bet · GH01SfU14 · 1994-04-14 00:00:00 — De kritiserar såväl att Invandrarverketinte förordnar offentligt biträde som attvissa jurister utan kompetens i flyktingfrågor ofta förordnassom offentligt biträde medan erfarna flyktingjurister mycketsällan kommer i fråga.Även (-) anser i motion Sf608 yrkande 12 attoffentligt biträde bör utses av Rättshjälpsmyndigheten.Utskottet har i sitt betänkande 1988/89:SfU19 anfört attfördelarna med att flytta över beslutanderätten irättshjälpsfrågor till var dels atthandläggningstiderna därigenom kunde förkortas eftersom enmyndighet mindre behövde sätta sig in i ärendet, dels attproblemet med hur besluten skulle fattas i brådskande fall blevlöst, eftersom skulle ha en jourverksamhet förärenden om avvisning med omedelbar verkställighet. Utskottetansåg att dessa fördelar var så stora att de vägde överprincipiella betänkligheter mot att låta den myndighet som kanupplevas som motpart till den enskilde handha frågan ombiträdesförordnande.Utskottet har därefter behandlat motioner om vilken myndighetsom skall besluta i rättshjälpsfrågor. Utskottet angav i sittbetänkande 1990/91:SfU14 bl.a. att Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO) i en skrivelse tilljustitieministern hade anfört att den nya ordningen för utseendeav offentliga biträden i utlänningsärenden synes belastad medavsevärda brister. DO hade i skrivelsen föreslagit bl.a. attbeslut i frågor om rättshjälp i utlänningsärenden flyttas frånInvandrarverket till den nya rättshjälpsmyndigheten samt attsökandens önskemål om vem som skall förordnas och denneslämplighet för uppdraget beaktas bättre vid förordnande avoffentligt biträde. Utskottet konstaterade härefter att denfråga som togs upp i då behandlade motioner hade aktualiseratsinom av DO:s skrivelse, och att beredningen avfrågan pågick. I avvaktan på resultatet av denna beredning ansågutskottet att någon åtgärd i frågan inte varpåkallad.I proposition 1991/92:100 bil. 3, s. 14, redovisades DO:sframställan och angavs att där bl.a. föreslagits attbeslutanderätten om rättshjälp i invandrarärenden skulle flyttasfrån till och attreglerna om allmän rättshjälp i vissa hänseenden skulle görasgenerösare för utlänningar. Vidare angavs att förslagen haderemissbehandlats och att remissinstanserna till övervägandedelen var negativa till förslagen. Bl.a. anfördes från fleraremissinstanser att de utvidgningar i den allmänna rättshjälpensom föreslagits redan rymdes inom gällande bestämmelser. Mot denbakgrunden avsåg föredragande statsrådet inte att initiera någralagstiftningsåtgärder med anledning av DO:s framställan.I juni 1993 har regeringen beslutat att tillkalla en särskildutredare för att se över rättshjälpslagen (dir. 1993:77).Översynen rör närmast ersättningsfrågor, den allmännarättshjälpens förhållande till rättsskyddsförsäkringar,regleringen beträffande offentliga biträden och frågor som harmed omfattningen av den allmänna rättshjälpen ochavgiftssystemet att göra. De åtgärder som föreslås skall kunnaleda till ökad effektivitet och kostnadsbesparingar men får intemedföra att rättshjälpens grundläggande syfte går förlorat.Enligt direktiven bör bl.a. undersökas om den nuvarandefördelningen av arbetsuppgifter mellan å ena sidanRättshjälpsmyndigheten och och å andra sidanövriga myndigheter som beslutar i rättshjälpsfrågor är lämplig.Utredningen skall undersöka möjligheterna att överföraregleringen beträffande offentliga biträden för bl.a.avvisnings- och utvisningsärenden enligtutlänningslagstiftningen till resp. materiell lagstiftning.Utredaren har dessutom fria händer att föreslå andra ändringarsom kan leda till ökad effektivitet och kostnadsbesparingar ochtill att rättshjälpsresurserna koncentreras till de områden därde bäst behövs. Uppdraget bör enligt direktiven redovisas senastden 1 maj 1995.I motionerna framförs kritik mot den nuvarande ordningen förutseende av offentliga biträden. Det har under den senaste tidenäven från annat håll riktats kritik mot denna ordning. Kritikenhar bl.a. föranletts av att det har förekommit fall dåoffentliga biträden missat tiden för överklagande av ettavvisningsbeslut. Utskottet anser att det finns skäl att tadenna kritik på allvar och att en översyn av det nuvarandesystemet bör göras. Enligt utskottets mening skulle dennaöversyn lämpligen kunna göras inom ramen för den pågåendeöversynen av rättshjälpslagen. bör med anledning avmotionerna Sf608 yrkande 12, Sf622 yrkandena 18 och 19 och Sf632yrkande 6 som sin mening ge regeringen detta till känna.