bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Utskottet anser därför att riksdagenbör avslå motionerna 1993/94:Ub74 yrkande 7, 1993/94:Ub77yrkande 2, 1993/94:Ub81 yrkande 4 och 1993/94:Ub82 yrkande 4och godkänna vad regeringen förordat om en särskild tillfälligbeslutsordning för samordning av vissa lokalförsörjningsfrågori Stockholmsområdet.Den utredning som skall se över den övriga högre utbildningeni regionen bör enligt motion 1993/94:Ub74 (s) yrkande 8 ocksåfå i uppdrag att bereda frågor om möjligheterna tillsamlokalisering av konstnärliga högskolor i , omdet bedöms lämpligt av berörda högskolor. Samma uppfattningframförs i motionerna 1993/94:Ub81 (s) yrkande 7 och1993/94:Ub82 (s) yrkande 7. Om man stannar för en samladlokallösning kan var ett utmärkt alternativ,framhålls det i motion 1993/94:Ub81. I motion 1993/94:Ub64 (v)yrkande 5 anförs att alla konstnärliga högskolor i Stockholminte är eniga om fördelarna med en samlokalisering, vilket mankan få intrycket av i propositionen. har iskrivelser både till utskottet och Utbildningsdepartementettagit avstånd från förslaget att högskolan skall flytta frånsina nuvarande lokaler. Motionärerna anser att Teaterhögskolanbör få ha kvar sina nuvarande lokaler.Utskottet konstaterar att regeringens förslag innebär att denaviserade organisationskommittén bl.a. skall pröva om inte ensamlad lokalisering i anslutning till den nyauniversitetsstrukturen för de aktuella konstnärliga högskolornaskulle vara att föredra framför andra lokaliseringsalternativ.I de tidigare nämnda direktiven (dir. 1994:34) sägs attorganisationskommittén bör analysera kostnaderna för samtnärmare precisera och komma med förslag bl.a. vad gällerförutsättningarna för att ge konstnärlig utbildning ochlärarutbildning en samlad lokalisering inom den nyauniversitetsstrukturen. Med hänvisning därtill och till vadutskottet i det föregående anfört om organisationskommitténssammansättning och om den särskilda beslutsordningen föreslårutskottet att med avslag på motionerna 1993/94:Ub64yrkande 5, 1993/94:Ub74 yrkande 8 i denna del, 1993/94:Ub81yrkande 7 och 1993/94:Ub82 yrkande 7 godkänner vad regeringenanfört.Lokaliseringen av i tas upp ifyra motioner (samtliga s), nämligen 1993/94:Ub81 yrkande 6,1993/94:Ub82 yrkande 6, 1993/94:Ub662 och 1993/94:A456 yrkande10. Enligt motionärerna har inga konkreta åtgärder vidtagitsför att verkställa senaste beslut om Lärarhögskolanslokalisering, nämligen att den skall vara kvar i Rålambshov(bet. 1992/93:UbU5, rskr. De anser att det brådskar meden samlad lokallösning för i bör enligt motionärerna besluta att den skalllokaliseras till Södertälje.Utskottet vill först rekapitulera behandlingen av frågan omlokaliseringen av Högskolan för lärarutbildning, numeraLärarhögskolan i budgetpropositionen år 1989 (prop. 1988/89:100 bil. 10)begärde den dåvarande regeringen bemyndigande att lokaliseraHögskolan för lärarutbildning i (HLS) tillSödertälje. behandlade frågan och begärdeen mer ingående analys innan man ville ta ställning (bet.1989/90:UbU7, rskr. Regeringen tillsatte en utredningsmanför att analysera de frågeställningar önskat fåbelysta. Analysen resulterade i rapporten (Ds1990:55) Högskolan för lärarutbildning i -- en analysav lokalisering av högre utbildning i Stockholmsregionen.Frågan om HLS lokalisering togs inte upp i budgetpropositionen1991. Den nya regeringen redovisade i propositionen omlärarutbildning (prop. 1991/92:75) sin bedömning att HLS inteborde flyttas till . Till den uppfattningen anslötsig utskottets majoritet, men biföll en reservationtill förmån för motionsyrkanden om att HLS skulle flyttas tillSödertälje (bet. UbU20, rskr. återkom frågani en motion, varvid ändrade sitt tidigare beslut ochdärmed anslöt sig till regeringens uppfattning att någonflyttning till inte skulle ske (bet. 1992/93:UbU5,rskr. 159).Utskottet erinrar om att lokalförsörjningsansvaret numeraåvilar respektive lärosäte. Någon ändring på den punkten närdet gäller i är inte ifrågasatt ipropositionen. Det ankommer därmed