskildaavdraget inte längre avtrappas mot kapital och kapitalinkomsteroch heller inte påverkas av privata pensionsförsäkringar är detenligt skatteutskottet inte motiverat att låta garantipensionenbli beroende av sådana förhållanden.Socialförsäkringsutskottet kan med hänvisning till det anfördaställa sig bakom de redovisade riktlinjerna förgarantipensionen. Utskottet har därvid noterat att effekternavad gäller samordningen med avtalspension skall övervägas isärskild ordning. Vad gäller bostadstilläggen anges ipropositionen att dessa bör kvarstå i princip oförändrade.Nivåer m.m. måste dock anpassas till reglerna förgarantipension. Något klarläggande i denna del behövs inte nu.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker bifall till motionerna Sf52 yrkande 3 och Sf56 yrkande2. Motion A815 yrkande 39 får i huvudsak anses tillgodosett medpropositionens förslag.Pensionens storlek och flexibilitetPropositionenÅlderspension inom den reformerade pensioneringensfördelningssystem skall kunna tas ut som hel, tre fjärdedels,halv eller en fjärdedels pension tidigast . Viduttag därefter växer pensionen efter försäkringsmässigaprinciper för som den lämnas outtagen. Någon övregräns för uppräkningen finns inte. Ett uttag kan återkallas helteller delvis och när så önskas kan pension helt eller delvisbörja uppbäras på nytt.Vid fastställandet av den årliga ålderspensionen frånfördelningssystemet divideras den sammantagna pensionsrätten medett s.k. delningstal. Vid bestämmandet av delningstalet beaktasåterstående medellivslängd vid pensioneringstillfället,befolkningsdödlighet under förvärvsåren, inkomstskillnadermellan män och kvinnor och en viss diskonteringsränta. Ettdefinitivt delningstal fastställs för varje årsklass vidingången av det år då personerna i fråga fyller 65 år.Delningstalet baseras på livslängdsstatistik för den då senastkända femårsperioden.I propositionen redovisas uppgifter om delningstal (vid endiskonteringsränta om ) och återstående medellivslängd vid65 års ålder. Medellivslängden för perioderna 1998--2002 ochdärefter baseras på prognos år 1994.Livslängdsstatistik Delningstal Återstående medellivs-avseende åren vid längd vid 65 år1988--1992 12,9 17,2 år1998--2002 13,8 18,2 år2008--2012 14,3 18,7 år2018--2022 14,6 18,9 årI propositionen ges också exempel på ålderspensionens storleki förhållande till medelinkomsten under livet, uppräknad medPGI-index, för två olika delningstal och olika antalintjänandeår vid en pensionsavgift på 18,5 %.Antal Pension i % av medelinkomst under livetintjänandeår delningstal 12,9 delningstal 14,530 38 %40 51 %45 58 %Som illustration till hur stor pensionen blir vid uttag vidolika åldrar vid en medellivslängd enligt statistik för åren1988--1992 och real inkomsttillväxt redovisas ipropositionen följande tabell.Pensions- Delningstal Återstående Pension i % av 65-årspensionenålder medellivs- förvärvsarbete tilllängd pensionen61 år 15,6 70 %62 år 14,9 77 %63 år 14,3 83 %64 år 13,6 91 %65 år 12,9 100 %66 år 12,2 110 %67 år 11,5 121 %68 år 10,9 133 %69 år 10,2 147 %70 år 9,6 162 %Av tabellen framgår att om ålderspension börjar lyftas före 65års ålder reduceras pensionen på försäkringsmässiga grunder,dvs. delningstalet blir högre. På motsvarande sätt minskardelningstalet vid pensionering efter och det årligapensionsbeloppet blir då högre. Av den fjärde kolumnen framgårför olika pensionsåldrar pensionens storlek jämfört medpensionsbeloppet vid pensionsålder i det fall att ingenpensionsrätt intjänas efter . Tabellens sista kolumnvisar pensionens storlek i procent av 65-årspensionen vidfortsatt förvärvsarbete fram till pensioneringen. Denförsäkringsmässiga korrigeringen av pensionsbeloppet är merexakt bestämd än i dagens system vid förtida/uppskjutet uttag.För att ett tidigt uttag inte skall subventioneras genomgarantipensionen föreslås att garantipensionen alltid skallberäknas utifrån den inkomstrelaterade pension som skulle hautgått om uttaget gjorts vid uppnådd garantipensionsålder, dvs.vid