Övriga handläggningsfrågorUnder detta avsnitt behandlar utskottet tre skildamotionsyrkanden.I motion Sf622 av m.fl. (v) anför motionärernaatt det för många kvinnor är otänkbart att berätta om sexuellaövergrepp för manliga utredare m.fl. Motionärerna begär iyrkande 29 ett tillkännagivande om att asylsökande kvinnor skallerbjudas få sina ärenden handlagda av kvinnlig personal.Utskottet utgår från att behovet av och önskemålet om kvinnligpersonal tillgodoses av vederbörande myndigheter så långtmöjligt. Något uttalande från sida med anledning avmotion Sf622 yrkande 29 är således inte påkallat.Jan m.fl. (kds) begär i motion Sf626 yrkande 10 etttillkännagivande om att -- i syfte att få ett bättrebeslutsunderlag i asylärenden -- ambassadpersonal och personalpå konsulat bör följa upp situationen i de länder där mänskligarättigheter kränks.Enligt utskottets mening sker sådan uppföljning som avses imotionen . Motion Sf626 yrkande 10 bör därför inteföranleda någon åtgärd.I motion Sf604 anför och () attdet på flera håll i gäller att den som ansöker om asylfår lämna fingeravtryck. Syftet härmed är att dels kontrolleraatt internationellt efterlysta brottslingar inte gömmer sigunder falsk identitet, dels undvika att personer söker asyl iflera länder. Motionärerna uppger att det inom EU nu byggs uppett fingeravtrycksregister. Även inom har system medfingeravtryck börjat komma till användning. Enligt motionärernaförhindras dubbel asylhantering om även börjar avkrävafingeravtryck, och de begär ett tillkännagivande härom.Inom EU pågår ett arbete med att ta fram ett datoriseratfingeravtryckssystem (EURODAC). Detta arbete kommer även attberöra . Den fortsatta utvecklingen av medlemskapsfråganbör avvaktas, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf604.Medelsanvisning till , som inrättades , har enbasorganisation med en kapacitet på årsbasis för 4 000--6 000avvisnings/utvisningsärenden. med ca 60anställda har förstärkts med ytterligare ca 100 anställda.I propositionen anges att under innevarandebudgetår kan komma att besluta i 13 700 överklagade asylärendenmotsvarande 36 000 personer. Vid utgången av budgetåretberäknas icke avgjorda grundärenden omfatta 3 400 personer.Under /95 bedöms komma attavgöra överprövningsärenden för 7 300 personer och ha en balansvid utgången av nästa budgetår av icke prövade ärenden för2 300 asylsökande.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att tillUtlänningsnämnden för /95 anvisas ettramanslag på , vilket -- förutom en minskning avorganisationens storlek -- innebär ett rationaliseringskrav på1,. Därvid har beräknats för prövning avny ansökan som fr.o.m. skall göras avUtlänningsnämnden i stället för Invandrarverket.Ian och (nyd) anser i motion Sf621att anslaget bör kunna reduceras genom attärendehanteringen förenklas. Motionärerna begär att anslagetskall minskas till (yrkande 19).Utskottet anser det viktigt att har deresurser som krävs för en kvalificerad ärendehandläggning. Detär därför inte rimligt att nu ställa ytterligarerationaliseringskrav på nämnden utöver vad regeringenföreslagit. Utskottet biträder således regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker bifall till motion Sf621 yrkande19.