bet · GH01LU22 · 1994-03-29 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag(proposition 1993/94:100 bilaga 10) till anslag för budgetåret1994/95 till och till täckande av vissakostnader för köttbesiktning m.m. Vidare behandlas -- helt ellerdelvis -- sex motioner, som väckts . En motion gäller anslaget tillLivsmedelsverket. De fem övriga tar upp olika frågor som berörlivsmedelspolitiken.Utskottet tillstyrker bifall till propositionens förslag iförevarande delar och avstyrker bifall till samtligamotionsyrkanden.Till betänkandet har fogats tre reservationer.NIONDE HUVUDTITELN I proposition 1993/94:100 föreslår regeringen() under punkterna H 1 och H 2 (s. 90)dels att till /95 anvisar ett ramanslag på ,dels att till Täckande av vissa kostnader förköttbesiktning m.m. för /95 anvisar ett anslagpå . 1993/94:L608 av m.fl. (s) vari yrkas2. att hos regeringen begär att frågan omlivsmedelskvalitet och märkning skall tas upp i isyfte att skärpa bestämmelserna.1993/94:L706 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av innehållsdeklaration resp.information om ursprungsland för beredda livsmedel.1993/94:L709 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slakt- och styckningsvolymerna förgårdsslakteri bör höjas för att möjliggöra en obrutenkötthantering på gården.1993/94:Jo232 av m.fl. (nyd) vari yrkas26. att till anvisar lägre belopp för /95 än vad regeringenföreslagit eller således (H 1).1993/94:Jo509 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om importkontroll av livsmedel.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas38. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anpassning av livsmedelslagen tillsmåskalig och ekologisk livsmedelsproduktion. InledningI betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag tillanslag för /95 till ()och täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m.m. Vidarebehandlas -- helt eller delvis -- sex motioner som väckts underden allmänna motionstiden . En motion rör anslagettill SLV, två motioner frågor om småskalig livsmedelsproduktionoch tre motioner frågor som aktualiseras med anledning avEES-avtalet.AnslagenSLV är den centrala förvaltningsmyndigheten förlivsmedelsfrågor samt chefsmyndighet förbesiktningsveterinärorganisationen. Verkets huvudsakligauppgifter är att bevaka konsumentintresset inomlivsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen samtleda och samordna livsmedelskontrollen, verkställa utredningaroch praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedel ochkostvanor, medverka till att statsmakternas riktlinjer i frågaom kost och hälsa fullföljs, informera om sådana förhållanden pålivsmedelsområdet som är viktiga för konsumenterna samt godkännalaboratorier för livsmedelsundersökningar.SLV:s inkomster består bl.a. av avgifter för köttbesiktningm.m., kontroll av läkemedelsrester och bekämpningsmedelsrester ianimaliska och vegetabiliska livsmedel, avgiftsmedel för centraltillsyn som överförs till verket från kommunerna, avgifter förprovtagning och undersökning vid större livsmedelsanläggningarsamt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhåller SLV inkomsterför uppdragsverksamhet, publikationer och kursverksamhet.Inkomsterna utgör av verkets finansiering.Verksamhetens inriktning och verkets budgetram för budgetåren1991/92--1993/94 fastställdes av (prop.1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr. Beslutet innebar ifråga om verksamhetsinriktningen att SLV ytterligare skallstärka sin tillsynsroll som livsmedelskontrollen iövrigt skall bygga på företagens egentillsyn. Enligt beslutetbör SLV ge ökad tyngd åt arbetet med att utveckla nya metoderför analysverksamhet samt vara återhållsamt med normer.Informationsinsatserna gentemot den lokala och regionalalivsmedelskontrollen, livsmedelsbranschen, konsumenter m.m.skall förstärkas. För treårsperioden fastställde enbudgetram för SLV på 257 243 000 kr.I årets budgetproposition