på styrelsen förLärarhögskolan i att ta initiativ till att lösahögskolans lokalproblem och därvid ta ställning till om engeografiskt samlad lösning skall komma till stånd. Riksdagenbör därför enligt utskottets mening inte ingripa i denna fråga,utan bör avslå motionerna 1993/94:Ub81 yrkande 6, 1993/94:Ub82yrkande 6, 1993/94:Ub662 och 1993/94:A456 yrkande 10.För forskning och forskarutbildning vid den nyauniversitetsstrukturen i södra föreslårregeringen att det bildas en stiftelse. vill regeringen, som nämnts i det föregående (avsnitt1), att av återstoden av Fond 92--94 skall avsättas.Stiftelsens ändamål föreslås vara att inledningsvis främjatillkomsten av en universitetsstruktur för södraStorstockholmsområdet och i fortvarighet finansiera forskninginom denna, med tyngdpunkt i humanistisk-samhällsvetenskapligforskning. Forskningsverksamheten i Söderstrukturen bör enligtregeringens mening ges en organisation som främjarmångdisciplinära utvecklingslinjer. Den bör ges en särskildprofil mot Östersjö- och Östeuropafrågor, men också mot vårdoch omsorg. Regeringen anser att särskilda medel frånstiftelsen under ett uppbyggnadsskede bör ställas tillförfogande för att bidra till kostnader för bl.a. akademiskinfrastruktur. Därmed förstås exempelvis bibliotek. Stiftelsenskall endast disponera avkastningen på kapitalet.Som framgått i det föregående har Socialdemokraterna i motion1993/94:Ub75 (s) föreslagit avslag på regeringens förslag omatt använda återstoden av Fond 92--94 för utbildnings- ochforskningsändamål. I yrkandena 4 och 5 i nämnda motion föreslårde, som ett andrahandsyrkande, att medel ur nämnda fond användsför stöd till forskning i en annan form än regeringenföreslagit. Även yrkar avslag på regeringensförslag om användningen av medlen ur Fond 92--94 till bl.a. dennu aktuella stiftelsen (motion 1993/94:Ub64 yrkande 1).Utskottet, som i det föregående har tagit ställning tillanvändningen av medlen från Fond 92--94, tillstyrkerregeringens begäran om bemyndigande att bilda en stiftelse somhar till uppgift att främja humanistisk-samhällsvetenskapligforskning vid en ny universitetsstruktur i södra 1993/94:Ub64 yrkande 1 i denna del och 1993/94:Ub75yrkandena 2--8, samtliga i denna del, avstyrks.2.3 Projektet miljöuniversitetSom framgått av det föregående begär regeringen riksdagensbemyndigande att bilda stiftelse för projektetInternationellt miljöuniversitet i . Regeringen anförföljande motiv för förslaget.Som bakgrund anges att det vid finns enavdelning för industriell miljöekonomi. I en utvärdering, sompå uppdrag av () utförts av tvåutländska experter, har verksamheten vid avdelningen fåttmycket goda omdömen vad avser forskning och undervisning samtkunskapsspridning i övrigt.Den forskning och utbildning på miljöområdet -- medinriktning på sambandet mellan miljö och ekonomi -- somföreslås bedrivas inom det som regeringen nu betecknat sommiljöuniversitetet i ligger väl i linje med denförstärkning av svensk miljöstrategisk forskning sominrättandet av (Mistra) innebär. Verksamheten skall bedrivas dels i ,dels i ().Regeringen föreslår att från återstoden av Fond 92--94avsätts för ändamålet. Förvaltningen av stiftelsen kaninledningsvis anförtros åt Mistra, som under hand harförklarat sig villig till detta. Sedan projektet kommit i gångbör förvaltningen kunna övergå till ett annat rättssubjekt.Regeringen anser att det är särskilt angeläget att satsningenkan användas för att öka kompetensen i miljöfrågor hos svenskaföretag, särskilt små och medelstora.I motion 1993/94:Ub55 (fp) ifrågasätts satsningen specielltpå som andra universitet får bedrivamiljövetenskaplig forskning på betydligt blygsammare villkor.Motionären erinrar om verksamheten vid Centrum förmiljövetenskaplig forskning i och anser att enomfördelning av stiftelsens medel bör kunna ske för att ävenstärka förnyelsekraften och kvaliteten i miljöforskningen iUmeå. bör enligt motion 1993/94:Ub61 (fp) uttala sigför att den aktuella miljöstiftelsen bör ingå i Lundsuniversitet (yrkande 1). Stiftelsen