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslutNuvarande ordningEn utlänning som befinner sig i kan avlägsnas urlandet genom avvisning eller utvisning. En utlänning som inteuppfyller de formella krav som gäller för inresa och vistelse iSverige -- således när han i förekommande fall saknar pass,visering, uppehållstillstånd eller arbetstillstånd -- fåravvisas utan tidsgräns enligt 4 kap. 1 § utlänningslagen.Vidare får en utlänning avvisas om han eller hon stannat kvarsedan den viseringsfria tiden eller viseringen gått ut. Ävenavlägsnande på grund av medellöshet och risk för brottsligverksamhet skall ske genom avvisning (4 kap. 2 §utlänningslagen). Tidsgränsen är för dessa fall tre månader.En utlänning som haft uppehållstillstånd och stannar kvar ilandet efter det att uppehållstillståndet har gått ut elleråterkallats skall avlägsnas genom utvisning (4 kap. 3 §utlänningslagen). Även avlägsnande på grund av brott skall skegenom utvisning (4 kap. 7 § utlänningslagen).Ett beslut om avvisning eller utvisning får endast verkställasom det kan ske till ett land där utlänningen erbjuds visstskydd.Kontrollen av in- och utresande vid rikets gränser sköts iförsta hand av polismyndigheten. Det är också polismyndighetensom fattar beslut om avvisning i de fall där det inte alls ärfråga om asyl eller liknande.Statens invandrarverk skall som första instans fatta beslut ialla ärenden där behovet av asyl har åberopats (4 kap. 4 §utlänningslagen). Detsamma skall gälla ärenden som rör närafamiljemedlemmar till asylsökande. Påstår utlänningen att han äratt anse som flykting, krigsvägrare eller de facto-flyktingskall polismyndigheten således överlämna ärendet till verket förbeslut. Detta gäller även om det för polismyndigheten framstårsom uppenbart att de åberopade grunderna inte kan medföra rätttill asyl. fattar också beslut i ärenden som rören utlänning som har vistats i mer än iföljd när frågan väcks om hans avvisning.I flertalet övriga fall beslutar polismyndigheten omavvisning. skall dock överlämna sådana ärendentill om det enligt polismyndighetens bedömningär tveksamt om avvisning bör ske. Detta gäller t.ex. fall då detpå grund av utlänningens personliga förhållanden finns starkahumanitära skäl för att låta honom få stanna.Invandrarverket får förordna om omedelbar verkställighet avsitt beslut om avvisning om det är uppenbart att det inte finnsgrund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller skallbeviljas på någon annan grund (8 kap. 8 § utlänningslagen).Beträffande omedelbar verkställighet i asylärenden anfördes iproposition 1988/89:86 med förslag till ny utlänningslag attsådan möjlighet måste finnas om avvisning till ett förstaasylland skall kunna genomföras. Omedelbar verkställighet bordekunna ske bl.a. om utlänningen kan återsändas till ett land, därhan uppehållit sig före ankomsten till och där han ärskyddad mot förföljelse och mot att sändas till ett land där hanriskerar förföljelse. I propositionen angavs också attförordnande om omedelbar verkställighet får meddelas endast närdet är uppenbart att grund för asyl inte föreligger. Det skallockså vara uppenbart att uppehållstillstånd inte bör beviljas avandra skäl, t.ex. anknytning eller humanitära skäl.En polismyndighets beslut om avvisning och Invandrarverketsbeslut om avvisning med förordnande om omedelbar verkställighetskall verkställas möjligt. I andra fall skall enutlänning som har avvisats lämna landet efterdet att beslutet vunnit laga kraft, om inte annat bestäms ibeslutet (8 kap. 12 § utlänningslagen). Vid utvisning ärutresefristen . Om utlänningen inte lämnar landetinom föreskriven tid eller det med säkerhet måste antas att haninte tänker göra det frivilligt, skall polismyndighetenverkställa beslutet så snart det kan ske.MotionerI motion Sf605 av och () anförsatt den som fått avslag på sin asylansökan får besked omverkställighet före eller som polisen. Respittidenanvänds inte alltför sällan för att avvika från förläggningenoch gömma sig undan polisen. Motionärerna anser att dagensrutiner inte är tillfredsställande. Om polismyndigheten fåravvisningsbeslutet först skulle antalet gömda flyktingar minska.Motionärerna begär ett tillkännagivande om ändrade rutiner.I motion Sf622 anför m.fl. (v) att det är avyttersta vikt att verkställighet av avvisningar alltid skallgenomföras på ett humant sätt och med full respekt för