bedömer regeringen med utgångspunkti SLV:s årsredovisning att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatta målen kan nås. En förenkling avreglerna på livsmedelsområdet har dock inte varit möjlig motbakgrund av internationella åtaganden. Regeringenanser, i enlighet med vad som förutskickades i förra åretsbudgetproposition (se prop. 1992/93:100 bil. 10 s. 84), att deriktlinjer som lades fast bör gälla även för budgetåret1994/95.När det gäller anslaget till SLV föreslår regeringen attriksdagen anvisar ett ramanslag på 91 420 000 kr.Medelsbehovet har beräknas med utgångspunkt i en real minskningav utgifterna om 1,9 %.I motion Jo232 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen skall anvisa mindre än vad regeringenföreslagit (yrkande 26).Utskottet erinrar om att regeringen beslutatsärskilda direktiv inför SLV:s fördjupade anslagsframställningår 1994. Enligt direktiven skall SLV bl.a. i sin resultatanalyssärskilt belysa områdena med livsmedelstillsyn och kontroll samtredovisa sina erfarenheter av samarbetet med andra myndigheter.I direktiven anges att det är viktigt att den statligaverksamheten på det konsumentpolitiska området bedrivs effektivtoch att berörda myndigheter inte utför något dubbelarbete. SLVbör därför enligt direktiven samordna bevakningen avkonsumentfrågorna på livsmedelsområdet med andra myndigheter isyfte att få till stånd effektiviseringsvinster. I enomvärldsanalys skall SLV särskilt belysa arbetet medharmoniseringen med på livsmedelsområdet samtkonsekvenserna av och ett medlemskap i anser att i avvaktan på SLV:s fördjupadeanslagsframställning bör godta regeringens förslag tillmedelsberäkning för SLV. Utskottet tillstyrker alltsåregeringens förslag i denna del och avstyrker bifall till motionJo232 yrkande 26.Från anslaget Täckande av vissa kostnader för köttbesiktningm.m. avlönas personal som utför köttbesiktning vidkontrollslakterierna m.m. Statens utgifter för ändamålet äravsedda att täckas av bl.a. slakteriföretagen enligt en särskildtaxa. Under anslaget föreslås i budgetpropositionen ett formelltbelopp om 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag också i denna del.Småskalig livsmedelsproduktionKarin m.fl. (c) vill i motion A815 yrkande 38 ha tillstånd ett tillkännagivande från om en översyn avlivsmedelslagen i syfte att få lagen anpassad till småskaligoch ekologisk livsmedelsproduktion.Livsmedelslagen (1971:511) innehåller bestämmelser omproduktion och hantering av livsmedel och livsmedelskontroll(beskaffenhet, hantering, märkning, saluhållande, personalhygienoch livsmedelslokaler). Livsmedelslagen är en s.k. ramlag ochkompletteras med en mängd myndighetsföreskrifter utfärdade avSLV.I juni 1991 gav regeringen i uppdrag att under åren1992--1994 redovisa förutsättningarna för småskaliglivsmedelsproduktion inom ramen för livsmedelslagstiftningensamt hur ändringar i lagstiftningen och tillämpningen påverkardessa förutsättningar. På begäran av (bet.1991/92:JoU4) tillkallade regeringen ensärskild utredare med uppdrag att göra en förutsättningslösöversyn av de livsmedelshygieniska bestämmelser som kan habetydelse för den småskaliga livsmedelsproduktionen ochteknikutvecklingen på det området (dir. 1992:21).Uppdraget till SLV har redovisats i verketsanslagsframställningar för budgetåren 1993/94 och 1994/95. Avredovisningarna framgår att SLV, med undantag förmyndighetsföreskrifterna beträffande småskalig slakt (se SLVrapport nr 4 1992, Småskalig slakt) och äggpackerier, intefunnit skäl till några särskilda åtgärder.Livsmedelshygienutredningen redovisade sitt arbete i slutet avår 1992 i betänkandet (SOU 1993:6) Livsmedelshygien ochsmåskalig livsmedelsproduktion. I betänkandet sägs att någonspeciell översyn med sikte på småskalig produktion knappast ärmeningsfull vid sidan av det arbete som SLV genomför.Betänkandet har remissbehandlats och övervägs för närvarandeinom regeringskansliet.Utskottet anser att inte bör