bör förvaltas och medlendisponeras av . Det bör klarläggas omstiftelsen bara disponerar avkastningen eller kan arbeta med enavveckling av kapitalet i sikte. Syftet med stiftelsen bör,anser motionären, vara att stödja såväl forskningsmiljöer iLund som andra forskningsmiljöer med inriktning mot industriellmiljöekonomi (yrkande 2). I motion 1993/94:Ub64 (v) yrkande 13slutligen ifrågasätts varför satsningen inte integreras meduniversitetet i övrigt. Regeringens förslag innebär attuniversitetsstyrelsen undandras allt inflytande. I det fall manvill att statsmakterna skall garantera en viss inriktning påverksamheten, kan det anges som direkt uppdrag tilluniversitetet. för ändamålet behövs inte, ansermotionärerna.I motion 1993/94:Ub75 (s) yrkas avslag på bildandet avstiftelser med de motiveringar som utskottet redogjort för idet föregående (yrkandena 2--8 i motsvarande delar).Utskottet vill med anledning av propositionen och motionernaanföra följande.Utskottet tillstyrker ett bemyndigande till regeringen om deni förevarande sammanhang aktuella stiftelsen, men anser att ettpar klarlägganden bör göras.Som framgått av en av motionerna anger inte regeringenhuruvida stiftelsens kapital får förbrukas eller om endastavkastningen får disponeras. I likhet med vad regeringen anförmenar utskottet att ett långsiktigt samarbete mellan svenskaforskningsmiljöer och utländska institutioner är en väsentligdel i internationaliseringen av svensk forskning ochutbildning. Med hänvisning härtill och mot bakgrund av vadregeringen anfört om syftet med verksamheten anser utskottetatt stiftelsen bör få besluta om kapitalet får förbrukas ellerom endast avkastningen får disponeras. Utskottet ser gärna attförvaltningen av stiftelsen varaktigt anförtros Mistra.Det finns enligt utskottet -- bl.a. mot bakgrund av vad somanförs i ett par av motionerna -- anledning att se närmare påinnebörden av "projektet iLund". Utskottet utgår från att det inte har varit regeringensavsikt att skapa ett nytt organ ("universitet") såsom enskilträttssubjekt vid sidan av det befintliga statligauniversitetet. Utskottet har noterat att det i den föreslagnalagtexten talas om att stödja "projektet det internationellamiljöuniversitetet". I motiven benämns projektet. På ett annatställe åter heter det "tillkomsten av en organisation medarbetsnamnet Internationella miljöuniversitetet i anslutningtill verksamhet som bedrivs vid institutionen förinternationell miljöekonomi vid " (prop. s.133).Utskottet, som längre fram i det följande tar ställning tillregeringens lagförslag, har under hand erfarit att Lundsuniversitet inte har något emot att låta projektets verksamhetbedrivas inom ramen för ett särskilt institut direkt underrektor. Enligt utskottets förmenande vore detta enändamålsenlig lösning, och utskottet utgår från att regeringenoch når en överenskommelse huvudsakligen ienlighet härmed.Med det anförda föreslår utskottet att bifallerregeringens förslag om bemyndigande att bilda en stiftelse förprojektet i med syfte att stödja forskning om sambandetmellan miljö och ekonomi. Ansökningar om medel skall självklartbedömas utifrån vetenskapliga kriterier på vanligt sätt.Riksdagen bör därjämte avslå motionerna 1993/94:Ub55,1993/94:Ub61, 1993/94:Ub64 yrkande 13 och 1993/94:Ub75yrkandena 2--8, de sistnämnda yrkandena i motsvarande delar.2.4 Stiftelse för vårdforskning, m.m.Regeringen begär att bemyndigar regeringen attbilda en stiftelse för förstärkt vårdforskning m.m.Enligt förslaget bör från återstoden av Fond 92--94avsättas till en särskild stiftelse vars avkastning skall gåtill forskning och forskarutbildning på vårdområdet samtforskning med inriktning på allergier och annan överkänslighet.Regeringen avser att närmare utforma ändamål och organisationför stiftelsen efter samråd med bl.a. nuvarande huvudmän försjukvård och vårdutbildningar samt vissa statliga myndigheter.Stiftelsen kan enligt propositionen arbeta med såvälavkastningen på kapitalet som avveckling av detta, dock underen period som inte är