bet · GH01JoU13 · 1994-03-17 00:00:00 — 327).Med anledning av vad som anförts i motionerna Jo231 (nyd) ochJo233 (s) yrkande 11 beträffande utökade möjligheter tillbetesdrift i omställningen vill utskottet anföra följande.Enligt utskottets mening är syftet med omställningsstödet attstimulera till en snabb och varaktig omställning av åkermarkenfrån livsmedelsproduktion till annan produktion. Stödet skallsåledes medverka till att varaktiga, nya och alternativaförvärvsmöjligheter inom jordbruksnäringen skapas. fårinte naturvårds- och kulturmiljövärden tillåtas att ta skada pågrund av vidtagna omställningsåtgärder. Omställningsstödet bördock inte ses som ett komplement eller en ersättning för depermanenta stödformer för landskapsvård som införts. I dettasammanhang bör även observeras att omställningsstöd lämnas underbudgetåren 1991/92--1993/94 och att sista ansökningstillfälletför sådant stöd var . Mot bakgrund av detanförda är utskottet inte berett att med utgångspunkt från vadsom föreslagits i motionerna utvidga möjligheterna tillomställningsstöd. Utskottet avstyrker därmed motionerna Jo231(nyd) och Jo233 (s) yrkande 11.I motionerna Jo201 (fp), Jo203 (fp) och Jo209 (s) framförsyrkanden rörande interna organisation ocharbetsrutiner. En myndighets interna organisation ocharbetsrutiner beslutas av myndigheten själv. Detta reglerashuvudsakligen i verksförordningen (1987:1100) resp. internarbetsordning. När det gäller frågan om underrättelse tillmarkägaren beträffande beslut om omställningsstöd som omfattararrenderad mark vill utskottet dessutom anföra följande. Beslutom stöd och utbetalning av stödbelopp har fått ske utan attmyndigheten har haft någon kännedom om vilka åtgärder sombrukaren vid ansökningstidpunkten avsåg att genomföra. Mot dennabakgrund fick ansvaret för om en åtgärd kunde genomföras och blivaraktig läggas på jordbrukaren. En mycket stor del avåkermarken i brukas genom någon form av nyttjanderätt.En underrättelseskyldighet i enlighet med motionen skulle bl.a.innebära att måste införskaffa uppgift om hurstor del av omställningsarealen som ligger på mark som brukasmed nyttjanderätt och vem som är ägare till marken. Detta skulleinnebära ännu mer omfattande krav på uppgiftslämnande frånbrukarens sida och dessutom medföra ett omfattandeadministrativt merarbete för stödmyndigheten. Vidare börobserveras att av jordbruksföretagen varje årberörs av både brukar- och arealförändringar. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Jo201 (fp), Jo203 (fp) och Jo209(s).10. Rådgivning och utbildning (B 10)PropositionenFrån anslaget utbetalas medel för informations-, rådgivnings-,utbildnings- och utvecklingsinsatser för att underlättajordbrukets omställning och för landskapsvård som ett led iomställningen av jordbruket.I propositionen framhålls bl.a. att de utökade rådgivnings-och utbildningsinsatser som enligt det livsmedelspolitiskabeslutet skall genomföras är mycketangelägna. Det är också viktigt att utbildning i och informationom EU-frågorna lyfts fram i arbetet. Prisregleringsmedel bördock inte tillföras verksamheten. Enligt regeringen bör anslagetföras upp med för /95.MotionernaI motion Jo230 (v) yrkas att till Rådgivning ochutbildning för /95 anvisar utöverregeringens förslag eller således (yrkande 5).Enligt motion Jo232 (nyd) bör till Rådgivning och utbildning /95 anvisas ett lägre belopp än vadregeringen föreslagit eller således (yrkande 18).När det gäller lantbruksskolornas och hushållningssällskapensställning inom rådgivning och utbildning framförs synpunkter itre motioner. Enligt motion Jo204 (m) är det angeläget att medelanslås till rådgivning och utbildning eftersomomställningsarbetet långt ifrån är genomfört. Det är mycketvärdefullt att den verksamhet som startat på fleranaturbruks/lantbruksskolor kan fullföljas . Hur ifrågavarande anslag skall disponeras föratt möjliggöra verksamheten får det ankomma på regeringen attavgöra. I motion Jo213 (fp) yrkas att hos regeringenskall begära att under anslaget riktas