tainitiativ till ytterligare utredningsarbete. Regeringensställningstaganden till SLV:s och Livsmedelshygienutredningensarbete bör enligt utskottets mening avvaktas. Utskottetavstyrker därför bifall till motion A815 yrkande 38.En annan fråga som gäller småskalig livsmedelsproduktion,nämligen slaktvolymen för gårdsslakterier, tas upp av MärthaGårdestig (kds) i motion L709. Motionären vill ha till ståndregeländringar som innebär att slakt- och styckningsvolymernavid gårdsslakterierna kan höjas till vissa närmare angivnanivåer. Härigenom skulle, anför motionären, gårdsbutikernasbehov av kött kunna tillgodoses och en obruten kötthantering pågården kunna komma till stånd.Utskottet erinrar om att SLV beslutathöja slakt- och styckningsvolymerna vid småskalig slakt ienlighet med vad motionären begär (se SLV FS 1994:1). Beslutetinnebär att det fr.o.m. blir möjligt förgårdsslakterier som bedriver småskalig slakt att väsentligtutöka verksamheten. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion L709.Åtgärder med anledning av innebär bl.a. att EG:s principer för den friavarurörligheten skall tillämpas inom EES-området. Den centralabestämmelsen finns i artikel 8, som föreskriver att det skallråda fri rörlighet för varor mellan parterna i enlighet medbestämmelserna i avtalet. Genom har åtagitsig att -- i den mån harmonisering inte redan kommit till stånd-- anpassa det svenska regelverket till omkring 700 EG-direktivm.m. som rör tekniska föreskrifter samt standarder, provning ochcertifiering. På livsmedelsområdet omfattar EES-avtaletbestämmelser i omkring 100 rättsakter. Dessa gäller främstlivsmedelskontroll, livsmedelstillsatser, märkning, gränsvärdenför främmande ämnen, livsmedelsstandarder, specialdestineradelivsmedel, material som kommer i kontakt med livsmedel ochmetoder för analys av livsmedel. bygger i storadelar på internationella rekommendationer från CodexAlimentarius, som är ett samlingsnamn för FOA:s och WHO:sgemensamma program, Food Standards Programme, för bl.a.standarder, riktlinjer och råd.Med stöd av bemyndiganden i livsmedelslagen (prop.1992/93:119, bet. LU11) har SLV utfärdat över trettionya kungörelser med föreskrifter föranledda av (SLVFS 1993:15--1993:44 samt SLV FS 1994:1 och 1994:2). Huvuddelenav de nya kungörelserna trädde i kraft medEES-avtalet, dvs. I många av författningarnafinns särskilda övergångsbestämmelser som innebär att äldrebestämmelser får tillämpas . I vissafall kan dubbla regelsystem komma att gälla ända upp till treår. Syftet med dessa långa övergångstider är att underlättaanpassningar för livsmedelsindustri och handel.Spörsmål som gäller innehållsdeklarationer ochursprungsmärkning tas upp i motion L706 av ViolaFurubjelke m.fl. (s). Motionärerna pekar på att ochett eventuellt EU-medlemskap innebär att vi kan förvänta ossfler importerade livsmedelsprodukter i affärerna, vilket innebäratt vissa allergiker kommer att drabbas hårt. För en gluten-eller laktosallergiker är det absolut nödvändigt att kunnakontrollera om varan är gluten- resp. mjölkfri. Det borde enligtmotionärernas mening vara en självklarhet att konsumenter skallveta vad en vara innehåller liksom från vilket land råvaran tillett förädlat livsmedel kommer. Eftersom det inte finns någotkrav på att märka beredda livsmedel med ursprungsland är detmöjligt att importera billigt kött till , mala det tillköttfärs och sedan sälja det som "svensk köttfärs". Motionärernaförklarar sig instämma i de krav som rests från kooperationen,att regeringen bör driva frågan i om en bindandeöverenskommelse om innehålls- och ursprungsdeklaration avlivsmedel. I avvaktan på en sådan överenskommelse bör man,enligt motionärernas mening, försöka få till ståndbranschvisa frivilliga överenskommelser som omfattar allalivsmedel. I motionen yrkas att som sin mening skallge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avinnehållsdeklarationer resp. information om ursprungsland förberedda