kortare än tio år.I motionerna 1993/94:Ub64 (v) yrkande 1 i motsvarande del och1993/94:Ub75 (s) yrkandena 2--8 i motsvarande delar yrkasavslag på bildandet av stiftelser med de motiveringar somutskottet redogjort för i det föregående.Utskottet har inget att erinra mot de angivna ändamålen medstiftelsens verksamhet, forskning och forskarutbildning påvårdområdet och allergiforskning. Enligt utskottet vore dettill fördel om de medel som anvisas av stiftelsen delas upp itvå lika stora delar för respektive område, detta för attsäkerställa en jämbördig behandling av de båda områdena.Utskottet tillstyrker därmed propositionen i nu berörd deloch föreslår att motionerna avstyrks i motsvarande delar.Utskottet tar här upp två motioner till behandling,1993/94:Ub70 (c) och 1993/94:Ub78 (s), vari begärstillkännagivande av om resurser tillMetallbiologiskt centrum i . På likartat sättåberopas i båda motionerna exponeringen för metaller som ettstort hälsoproblem för många människor samt erinras om pågåendeforskning vid i för att ta frammätmetoder som kan visa om en individ har en sjukdom somorsakats av kvicksilver eller andra metaller.Utskottet har tidigare under innevarande behandlatett likartat motionsyrkande om ekonomiskt stöd till denifrågavarande forskningen (bet. 1993/94:UbU5). Utskottet, somavstyrkte ett uttalande av i frågan, utgick från attberörda myndigheter prövade möjligheterna att göra erforderligainsatser. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning attforskning om metallrelaterade sjukdomar är angelägen, uppreparvad utskottet då anförde om att verksamheten vidMetallbiologiskt centrum är viktig. Emellertid ankommer detinte på att uttala sig om särskilda resurser förvissa speciella forskningsprojekt. I den mån dessa inte kanfinansieras i önskad omfattning inom ramen för anvisadefakultetsanslag får framställning om medel prövas av externaanslagsgivande organ. Utskottet erinrar i detta sammanhang omregeringens motiv till förslaget om en stiftelse förvårdforskning m.m. Regeringen anför där att forskning omallergier och annan överkänslighet är angelägen. Därvid är det,heter det bl.a. i propositionen, viktigt att utrymme ges tillgränsöverskridande forskning inom medicinens olika grenar.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna.2.5 Stiftelse för internationalisering av forskning och högreutbildning, m.m.Regeringen föreslår att en särskild stiftelse förinternationalisering av högre utbildning och forskninginrättas genom att medel tillskjuts från Fond 92--94.Stiftelsen tillförs av återstoden av fonden.Stiftelsen kan arbeta med såväl avkastningen på kapitalet somsuccessiv avveckling av detta, dock inte . Av kapitalet bör avse övergångsvis medverkan ifinansiering av forskning inom ramen för EU:s ramprogram,alternativt för finansiering av motsvarande verksamhet inomramen för . I övrigt bör stiftelsen medverka istipendiering av unga akademiker från länder i dynamiskutveckling samt finansiering av svenska och utländska s.k.post-doktorers vistelser vid utländska respektive svenskauniversitet och högskolor. Ändamålet för stiftelsen ansluter idessa senare avseenden nära till verksamhet som bedrivs avsåväl som Kungl. Vetenskapsakademien.Regeringen avser att utforma stadgar och arbetsordning förstiftelsen så att möjligheterna till synergieffekter mellandenna och bl.a. de nämnda organisationerna tas väl till vara.Som motiv för inrättande av nu ifrågavarande stiftelse anförregeringen bl.a. följande.Statens kostnader för det svenska deltagandet iFoU-samarbetet med EU förväntas enligt stiga från nuvarande ca tillmer än det dubbla. Om blir EU-medlem kommerbidraget till EU:s forskning att ingå i totala bidragtill EU.Regeringen förordar att ett särskilt program inrättas för attöka möjligheterna för unga akademiker och forskare från länderi dynamisk utveckling att tillbringa längre studie- ellerforskarperioder i . Detta stipendieprogram bör erbjudasunga akademiker i länder med vilka vill utvecklasärskilda ekonomiska och kulturella relationer.Enligt