ålder.Med ett sådant beräkningssätt kan ett uttag före 65 årinnebära att den inkomstrelaterade pensionen tillsammans medgarantipensionen, som vid uttag före också skall varaförsäkringsmässigt beräknad, reduceras till en nivå under denlägsta nivån för grundskyddet. För att förhindra att enpensionär livsvarigt blir hänvisad till att leva på en pensionunder grundskyddets lägsta nivå skall därför uttag avålderspension inte få göras före fyllda om deninkomstrelaterade pensionen tillsammans med garantipensionen vidtiden för uttaget understiger 2,1 basbelopp för ensamstående och1,87 basbelopp för ogift pensionär. Vid uttag av partiellpension får denna prövning göras medutgångspunkt från storleken av den beräknade helaålderspensionen.Den utgående ålderspensionen från fördelningssystemet beräknadper år fastställs med utgångspunkt från en fast tillväxtnorm. IPensionsarbetsgruppens förslag angavs denna till . Fråganom vilken tillväxtnorm som skall tillämpas skall beredas vidare,och förslag skall föreläggas under 1995.Vid den slutliga beräkningen av varje års aktuella pensionanvänds ett s.k. pris- och följsamhetsindex. Detta index räknasfram genom att den verkliga tillväxten korrigeras med dentillväxtnorm som använts vid fastställandet av den årligapensionen. Förändringar i tillväxten mäts med hjälp av sammaPGI-index som används för den årliga uppräkningen avpensionsrätten, dvs. ett medelvärde av de tre senast kända årenspensionsgrundande inkomster. Om tillväxten varit lägre än dentillväxtnorm som använts vid fastställandet av ålderspensionenreduceras prisindexuppräkningen härmed. Har tillväxten varithögre, räknas pensionen upp med prisindexet jämte skillnadenmellan verklig tillväxt och normtillväxt.I fråga om ålderspension inom premiereservsystemet skall gällai huvudsak samma regler för pensionsuttag. De försäkrade skallkunna välja att ta ut sådan pension livsvarigt eller under femeller tio år.I propositionen föreslås även att arbetstagare skall fålagstadgad rätt att kvarstå i arbete till fr.o.m.år 1997 och till . Undantag börunder vissa förutsättningar kunna göras för särskildayrkesgrupper. Enligt regeringen kan tvingande lagstiftning bliaktuell om inte avtal mellan arbetsmarknadens parter med dennainnebörd träffats senast . Särskildaregler för arbetstagare inom vissa yrkesområden bör övervägas iden fortsatta beredningen.MotionKarin Wegestål och () anför i motion Sf56 bl.a.att spärregeln, att pensionsrätt som understiger garanti- ellergrundpension inte får tas ut , kommer attmedföra att mycket stora medborgargrupper kommer att varatvingade att arbeta fram till , även om de skullevilja sluta tidigare. Motionärerna hänvisar till en nyligenavgiven rapport från , enligt vilkenklasskillnaderna ökar när det gäller ohälsan. Ohälsotalet ökarstarkt för arbetare i allmänhet och arbetarkvinnor i synnerhet.På grund av skillnader i (o)hälsa blir enligt motionärernaflexibel pensionsålder möjlig för vissa, och omöjlig för andra.Även dödligheten är påtagligt högre inom arbetargruppen än inomtjänstemannagrupperna, vilket innebär att arbetare systematisktbetalar avgifter som inte står i proportion tillålderspensionsförmånerna. Mot denna bakgrund förordarmotionärerna i yrkande 1 en studie över den klassbundna ohälsani förhållande till pensionssystemets utformning.Utskottets bedömningI det reformerade pensionssystemet bestäms deninkomstrelaterade ålderspensionen på grundval av den vidtillfället intjänade pensionsrätten och ett delningstal som ärstörre ju tidigare ålderspensionen tas ut. Det behövs därförinte någon allmän pensionsålder i det nya systemet. En nedregräns för uttag av pensionen skall dock bestämmas till 61 år.Personer som fortsätter att förvärvsarbeta ålderkommer däremot att tjäna in ytterligare pensionsrätt samtidigtsom delningstalet minskar.För att hantera andra delar av pensionssystemet skall dockfinnas en normaltidpunkt för övergång till ålderspension, en s.kgarantipensionsålder, som bestäms till 65 år.Utskottet anser att det