denavvisades människovärde. I största möjliga utsträckning skallverkställigheten ske genom överenskommelse med den som skallavvisas. Motionärerna begär i yrkande 40 ett tillkännagivandehärom.Sten (-) påpekar i motion Sf608 att av beslut omavvisning är andelen med omedelbar verkställighetuppseendeväckande hög och bör granskas av den pågåendeutredningen. Motionären anför vidare att utredningen börutarbeta förslag om regler och rutiner för en värdig avvisningefter avslag på en asylansökan. Tillkännagivanden härom begärs iyrkandena 9 och 14.I motion Sf621 av och (nyd)begärs att förutsättningar skapas för direktavvisningav personer som kommer till illegalt (yrkande 6).Jan m.fl. (kds) anser i motion Sf626 attkostnaderna för avvisningen eller utvisningen kan ifrågasättas.Motionärerna begär i yrkande 11 ett tillkännagivande om viktenav en översyn av de kostnader som uppstår i samband med enavvisning.UtskottetVad gäller formerna och rutinerna vid verkställighet avavvisnings- och utvisningsbeslut vill utskottet hänvisatill direktiven för översynen av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. I direktiven påpekas att den fristsom lagen ger utlänningen att frivilligt lämna landet efter ettavlägsnandebeslut utnyttjas för att skapa förutsättningar förett undanhållande som försvårar eller omöjliggör ett tvångsvisavlägsnande. Vidare anges att mot detta skall vägasutlänningens självklara rätt att på ett värdigt sätt få lämnalandet och ges tillfälle att ta farväl av anhöriga och vänner.Utredaren bör överväga om den nuvarande regleringen kan ersättasav en som bättre tillgodoser de nu angivna skilda intressena.Utredningen beräknas i denna del föreligga inom kort.Utskottet kan även konstatera att föreslagitatt verket från polisen skall överta ansvaret för merparten avverkställigheterna av avlägsnandebeslut. Verksamheten skulle,enligt mening, effektiviseras genomförläggningspersonalens nära kontakter med de asylsökande samtgenom det tydliga sambandet mellan tidsutdräkt vid avvisningarav personer som inte längre skall vistas i ochförläggningskostnaderna. I propositionen anges att regeringenför närvarande inte är beredd att tillstyrka Invandrarverketsförslag. Enligt regeringen måste frågan utredas närmare innanställning kan tas till förslaget.Utskottet noterar i detta sammanhang att isin rapport Vad kostar förläggningar? (F1993:5) ansett det nödvändigt att hemtransport av asylsökandesom skall utvisas sker skyndsamt. anger tvåmöjligheter som bör prövas. Antingen att kostnadsansvaret förutvisade asylsökande efter respittiden flyttasöver till polisen och eller attInvandrarverket tar över verksamheten och begärpolishandräckning i de fall detta kan behövas.Av bl.a. effektivitetsskäl har även skett en omorganisation . Fr.o.m. den 1 januari 1994har regeringen inrättat Kriminalvårdens transporttjänst, somskall planera och utföra utrikestransporter och längreinrikestransporter.Under utskottets offentliga utfrågning (sebilaga) behandlades även frågor om verkställighet. Företrädareför angav bl.a. följande. "Vi anser att varjeärende är unikt. Det är svårt att ange att något enhetligthandlingsmönster skall råda. Det är helt enkelt inte tänkbart.Men jag vill framhålla en viktig sak i sammanhanget, nämligennödvändigheten av tidiga kontakter, samarbete, samverkan, mellande berörda parter som finns inför ett avvisningsärende. Allatjänar i längden på detta -- inte minst den som verkställighetenav avvisningen berör. "Utskottet anser att översynen av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. samt fortsatta överväganden iövriga frågor bör avvaktas, och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Sf605, Sf608 yrkandena 9 och 14, Sf622 yrkande 40 ochSf626 yrkande 11.Med anledning av motion Sf621 vill utskottet, liksom ibetänkandet 1992/93:SfU7, erinra om att det inte är illegalt attsöka asyl, oavsett om de skäl som sökanden har att åberopa viden prövning inte bedöms utgöra asylskäl. Som ovan redovisats fårInvandrarverket förordna om omedelbar verkställighet av