livsmedel.Utskottet erinrar om att huvudregeln för märkning, nu liksomföre ikraftträdande, är att samtliga ingredienser iett livsmedel skall anges i fallande skala efter vikt. Ensammansatt ingrediens får i ingrediensförteckningen anges medsin beteckning endast under förutsättning att beteckningenföreskrivits eller är allmänt vedertagen bland svenskakonsumenter. De nya bestämmelserna som SLV utfärdat medanledning av innebär i enlighet med avtalet intenågot obligatoriskt krav på märkning av allergena beståndsdelari sammansatta ingredienser. Vidare behöver inte längre desammansatta ingredienserna anges såvida dessa inte överstiger av den färdiga varan. SLV har kompletterat de nyabestämmelserna med allmänna råd. I dessa sägs att det ärönskvärt att ingredienser som är kända för att kunna orsakaöverkänslighetsreaktioner alltid anges (SLV FS 1993:19). och allmänna råd omfattar livsmedel som är avseddaatt som sådana saluhållas till enskilda konsumenter ellerstorhushåll oavsett i vilket land livsmedlet är tillverkat.Föreskrifterna gäller såväl inhemska som importerade livsmedel.De nya bestämmelserna trädde i kraft . Varorsom är märkta enligt äldre bestämmelser får säljas t.o.m.utgången av år 1996.Frågan om vad innebär på livsmedelsområdet förolika konsumentgrupper har varit föremål för olikauppfattningar. När det gäller allergikerna har från SLV:s sidabedömts att de nya reglerna i vissa fall blir något bättre och iandra fall något sämre när trätt i kraft (se nr 1 1994 och för lokallivsmedelskontroll, Livstecknet nr 1 1994). För att minskariskerna för att allergiker och överkänsliga drabbas avreaktioner på livsmedel har SLV startat ett särskiltprojekt, . I projektet ingår att undersökaEES-avtalets konsekvenser för allergiker och personer med annanöverkänslighet samt att lämna information om hur allergikerskall kunna undvika vissa livsmedel. Övrigt arbete som SLVbedriver inom syftar till att ytterligareminska riskerna för allergiker. Arbetet kommer att redovisas ien särskild rapport senare i vår.I sammanhanget vill utskottet också upplysa om att de nordiskaländerna i (, CCFL) tagit upp frågan om hur personer med olikatyper av födoämnesöverkänslighet skall kunna få tillräckliginformation genom märkning. Enligt vad utskottet erfarit har ettav i samråd med , och utarbetatförslag till ändrade märkningsregler för förpackade livsmedelöverlämnats till kommittén . Övriga medlemsländerskall nu yttra sig över förslaget.När det sedan gäller frågan om ursprungsmärkning villutskottet erinra om att SLV:s nya märkningsföreskrifterinnehåller en särskild bestämmelse som innebär att upplysning omplatsen för livsmedlets ursprung skall lämnas, om avsaknad avdenna uppgift kan vilseleda konsumenten. Enligt sammabestämmelse får märkningen och dess utformning inte hellervilseleda den till vilken livsmedlet är avsett att saluhållas,vad gäller bl.a. livsmedlets ursprung. Utskottet konstaterarsåledes att det inte heller efter ikraftträdande ärtillåtet att som "svensk köttfärs" sälja färs som består avimporterat kött som malts i Sverige.Som både lagutskottet och tidigare pekat på vidbehandlingen av liknande motioner (se yttr. 1992/93:LU1y ochbet. 1992/93:EU1) hindrar inte reglerna om märkning attlivsmedelsindustrin och handeln frivilligt lämnar ytterligareinformation som är värdefull för olika konsumentgrupper. Med ettökat varuutbud kan konsumenterna i än högre grad än tidigarekomma att efterfråga uppgifter om t.ex. produktionsland.Eftersom en tillfredsställande märkning -- i likhet med annanvaruinformation som konsumenterna önskar -- är ettkonkurrensmedel förutsätter utskottet att enskilda företag iolika branscher utnyttjar denna möjlighet. Vid tre tillfällenunder har man också inom haftsammankomster med företrädare för producenter, grossister,detaljhandel och konsumenter om en frivillig märkning avursprungsland för kött- och charkprodukter. Enligt vad somredovisats från dessa överläggningar råder det samförstånd omatt en tydlig ursprungsmärkning är ett berättigat krav. Vidarehar framgått att handeln i samband med dessa överläggningarvisat stor vilja att utan formella åtaganden fortsätta att verkaför att köttprodukter förses med uppgifter om råvaransursprungsland.