reformerade systemet härigenom kommeratt innebära en flexibel pensionsålder som det alltidkommer att löna sig att fortsätta förvärvsarbeta efter . Utskottet ifrågasätter emellertid om den spärregel somföreslås vid lägre pensionsnivåer är rätt avvägd. Spärregeln,som även berörs i motion Sf56, motiveras av att en pensionärinte skall leva på en lägre pensionsnivå än grundskyddets.Samtidigt kommer den att motverka flexibiliteten ipensionsåldern. Något undantag för den som t.ex. haravtalspension eller privata pensionsförsäkringar har inteangivits. Enligt utskottet kan de skilda nivåerna förensamstående resp. gift pensionär möjligen få den effekten attden vars make fortfarande förvärvsarbetar inte kan ta ut sinpension medan den vars make har pension kan göra det.Enligt utskottets mening bör utformningen av en spärregelberedas ytterligare. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Härigenom tillgodoses också i viss månmotion Sf56 yrkande 1.En studie av ohälsan enligt vad som föreslås i motionen skulleenligt utskottets mening vara av intresse för bedömningen av detsociala trygghetssystemet i stort. Utskottet, som gärna ser atten sammanhängande studie av ohälsan kommer till stånd, finnerdock inte skäl att enbart med hänsyn till pensionsreformenförorda en särskild studie, varför motionen i övrigt avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övriga delar.Övergångsreglering på förmånssidan20-delsinfasningPersoner som är födda åren 1935--1953 skall omfattas av dereformerade reglerna i varierande utsträckning enligt en metodför 20-delsinfasning.20-delsinfasningen innebär att en del av ålderspensionenberäknas enligt de reformerade reglerna medan resten beräknasenligt det hittillsvarande regelsystemet. Utgåendeålderspension utgör summan av relevant antal 20-delar av helpension enligt resp. regelsystem. Den del som härrör frånnuvarande regelsystem räknas i förekommande fall om vidcivilståndsändring.Pensionsrätt som intjänas av personer födda --1953 för årefter det då de fyllt skall tillgodoräknas fullt ut inomdet reformerade pensionssystemet.Personer som omfattas av 20-delsinfasningen tillförsäkrasgenom en särskild garantiregel rätt att alltid få eninkomstrelaterad pension som storleksmässigt motsvarar den folk-och tilläggspension som de skulle ha erhållit om de vid ingångenav hade varit och pensionen hade beräknats heltenligt nuvarande regelsystem och på grundval av depensionrättigheter som intjänats fram t.o.m. . Den enligtdenna särskilda garantiregel beräknade ålderspensionen räknasupp med prisindex till . Om denna pension är högreän den enligt 20-delsinfasningen utges ett tillägg upp tilldenna högre nivå.Utskottet anser att den föreslagna 20-delsinfasningen innebären smidig övergång till det nya systemet, och utskottettillstyrker riktlinjerna i denna del.Pensionsrätt för förfluten tidI det reformerade ålderspensionssystemet skallpensionsgrundande inkomst tillgodoräknas för tid föreikraftträdandet på grundval av den pensionspoäng för ATP -- medtillägg för en poäng -- som registrerats i ATP-poängregistret.Inkomster som i förfluten tid understigit ettbasbelopp liksom inkomster grundar intepensionsrätt i det nya regelsystemet.Pensionsrätt som i det reformerade pensionssystemettillgodoräknas för år i förfluten tid räknas upp med PGI-indexfr.o.m. det året.Utskottet tillstyrker riktlinjerna i detta avseende.Nuvarande pensionssystemAllmäntI propositionen anges att nuvarande pensionssystem, medundantag för frågor som uttryckligen behandlas i propositionen,kan bli föremål för förändringar och prövas i den sedvanligabudgetberedningen, dock med hänsyn till det reformeradesystemets principiella krav.Övergångsvis garantipensionDet nuvarande grundskyddet i form av folkpension ochpensionstillskott skall vid ingången av för alla som ärfödda eller tidigare ersättas med en övergångsvisgällande garantipension, som de särskildaskattereglerna för pensionärer avskaffas. Alla utgåendeålderspensioner omräknas till en beskattad garantipension.