ettavvisningsbeslut om det är uppenbart att det inte finns grundför asyl och att uppehållstillstånd inte heller skall beviljaspå någon annan grund. Någon ökad möjlighet till direktavvisningbör enligt utskottet inte införas, och motion Sf621 yrkande 6avstyrks.Mottagningssystemet för asylsökandeAllmäntNu gällande system för mottagande av asylsökande ochflyktingar i , som i sina huvuddrag gäller sedan den 1januari 1985 (prop. 1983/84:124, SfU 27, rskr. 295), innebär attstaten har ett övergripande ekonomiskt ansvar förflyktingmottagandet, medan ansvaret i övrigt är delat mellanstat och kommun. är statlig huvudman förmottagande av asylsökande och flyktingar. driverförläggningar för asylsökande och skall träffa överenskommelsermed kommunerna om att ta emot flyktingar och vissa andrautlänningar.Så gott som alla asylsökande tas först emot påen utredningssluss där asylutredningen genomförs. Därefteröverförs de asylsökande som inte har nära anhöriga i landet förläggning, och de vistas där i avvaktan på beslut iasylärendet. Den som beviljas uppehållstillstånd skall så snartsom möjligt därefter erbjudas bostad i en kommun.Riksdagen har beslutat om vissa ändringar imottagningssystemet (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr.1993/94:188). skall fortfarande vara huvudmanför mottagandet av asylsökande och se till att det finnsförläggningar. Driften av alla förläggningar skall dock varaöppen för entreprenad. Vidare skall asylsökande erbjudas någonform av sysselsättning . Enligt den nyaordningen skall en asylsökande ha rätt till ekonomiskt biståndäven om han eller hon bor utanför en förläggning. Den som ordnarbostad på egen hand skall dessutom kunna få ett bidrag tillbostadskostnaden. Vidare skall dagersättningen kunna sättas nedför den som utan giltigt skäl vägrar att delta i denorganiserade sysselsättningen. Detta gäller även för den somgenom att hålla sig undan försvårar utredningen i ärendet omuppehållstillstånd. De nya reglerna har tagits in i en ny lag ommottagande av asylsökande m.fl., som träder i kraft den 1 juli1994.Statens invandrarverkStatens invandrarverk är central förvaltningsmyndighet förinvandrar- och medborgarskapsfrågor och huvudman på den statligasidan för överföring och mottagande av flyktingar och förmottagning av asylsökande. Verket skall bevaka behovet avåtgärder för invandrare och språkliga minoriteter samt hakontakt med invandrarnas organisationer. -- Övriga statligamyndigheter har också ett ansvar för invandrare. Detta ärreglerat i förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternasansvar för invandrare m.fl. Enligt förordningen skallmyndigheterna under regeringen fortlöpande beakta sitt ansvarför invandrare och personer som hör till språkliga minoriteter,och dessas förutsättningar och behov skall alltid beaktas vidplaneringen av myndighetens arbete. Myndigheterna skall vidareinom ramen för tillgängliga resurser ge invandrare och personersom hör till språkliga minoriteter en service som är likvärdigden som ges befolkningen i övrigt och därvid uppmärksamma attdetta kan kräva särskilda åtgärder. För att främja en effektivsamordning skall myndigheterna informera omplanerade åtgärder på detta område och, när anledning finns tilldet, samråda med verket om hur insatserna skall utformas.Fyra regionkontor svarar för ledningen avförläggningsverksamheten och det direkta samarbetet medkommunerna. Regionkontoren träffar överenskommelser medkommunerna i regionen om flyktingmottagande och samordnarflyktingarnas bosättning i kommunerna.Gudrun m.fl. (v) anser i motion Sf622 attInvandrarverket i sin nuvarande form bör avvecklas och en mindremyndighet upprättas som ansvarar för flyktingslussarna,utslussningen av de asylsökande till kommunerna, lokaler förförvarstagande och administrationen av de i motionen föreslagnaasylnämnderna. Ansvaret för olika invandrarpolitiska sakfrågorbör helt överföras till resp. departement eller myndighet.Motionärerna begär i yrkande 35 ett tillkännagivande om detanförda. Ett tillkännagivande av i