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om attdet är ett berättigat konsumentkrav att få veta vad ettlivsmedel innehåller och från vilket land det kommer. Motbakgrund av vad som ovan redovisats kan emellertid någottillkännagivande från sida i enlighet med vad sombegärs i motionen inte anses erforderligt. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion L706.Krav på internationellt agerande från svenskt hållframställs i motion L608 av m.fl. (s). I motionenyrkas att skall begära att regeringen tar upp fråganom livsmedelskvalitet och märkning i i syfte attskärpa bestämmelserna (yrkande 2). Motionärerna anser att detkrävs en allmän översyn och en modernisering av EG-direktiven ommärkning bl.a. när det gäller allergiframkallande ämnen ochdatummärkningen.Utskottet erinrar om att med anledning av ettmotionsyrkande behandlat frågan om hur skallkunna påverka utvecklingen inom EG i riktning mot en högreskyddsnivå som tillgodoser konsumenternas intressen. godkända betänkande (bet. 1992/93:EU1) framhöllEES-utskottet att en anpassning till givetvisinte bör föranleda att ger upp ambitionerna pålivsmedelsområdet. Enligt mening är det angelägetatt vi med de resurser och kontaktvägar som står till budsförsöker påverka utvecklingen inom EG. Utskottet utgick från attregeringen skulle beakta vad utskottet sålunda anfört utan någottillkännagivande från sida. Någon vidareåtgärd med anledning av den då aktuella motionen ansågs såledesinte påkallad.Hösten 1992 behandlade också lagutskottet motioner variyrkades att aktivt bör engagera sig för att påverkabehandlingen av frågor inom EG och EES när det gäller livsmedel.I sitt av godkända betänkande (bet. 1992/93:LU11)anslöt sig lagutskottet till de bedömningar dånyligen hade gjort.EES-avtalet har varit i kraft , och utskottetutgår fortfarande från att den på ett aktivtsätt agerar internationellt för att påverka utvecklingen inom EGi riktning mot högre skyddsnivåer på de områden där så behövs.Något formellt tillkännagivande från sida i enlighetmed vad som begärs i motionen anser utskottet inte erforderligt.Om regeringen bedömer att det är en framkomlig väg ochändamålsenligt att påverka om livsmedelskvalitet ochmärkning genom att begära att dessa frågor tas upp iEES-kommittén förutsätter utskottet att en sådan begäran ändåkommer till stånd.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motion L608yrkande 2.Importkontrollen av livsmedel tas upp i motion Jo509 avStina och (båda c). Motionärerna anför attsamma krav måste ställas på importerade livsmedel som påinhemskt producerade beträffande förekomsten av bl.a. kemiskamedel och medicinska preparat. Man måste se till attimportbestämmelserna är utformade i enlighet med dessa krav. Imotionen yrkas tillkännagivande i enlighet med det anförda(yrkande 2).Också denna fråga behandlades av medanledning av en liknande motion (bet. 1992/93:EU1).EES-utskottet pekade därvid på att det kontrollsystem som dåhade gällt i i stort sett överensstämmermed och att några anpassningsåtgärder inte varnödvändiga. ger oss också möjligheter, framhöllutskottet, att själva bestämma hur kontrollen praktiskt skallutformas liksom att avgöra vilka krav som bör ställas på dem somutför kontrollerna. underströk vidare att avtaletinte innebär att gränskontrollerna avskaffas. Som ocksålagutskottet framhöll i sitt yttrande till (yttr.1992/93:LU1y) fanns det därför ingen anledning att anta attEES-avtalet skulle leda till en försämring avlivsmedelskontrollen här i landet. SLV kommer således, anfördeEES-utskottet vidare, också att ha möjlighet attkontrollera att den mat som importeras till inteinnehåller ämnen eller halter av