samstämmiga uppgifter finns enligt regeringen ettsärskilt behov av stipendier för forskare som avlagtdoktorsexamen, s.k. post-doktorer, för vistelse vid utländskauniversitet och högskolor. Dessa forskare bör kunna vistas iutländsk akademisk miljö av hög standard , dvs.mellan ett och . Stipendiet bör möjliggöra för forskarenatt medföra familj under utlandsvistelsen.I motionerna 1993/94:Ub64 (v) yrkande 1 och 1993/94:Ub75 (s)yrkandena 2--8 i motsvarande delar yrkas avslag på bildandet avstiftelser med de motiveringar som utskottet redogjort för idet föregående. I den förra motionen framförs emellertidsynpunkter på nu ifrågavarande stiftelses stipendieverksamhet(yrkande 14). Man ställer sig frågan vilka länder somegentligen avses som "länder i dynamisk utveckling".Motionärerna anser att det i en stiftelse förinternationalisering av högre utbildning och forskning skallfinnas en verklig avsikt att rikta stipendier till ungaakademiker från behövande länder i tredje världen. Satsningarnaskall inte ses i ett snävt ekonomiskt/kulturellthandelspolitiskt perspektiv.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslagom bildande av en stiftelse som har i uppgift att främjainternationalisering av högre utbildning och forskning ienlighet med vad som anförs i propositionen.Mot bakgrund av yrkande 14 i motion 1993/94:Ub64 villutskottet anföra följande.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angelägetatt jämte de möjligheter som redan nu finns för personer frånu-länder och att studera och forska vid svenskauniversitet och högskolor upprätta ett särskilt program för attta emot unga akademiker för längre studie- ellerforskarperioder i . I propositionen redovisas kortfattatsådant samarbete som har med andra länder i annat änrent vetenskapligt syfte; det rör sig då om utrikes-, handels-eller biståndspolitiska motiveringar. Genom regeringens förslagtill stipendiering -- som utskottet har uppfattat det -- kanSverige, genom att erbjuda unga akademiker studier ochforskning på kvalificerad nivå i , stimulera i förstahand den vetenskapliga verksamheten och den högre utbildningeni sådana länder där denna verksamhet är under uppbyggnad och ärexpansiv. Även om motivet sålunda i första hand inte ärbiståndspolitiskt, kommer resultatet av den nu aktuellasatsningen enligt utskottet att kunna tjäna även bl.a. ettbiståndspolitiskt syfte. Därjämte kan ocksåutrikespolitiska och handelspolitiska resultat uppnås. Ipropositionen framhålls att den kontaktskapande verksamhetenmed det svenska samhället bör vara framträdande liksomuppföljningen av stipendiaterna för att vidmakthålla kontaktenmed . Med det anförda bör yrkande 14 i motion1993/94:Ub64 avslås.Utskottet, som således ställer sig bakom regeringens förslagom en stiftelse för internationalisering av högre utbildningoch forskning, avstyrker även motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1och 1993/94:Ub75 yrkandena 2--8, samtliga yrkanden i berördadelar.Regeringen begär i propositionen bemyndigande attdelta i beslut att låta EG:s fjärde ramprogram omfattas avEES-avtalet. blir därmed, oberoende av ett medlemskap iEU, även fortsättningsvis delaktigt i utvecklingen av deteuropeiska FoU-samarbetet.I motion 1993/94:Ub64 (v) anförs att EU:s fjärde ramprogramär hårt styrt åt det tekniska och naturvetenskapliga hållet. Enhumanistisk och samhällsvetenskaplig forskningsinriktningsaknas nästan helt. Det är också hårt industri- ochnäringslivsrelaterat. Det är därför av yttersta vikt attSverige driver på för att få en större bredd i detta ramprogram(yrkande 15).Utskottet tillstyrker det av regeringen begärdabemyndigandet.Fördraget om den Europeiska unionen, som trädde i kraft den 1november 1993, vidgade motiven för EG:s forskningsprogram tillatt, utöver forskning för att stärka den europeiska industrinskonkurrenskraft, också innefatta forskning som motiveras avandra områden av fördraget. Detta innebär t.ex. stöd tillforskning som motiveras av allmänna samhälleliga behov, t.ex.att åstadkomma en bättre