tillutveckling av kunskapscentra vid lantbruksskolorna. Det voreenligt motionären mycket olyckligt om stödet tillutvecklingsarbete avbryts eller att oklarhet får råda om vad somgäller. Enligt motion Jo220 (kds) yrkande 1 börhushållningssällskapens ställning i den lokala rådgivningen ochutbildningen stärkas. Utbildningen får inte ensidigt varainriktad på optimal ekonomi för det enskilda företaget utankompletteras med helhetssyn. Därvid bör beaktas vad olikaåtgärder innebär i fråga om nationell och global förbrukning avråvaror. Hushållningssällskapen kan bl.a. utnyttjas för attutveckla lokalt anpassad odlingsteknik. Där förutsättningarfinns bör sällskapens ställning därför stärkas i rådgivningenoch utbildningen.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under punkt B 10 och tillstyrker därförregeringens förslag. Därmed avstyrks motionerna Jo230 (v)yrkande 5 och Jo232 (nyd) yrkande 18.Utskottet behandlade bl.a. vissa förslagbeträffande lantbruksskolornas roll i fortbildning ochrådgivning m.m. (1992/93:JoU20). Härvid konstaterades att det,inte minst mot bakgrund av att utbildningen inom jordbruk ochträdgårdsnäring till så stor del utgörs av specialistkurser, varav stor betydelse att behoven avfortbildning och kompetensutveckling kunde tillgodoses. Detframstår som naturligt att den ökade fortbildnings- ochrådgivningsverksamheten inriktas på ekonomi ochproduktionsteknik. Utskottet anslöt sig därmed till regeringensförslag om stöd till de naturbruks/lantbruksskolor som utvecklarsin roll som förmedlare av kunskaptill yrkesverksamma inom näringarna. Isammanhanget framhöll utskottet även att anpassningen till EUoch avregleringen av det svenska jordbruket kommeratt ställa allt större krav på de aktiva näringsutövarnasföretagsekonomiska kunskaper och därmed på den undervisning somges vid lantbruksskolorna. I likhet med jordbruksministern ansågutskottet att det bör ankomma på att i samrådmed berörda myndigheter och organisationer utforma ramarna fördet ovan beskrivna utbildningsprogrammet, villkoren för stödetsamt fördelningen av för ändamålet tillgängliga medel. Utskottetvidhåller den nu redovisade inställningen beträffande detfortsatta arbetet med att utveckla lantbruksskolornas roll ifortbildning och rådgivning. Såvitt utskottet kan bedöma innebärinte heller regeringens förslag i denna del någon förändring iförhållande till tidigare ställningstagande. Utskottet anslutersig därmed till regeringens bedömning att de utökaderådgivnings- och utbildningsinsatserna, som enligt detlivsmedelspolitiska beslutet skall genomföras underomställningsperioden, är fortsatt mycket angelägna. Vidare börbetydelsen av utbildning i och information om EU-frågorna lyftasfram i arbetet. Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen på detta område och vid behov vidtar de ytterligareåtgärder som kan anses nödvändiga för att stödja ifrågavarandeverksamhet. Mot bakgrund av vad som tidigare anförts omomställningsåtgärder m.m. anser utskottet i likhet medregeringen att prisregleringsmedel inte bör tillförasverksamheten. Enligt utskottets bedömning är syftet medmotionerna Jo204 (m) och Jo213 (fp) med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.Med anledning av de i motion Jo220 (kds) yrkande 1 framfördasynpunkterna beträffande hushållningssällskapens roll i denlokala rådgivningen vill utskottet framhålla följande. I sambandmed ovan nämnda behandling av förslaget om lantbruksskolornasroll i fortbildning och rådgivning m.m. framhöll utskottet ävenatt statens engagemang i rådgivningen till jordbruket börbegränsas till den information och service som är förknippad medmyndighetsutövning och till de tillfällen då det ligger isamhällets intresse att rådgivning används som medel för attfrämja jordbruksnäringens utveckling. Även om staten har ettavgörande inflytande över hur de allmänna medlen används innebärinte detta att de är förbehållna statliga rådgivningsorgan. Medmålsättningen att tillgängliga finansiella och personellaresurser i