ämnen som är skadliga förkonsumenterna.Vad sålunda anförde i sitt av godkändabetänkande äger alltjämt giltighet. Kungörelsen (SLV FS 1990:10)med föreskrifter och allmänna råd om livsmedelstillsyn m.m. (SLVFS 1993:41) omfattar såväl inhemska som importerade livsmedel. nya föreskrifterna har betonats att offentliglivsmedelstillsyn skall bedrivas regelbundet och omfattasamtliga led av hanteringen. Inspektion och provtagningar bör ommöjligt genomföras utan förvarning. Varje kommun skall upprättaen särskild plan för sin tillsynsverksamhet.Utskottet kan inte finna annat än att de svenska reglerna,inom ramen för vad möjliggör, är utformade på ettsådant sätt att de krav som motionärerna framför ärtillgodosedda. Utskottet avstyrker därför bifall till motionJo509 yrkande 2. beträffande anslaget till Livsmedelsverketatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1993/94:Jo232 yrkande 26 under niondehuvudtiteln till för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på ,res. 1 (nyd)2. beträffande köttbesiktningatt med bifall till regeringens förslag under niondehuvudtiteln till Täckande av vissa kostnader förköttbesiktning m.m. för /95 anvisar ett anslagpå ,3. beträffande översyn av livsmedelslagenatt avslår motion 1993/94:A815 yrkande 38,4. beträffande slaktvolymeratt avslår motion 1993/94:L709,5. beträffande innehållsdeklarationer ochursprungsmärkningatt avslår motion 1993/94:L706,res. 2 (s)6. beträffande internationellt agerandeatt avslår motion 1993/94:L608 yrkande 2,res. 3 (s)7. beträffande importkontrollatt avslår motion 1993/94:Jo509 yrkande 2.Stockholm den 29 mars 1994På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), OweAndréasson (s), (), (),(), (), (),(), (nyd), (),() och Per (). Anslaget till (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 26" bort haföljande lydelse:Som yrkats i motion Jo232 bör anslaget till SLV bestämmas till1 mindre än vad regeringen föreslagit. Med hänsyntill nuvarande samhällsekonomiska läge är det enligt utskottetsmening rimligt att SLV under det kommande budgetåret fårvidkännas en anslagsminskning på i förhållande tillregeringens förslag. En sådan måttlig anslagsminskning tordeinte nämnvärt påverka verksamhetens art eller omfattning.Utskottet tillstyrker således bifall till motion Jo232 yrkande26 och avstyrker bifall till regeringens förslag i denna del.Till följd härav förordar utskottet att bestämmeranslaget till SLV för /95 till 89 592 000 kr.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande anslaget till Livsmedelsverketatt med bifall till motion 1993/94:Jo232 yrkande 26och med anledning av regeringens förslag under niondehuvudtiteln till för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 89 592 000 kr.2. Innehållsdeklarationer och ursprungsmärkning (mom. 5), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Frågan om" och på s. 7 slutar med "motion L706" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det även efterEES-avtalets ikraftträdande måste vara en självklarhet attkonsumenter skall veta vad en vara innehåller och från vilketland varan kommer. Vad som anförts i motion L706 är vad mångakonsumenter, särskilt de som är allergiska mot vissa ämnen,anser vara berättigade krav. Med en ökad mängd importeradelivsmedel i våra butiker ökar givetvis behovet av attkonsumenterna informeras om vad varorna innehåller och varifrånde kommer. Den anpassning som har skett till pålivsmedelsområdet har otvivelaktigt inneburit en sänkning av demärkningskrav som tidigare gällt. De farhågor som framfördes avde socialdemokratiska ledamöterna när normgivningenpå livsmedelsområdet delegerades har i viss mån besannats (sebet. 1992/93:LU11 res. 1).Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund angelägetatt regeringen på ett mer aktivt sätt än agerar såvälnationellt som internationellt i syfte att få till stånd bättreinnehållsdeklarationer och information om importerade livsmedelsursprung.