huvudsak samma innehållbegärs även i motion Sf608 av (-) yrkande 6.I motion Sf631 begär () ett tillkännagivande omatt bör avskaffas. Motionären anser atthuvuddelen av verksamhet som rör invandrings-och flyktingfrågor bör överföras antingen till en ny friståendemyndighet eller till annan organisationsform. T.ex. skulleviseringsverksamheten och tillståndsprövningen i andra ärendenän asylärenden kunna föras till en migrationsmyndighet hos elleri nära samband med polisen och vidare skulle asylprövningen ochflyktingmottagandet kunna föras till en särskild flyktingbyrå.I motion Sf617 framhåller () det principiellttveksamma i att samma myndighet har ansvar för såväl deasylsökandes välbefinnande som avgörandet av deras framtidavistelse här i landet. Detta aktualiserar också behovet av enmer rättsliknande hantering av tillståndsärenden. Motionärenanser att verksamhet borde delas upp på tvåmyndigheter, en som får ansvar för mottagande och utplacering avasylsökande och flyktingar och en annan som får ansvar förtillståndsgivningen för såväl flyktingar som övriga invandrare.Motionären begär ett tillkännagivande om en sådan delning.Utskottet har ovan avstyrkt bifall till motionsyrkanden omfristående asylnämnder. Utskottet anser att frågan om eneventuell förändring av verkets ansvarsområden bör anstå iavvaktan på resultatet av Invandrar- och flyktingkommitténsarbete. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall även tillmotionerna Sf608 yrkande 6, Sf617, Sf622 yrkande 35 och Sf631.MedelsanvisningFrån anslaget finansieras verketscentrala förvaltning i , regionkontoren och funktionenför tillståndsprövning vid utredningsslussarna.För /95 föreslås i propositionen att underanslaget skall anvisas ett ramanslag på , vilketinnebär ett rationaliseringskrav på . Vid beräkningen harbeaktats att ny ansökan om uppehållstillstånd fr.o.m. den 1 juli1994 skall handläggas av , vilket minskaranslaget med 2,6 miljoner kronor.Regeringen bedömer det vidare enligt propositionen nödvändigtatt -- liksom under innevarande budgetår -- gesmöjlighet att snabbt kunna anpassa utrednings- ochmottagningskapaciteten till oväntade och kraftiga förändringar iantalet asylsökande utlänningar och ärendemängder. Verket bördärför enligt regeringen bemyndigas att vid extraordinäraanspråk på myndighetens utrednings- och beslutskapacitet fåöverskrida ramanslaget -- utöver sedvanlig anslagskredit -- med25 utan föregående regeringsbeslut.Två motioner berör anslaget till Invandrarverket.Ian och (nyd) föreslår i motionSf621 yrkande 11 att anslaget minskas till 309 000 000 kr.Motionärerna anser att denna minskning kan ske dels genom enrationalisering av verksamhet, dels genom attasyltillströmningen halveras i förhållande till vad regeringenberäknat genom flyktingpolitiska åtgärder som förordas imotionen.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Sf622 att ytterligarerationaliseringar kan göras av . Besparingar kanockså göras genom att förläggningsverksamheten överförs tillkommunerna. Motionärerna anser att det härigenom skall varamöjligt att minska anslaget med (yrkande 36).Utskottet har i sitt av godkända betänkande1993/94:SfU11 delat regeringens uppfattning att Invandrarverketäven fortsättningsvis bör vara huvudman förförläggningsverksamheten. Utskottet avstyrker därför motionSf622 till den del motionen gäller överföring avförläggningsverksamheten till kommunerna. Utskottet kan i övrigtinte tillstyrka besparingskraven i vare sig nämnda motion ellermotion Sf621.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningoch avstyrker bifall till motionerna Sf621 yrkande 11 och Sf622yrkande 36. Därutöver föreslår utskottet att godkännerdet i budgetpropositionen angivna bemyndigandet att medgeInvandrarverket att vid extraordinära anspråk på myndighetensutrednings- och beslutskapacitet få överskrida ramanslaget --utöver sedvanlig anslagskredit -- med utanföregående regeringsbeslut.FörläggningsverksamhetenInvandrarverkets förläggningsverksamhet omfattarutredningsslussar och asylförläggningar.