regionen används så effektivt som möjligt bör avsattamedel kunna disponeras för rådgivning antingen i statlig regieller genom upphandling på marknaden. Såväl rådgivningensinriktning som omfattning, liksom sambanden mellan rådgivningoch myndighetsutövning eller andra myndighetsanknutna uppgifter,förväntas variera över åren. Det bör därför avgöras från falltill fall vilket sätt som är det mest effektiva för attgenomföra ett statligt rådgivningsprogram. Utskottet, som integör någon annan bedömning än motionärerna vad avserhushållningssällskapens kompetens m.m. på ifrågavarande område,finner således att hushållningssällskapen är oförhindrade atttillsammans med övriga rådgivningsorgan delta i den regionalaupphandlingen. Enligt utskottets bedömning är syftet med motionJo220 yrkande 1 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett.Yrkandet påkallar således ingen ytterligare åtgärd.11. Stöd till sockerbruket på m.m. (B 11)PropositionenUnder detta anslag har anvisats stöd till sockerbruken påÖland och . Enligt beslut skall stöd lämnasunder en övergångsperiod. sockerbruk har lagts ned.Det statliga stödet till sockerbruk lämnas längst t.o.m.1995 års betkampanj.Enligt regeringen bör anslaget föras upp med 12 500 000 krunder /95 som stöd för driften av Romasockerbruk.MotionenI motion U511 (c) konstateras att i samband medbeslutet om att stödet till sockerbruk skulle upphöra år1995 uttalade att regeringen borde återkomma till idet fall problem skulle uppstå att få fram alternativsysselsättning. Arbetsmarknadssituationen på är f.n.betydligt sämre än vad som kunde förutses förriksdagsbeslutet. Trots intensiva försök har det inte lyckatsatt få fram någon sysselsättning som ens i begränsad omfattningskulle kunna motsvara sockernäringens betydelse. Det är hög tidatt aktualisera en omprövning av beslutet om stöd till dengotländska sockernäringen. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag om fortsatt stöd till sockernäringen påGotland (yrkande 2).Utskottets övervägandenRegeringens förslag om medelsanvisning tillstyrks.Vad gäller konsekvenserna av en nedläggning av sockerbruket iRoma framhöll utskottet i samband med riksdagsbehandlingen avdenna fråga bl.a. följande (1990/91:JoU25). Med hänsyn till despeciella omständigheter som råder för del måste änstörre ansträngningar göras för att försöka få fram alternativ sysselsättning för demsom kommer att drabbas av nedläggningen. En avveckling av stödetkräver noggranna överväganden och kraftfulla insatser för attbegränsa de negativa verkningarna för sysselsättningen på ön. Desamlade resurserna bör inriktas mot tillskapande av alternativsysselsättning till den föreslagna tidpunkten för upphörande avstödet. Med det anförda tillstyrkte utskottet regeringensförslag vad avser övergångsperiodens längd. Utskottetkonstaterade vidare att regeringen bör återkomma till riksdageni det fall problem skulle uppstå att få fram alternativsysselsättning. beslutade i enlighet med utskottetsförslag.Utskottet delar de i motion U511 yrkande 2 redovisadesynpunkterna när det gäller sockernäringens betydelse förnäringsliv och sysselsättning på . Sockerodlingen ärockså av stor betydelse för det gotländska jordbruket. Vidarekan konstateras att arbetsmarknadssituationen på i vartfall inte förbättrats sedan /91. Mot bakgrund avutskottets tidigare ställningstagande och beslut idenna fråga får förutsättas att regeringen noga följerutvecklingen på detta område och återkommer till medde förslag som kan anses erforderliga. Utskottet anser inte attnågot ytterligare uttalande från med anledning avmotion U511 (c) yrkande 2 är påkallat.12. skogspolitiska beslutRiksdagen beslöt om en ny skogspolitik (prop.1992/93:226, bet. JoU15, rskr. Beslutet innebar attmiljömålet införs som ett grundläggande mål i skogspolitiken ochatt miljömålet jämställs med produktionsmålet. Skogspolitikensmedel skall liksom vara av rättslig, ekonomisk ochadministrativ art. Skogsägaren ges större frihet i valet avskogsbruksåtgärder som hon eller