livskvalitet. Dessa förutsättningarhar ingått i planeringen av det fjärde ramprogrammet (jfr prop.1991/92:170 bil. 7, yttr. 1992/93:UbU1y). Genom fårSverige delta i programmens styrkommittéer och andra kommittéersom har effekter på programmens genomförande, liksom iCREST-gruppen, som är rådgivande inom forsknings- ochvetenskapspolitiken till såväl kommissionen som ministerrådet.Det är emellertid först vid ett medlemskap i som fårfullt inflytande i beslutsprocessen, bl.a. genom deltagande iEuropaparlamentet och ministerrådet. Utskottet utgår från attSverige, vare sig landet är medlem i EU eller ej, kommer att haett inflytande på utvecklingen av det europeiska FoU-samarbetetoch att därvid beaktar synpunkter av det slag somframförts i motionen. Med det anförda avstyrks förevarandeyrkande.2.6 Stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojektRegeringen begär bemyndigande att bilda enstiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt. Stiftelsenbör tillföras av återstoden av Fond 92--94. Stiftelsenkan arbeta med såväl avkastning på kapitalet som avveckling avdetta, dock inte än tio år.Som motiv för förslaget anför regeringen bl.a. följande. Denkreativa kraft som kulturen representerar kan öka orters ochregioners attraktionskraft för t.ex. turistverksamhet, men ävenför lokalisering och etablering av annan verksamhet. Kulturenkan därmed som tillväxtskapande faktor väsentligt bidra tilldynamiken i en regions utveckling. Stiftelsen skall -- helt vidsidan av ordinarie resurser för kulturverksamhet -- stimuleradet regionala kulturlivet i vid mening i syfte att stärkatillväxt och utveckling i regionerna. Insatserna bör bl.a.inriktas på projekt som attraherar även ungdomsgrupper som förnärvarande i relativt liten omfattning tar del av dettraditionella kulturutbudet.I motionerna 1993/94:Ub64 (v) yrkande 1 och 1993/94:Ub75 (s)yrkandena 2--8 i motsvarande delar yrkas avslag på bildandet avstiftelser med de motiveringar som utskottet redogjort för idet föregående. I den förra motionen förordar motionärerna, sominte motsätter sig att kulturen tillförs ökade medel, attKulturutredningen bör komma med förslag om hur medlen skallanvändas (yrkande 16).Kulturutskottet har inkommit med ett yttrande överpropositionen i denna del jämte motioner (bilaga 2 till dettabetänkande).Kulturutskottet har inte något att erinra mot att de ipropositionen angivna medlen används till att stödja sådanframtidsinriktad och för samhället vital verksamhet som finnsinom kulturområdet. åberopar ett antal aktuellakulturutredningar. Att inför kommande beslut om utformningen avden framtida kulturpolitiken kunna skapa ekonomiskt utrymme förnyskapande projekt, för projekt som syftar till att finnaformer som vidgar deltagandet i kulturlivet, bl.a. blandungdomsgrupperna samt för projekt som utvecklar kulturlivet ialla delar av landet framstår för kulturutskottet somutomordentligt betydelsefullt. Utskottet pekar på möjlighetenför stiftelsen att använda förslag från den övergripandekulturutredningen som underlag för beslut om olika satsningar.Kulturutskottet utgår vidare från att stiftelsen i sinverksamhet tar hänsyn till den inriktning som den framtidakulturpolitiken får genom kommande beslut grundadepå de kulturpolitiska utredningarna.Kulturutskottets socialdemokratiska ledamöter har i enavvikande mening avstyrkt förslaget om en kulturstiftelse.Medel avsedda för förnyelse och vidgad tillgänglighet ikulturlivet borde användas i former som ger tillfälle tillinsyn och inflytande i större omfattning än vad stiftelseformenger utrymme för, anser de.Med hänvisning till vad kulturutskottet anfört föreslårutskottet att bifaller propositionen i nu förevarandedel och avslår motionerna 1993/94:Ub64 yrkande 1 och1993/94:Ub75 yrkandena 2--8, samtliga yrkanden i motsvarandedel. Utskottet avstyrker jämväl yrkande 16 i den förramotionen.Kulturutskottet uppmärksammar i sitt yttrande vad ipropositionen anförs om arkeologisk forskning och dearkeologiska uppdragsundersökningarna (prop. s. 146 f.).