han får ökat ansvarför att naturvårdsintressena tillgodoses. Sedanskogsvårdsavgiften avskaffats har det statliga stödet tillskogsbruket minskat. Det ankommer på näringen att ta detekonomiska huvudansvaret för skogsvården. I gengäld haradministrationen förenklats.Det statliga stödet till skogsbruket begränsas i regel tillatt omfatta bidrag till vissa natur- och kulturvårdsåtgärder,ädellövskogsbruk och kalkning av skogsmark.Genom riksdagsbeslutet ändrades skogsvårdslagen (1979:429) ochutgavs i en ny författning (1993:553). Regeringen har därefterutfärdat en ny skogsvårdsförordning (1993:1096) och enförordning (1993:1272) med ny instruktion för ochskogsvårdsstyrelserna. har utfärdat nyaföreskrifter och allmänna råd om statligt stöd till skogsbruket(SKSFS 1993:1) samt föreskrifter och allmänna råd tillskogsvårdslagen (SKSFS 1993:2). Skogsvårdslagen och flertaletföljdförfattningar har trätt i kraft så sent som den 1 januari1994; stödföreskrifter dock ett halvt årtidigare (med undantag av de paragrafer som rör stödet tillädellövskogsbruk).MotionernaMed hänsyn till att skogspolitiken undergått engenomgripande översyn har utskottet funnit lämpligt att i dettasammanhang ta upp samtliga skogsmotioner från allmännamotionstiden. Inledningsvis behandlas allmänna skogspolitiskamotionsyrkanden.I den socialdemokratiska gruppmotionen Jo311 (s) framförsyrkanden av både internationell och nationell räckvidd.Motionärerna erinrar om det arbete som pågår i FN:s kommissionför hållbar utveckling med att fullfölja och vidareutveckla deskogsprinciper som antogs vid i . Enligt motionen bör uttala att ävenfortsättningsvis bör delta aktivt och presentera förslag förlångsiktigt hållbar skötsel av världens skogar (yrkande 1). Pådet nationella planet bör göra ett tillkännagivande omett samlat utvecklingsprogram för skogen. En primär strategi börgå ut på att använda skogen på ett mångsidigare och regionaltutvecklande sätt. Programmet bör därför inriktas på att snabbtföreslå de åtgärder och styrinstrument som behövs för att breddaanvändningen av "det gröna guldet" (yrkande 2). Med hänsyn tillatt skogen är glesbygdens största naturresurs är det viktigt attpolitiken för skogsbruket har ett inbyggt regionalpolitisktansvarstagande, hävdar motionärerna (yrkande 3). Särskildaskogsvårdsinsatser behövs inom det skogliga stödområdet.Skogsbruket i inlandet och speciellt i inland harunder drabbats av stora problem med avsättningav virket. En snabbutredning bör tillsättas för attlägga fram ett långsiktigt program för ett uthålligt ochmiljöanpassat skogsbruk i inlandet. I väntan på en sådanutredning föreslås kortsiktiga arbetsmarknadspolitiskastödåtgärder. För /95 bör 30 miljoner kronoranvändas för detta ändamål av arbetsmarknadspolitiska medel(yrkande 4).Utnyttjandet av skogen som energikälla bör utredas, ansermotionärerna. Okonventionella lösningar med samverkan mellanfastighetsägare, kommuner och lokala skogsägare och/ellerjordbrukare som entreprenörer bör prövas (yrkande 5). För attkomplettera skogens kretslopp bör en storskaligförsöksverksamhet för askåterföring till skogen prövas, medefterföljande ekonomisk och ekologisk utvärdering (yrkande 7).Förslag väcks även i motionerna Jo621 (s) och Jo685 (nyd) omstorskaligt försök med askåterföring. ochNaturvårdsverket bör utfärda anvisningar och statlig garantiutfärdas.I motion Jo311 begärs vidare att regeringen senast hösten 1997återkommer till och redovisar hur miljö- ochproduktionsmålen i skogsbruket uppfylls med hänsyn till att dennya skogsvårdslagen fått karaktär av minimilag (yrkande 8).Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hurden långsiktiga finansieringen av naturvården skall ordnas.Statlig mark bör avsättas med lagstadgat skydd som naturreservat(yrkande 10). Motionärerna hänvisar vidare till attSkogsstyrelsen har ett regeringsuppdrag om sammanställning avfakta om luftföroreningar och skogsskador. Det får enligtmotionen förutsättas att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till åtgärder och finansiering sedan uppdragetredovisats (yrkande 12).I de socialdemokratiska motionerna Jo304 (skogsbruket iJämtlands län), N283 yrkande 21 (behov av statligt stöd tillsärskilda skogsvårdsinsatser för privatskogsbruk i Norrbottensinland) och N306 yrkande 2 (behov av stöd till särskildaskogsvårdsinsatser i skogslänen) framförs synpunkter ochyrkanden som nära ansluter till vad som yrkas i motion Jo311yrkandena 3 och 4 om inland.Problemen med skogsskador är föremål för yrkanden även i andramotioner. Enligt motion Jo306 (s) bör en skogsskadekommissiontillsättas (yrkande 1) och ett storskaligt kalkningsprogramstarta (yrkande 2). I motionerna Jo305 (s) och Jo693 (s) yrkande4 begärs tvärvetenskaplig forskning för att utreda orsaken tillden s.k. Hallandssjukan resp. åtgärdsprogram för att elimineradenna.I motionerna Jo302 (-) och Jo309 (v) har ett specialfall avskador på växande träd tagits upp, nämligen s.k. rotsnurr, entyp av skada som förekommer på träd som planterats somtäckrotsplantor och som orsakar instabilitet hos det växandeträdet. Enligt motionärerna bör problematiken kring gjordamisstag utredas och ett åtgärdspaket antas. I motion Jo308 (kds)framhålls behovet av ett hållbart regelsystem och en säkerdokumentation av allt plantmaterial som kommer till användningvid skoglig föryngring.Utskottets övervägandenInför om miljö och utveckling --UNCED -- fördes från svensk sida ett aktivt arbete för att fåtill stånd en global skogskonvention. Någon sådan kom aldrig attutarbetas, men väl ett antal s.k. skogsprinciper vilka antogs avkonferensen. Enligt propositionen (1993/94:111) om genomförandeav UNCED-besluten anser regeringen att FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation, FAO, bör vara det centrala organet somskall ansvara för att skogsprinciperna från uppfylls ochgenomsyrar den internationella skogspolitiken. Regeringenbedriver därför en aktiv politik för att stärka FAO:s globalainsatser. Utskottet finner för sin del att en satsning på FAO:sinsatser bör vara det mest effektiva sättet att utnyttjatillgängliga resurser. Det får förutsättas att regeringen även ifortsättningen aktivt stöder FAO i detta avseende så att FAO:sskogsavdelning ges resurser som svarar mot UNCED-kraven. Detanförda innebär att motion Jo311 yrkande 1 blir tillgodosett.Yrkandet påkallar således inget särskilt riksdagsinitiativ.Som inledningsvis anförts syftar den nya skogspolitiken tillatt ge skogsägarna större frihet och ökat ansvar förskogens skötsel. Stödet till skogsbruket har reducerats.Skogsvårdsavgiften har avskaffats. inland har inteansetts böra bli föremål för speciella skogspolitiska insatser,och regionalpolitiska insatser för skogsbruket kommer ifortsättningen att behandlas i samband med den allmännaregionalpolitiken. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 3 imotionen.Utskottet har inhämtat arbetsmarknadsutskottets yttrande överyrkandena 4, 14 och 15 i motion Jo311 där det föreslås att medelskall anvisas av arbetsmarknadspolitiska medel. I sitt yttrande(1993/94:AU3y) framhåller arbetsmarknadsutskottet bl.a.följande./Arbetsmarknads/utskottet behandlar motionsförslag omarbetsmarknadspolitiska medel, framför allt olikaberedskapsarbeten, för t.ex. kulturändamål ochnaturvårdsändamål. Ofta är det fråga om angelägna projekt, somdärutöver motiveras med sysselsättningsskäl. Utskottet brukaremellertid inte gå in på en bedömning av de olika behov ochförslag som förs fram i motioner av detta slag, utan erinrar omatt utnyttjandet av de arbetsmarknadspolitiska resurserna måstebedömas från arbetsmarknadssynpunkt. Dessa medel bör såledesinte ses som en resurs för andra i och för sig angelägnasamhällsområden.Insatser av det slag som motionärerna förordar kan förekommainom arbetsmarknadspolitikens ram, men det är AMS som fördelarresurserna för arbetsmarknadspolitiska insatser i de olika länenmed hänsyn till rådande arbetsmarknadsläge.Av nu angivna skäl avstyrker arbetsmarknadsutskottet bifalltill motionens yrkande 4 och 15.Jordbruksutskottet får för sin del anföra följande. Somframgår av arbetsmarknadsutskottets yttrande bör integå in på prioriteringen av hur de arbetsmarknadspolitiska medlenfördelas. Av den tidigare framställningen framgår vidare attregionalpolitiskt stöd inte ingår i den nya skogspolitiken.Utskottet avstyrker motion Jo311 yrkande 4 med hänvisning tilldet anförda. Av samma skäl avstyrks motionerna Jo304, N283yrkande 21 och N306 yrkande 2. Motion Jo311 yrkande 15 behandlasunder Litt. Insatser för skogsbruket.När det gäller förslagen i motion Jo311 yrkande 2 om ettsamlat utvecklingsprogram för skogen och yrkande 5 om utvecklingav skogen som energikälla får utskottet anföra följande: Ettviktigt projektarbete pågår under ledning för attutveckla kunskapsförsörjningen för den skogsråvaruförsörjandeindustrin. De program som tagits fram i detta syfte innefattarförädling av skogsråvaran både till varor och för energiändamål.Här bör även omnämnas ett gemensamt forskningsprojekt mellanSJFR och för att bättre anpassavirkesproduktionen till olika användningsområden. Ettomfattande arbete pågår alltså med samma inriktning som denmotionärerna föreslår. Något särskilt riksdagsuttalande härompåkallas inte.Enligt skogspolitiska beslut bör ochSkogsstyrelsen ges i uppdrag att fortlöpande utvärdera den nyaskogspolitikens effekter på den biologiska mångfalden och följaupp hur reservatsavsättningarna och de olika åtgärderna iskogsbruket bidrar till att uppfylla miljömålet. Regeringen harsedermera i regleringsbrevet för innevarande budgetårföreskrivit att skall göraen utvärdering och redovisning av den nya skogspolitikenseffekter, särskilt med avseende på miljömålet. I samarbete medStatens naturvårdsverk skall styrelsen fortlöpande utvärdera dennya skogspolitikens effekter på den biologiska mångfalden.Utskottet förutsätter att regeringen därefter återkommer tillriksdagen med eventuella förslag. Yrkande 8 i motion Jo311 synesdärmed tillgodosett.När praktiska erfarenheter av den nya skogspolitiken harvunnits kan det senare, enligt riksdagsbeslut, varalämpligt att formulera ett riktvärde för reservatsbildningarnapå lång sikt. Det bör härvid inte uteslutas att en nivå istorleksordningen av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen kan vara nödvändig att uppnå. Utskottet ärinte berett att i detta sammanhang ta ställning till frågan omfinansiering av reservatsavsättningar. I sitt betänkande1993/94:JoU15 behandlar utskottet den satsning på statensförvärv av värdefulla naturområden som redovisas i Miljö- ochnaturresursdepartementets budgetbilaga under Litt. Anslagetföreslås för nästa budgetår belöpa sig till drygt 190 miljonerkronor, dvs. oförändrat jämfört med innevarande år. Medhänvisning till det anförda avstyrks yrkande 10 i motionen.Det problemkomplex som kan rubriceras "luftföroreningar ochskogsskador" ligger som motionärerna anger under utredning.Regeringen har uppdragit åt att sammanställafakta om sambandet mellan luftföroreningar och skador på skogoch skogsmark samt skadornas orsaker och omfattning. Behovet avändrad inriktning och koncentration av forskningsinsatser börenligt direktiven redovisas. bör ange ytterligareåtgärder för att komma till rätta med problemen på kort och långsikt. Med anledning av uppdraget har tillsatt enenmansutredning (landshövding . ) som skallredovisa sina slutsatser . Utredningenkommer i sitt arbete även att undersöka andra orsaker änluftföroreningar till en komplex skadebild. En viktig del avutredningen ägnas åt den kontroversiella frågan omrekommendation skall ges till storskalig kalkning av skogsmark.I denna fråga finns betydande åsiktsskillnader mellan olikaforskare och skogsmän. En annan specifik fråga som behandlas iutredningen är den s.k. Hallandssjukan på mogen gran. Denutmärks av att trädens kåda bryter ut och rinner längs stammenvarpå följer att träden dör.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed eventuella förslag sedan utredning omskogsskador redovisats och vidarebehandlats.