bet · GH01TU28 · 1994-04-19 00:00:00 — I avvaktan på ensådan översyn framhålls att regeringen inte bör bevilja någranya tillstånd för långväga busstrafik.6.2 Utskottets ställningstagandeBeträffande motionsyrkandena om delar utskottetuppfattningen om vikten av att en väl fungerande konkurrensmiljöupprätthålls inom busstrafiken. Utskottet vill i sammanhangetframhålla den möjlighet som trafikhuvudmännen har i samband medsin upphandling av lokal och regional trafik att beakta att engod konkurrenssituation främjas. Utskottet kan vidare konstateraatt enligt den koncernstrategi som utskottet tidigare ställt sigbakom för skall verksamheten koncentreras tillkärnverksamheten, nämligen järnvägstrafiken. Verksamheter sominte bidrar till detta bör avskiljas. Vidare gäller att enstrategisk del i åtgärdsprogrammet --1996 ärförsäljning av fast egendom och aktier inom för attförbättra ekonomin och möjliggöra en kraftsamling för enfortsatt utveckling av järnvägstrafiken. Enligt gällandebeslutsordning ankommer det på SJ att närmare bedöma hurSJ-koncernen mot denna bakgrund bör utvecklas.Motionerna T506 (fp), T524 (m) och T540 (s) påkallar medhänvisning till det anförda inte någon åtgärd från riksdagenssida och avstyrks därför av utskottet.Etablering av långväga busstrafik regleras iyrkestrafiklagen (1988:263). Enligt denna lag gäller från den 1januari 1993 att tillstånd till långväga busstrafik intemeddelas om järnvägsföretag eller trafikhuvudmän kan visa attderas trafik skadas i betydande mån. Om en avsevärt bättretrafikförsörjning uppnås genom den sökta trafiken, skall ändocktillstånd beviljas.Utskottet kan konstatera att enligt den nu behandladepropositionen bereds ett 30-tal ansökningar ometablering av långväga busstrafik hos regeringen. Regeringenprövar varje ärende för sig i enlighet med yrkestrafiklagen.Enligt propositionen är regeringens preliminära bedömning atttillstånd inte kan ges i ett antal fall. Mot denna bakgrundbedömer regeringen att etablering av långväga busstrafik underde närmaste åren kommer att ha en begränsad resultateffekt påSJ:s ekonomi.Motion T910 (s) påkallar mot bakgrund av det anförda ingenåtgärd från sida och avstyrks därför av utskottet.7 Järnvägsindustrin7.1 MotionsförslagI motion T224 (s) framhålls att det inte räcker med att byggahögklassiga nya järnvägslinjer om inte vagnmaterialet också harhög standard. Intensivt arbete pågår i länstrafikbolagen, inteminst i storstadsområdena, för att öka tågresandet. Storaforskningsresurser har använts för att utveckla ett svensktregionaltåg, men detta viktiga arbete har inte slutförts. Enligtmotionen måste därför ansträngningarna för att ta fram ettmodernt konkurrenskraftigt framtidsinriktat svenskt regionaltågintensifieras. I finns verkstadskapacitet av höginternationell klass och det finns ett stort behov av nya tågför att järnvägen skall kunna bli ett attraktivt alternativ tillfrämst bilen. Enligt motionen ger detta en unik möjlighet attutveckla ny teknik och på så sätt stimulera den svenskaverkstadsindustrin och därmed ge värdefulla arbetstillfälleninom industrisektorn. gäller att samordnadebeställningar från flera trafikföretag kan bidra till att klarakonkurrensen från andra länders fordonstillverkare.När det gäller godstrafiken anges vidare att inom landetfinns företag som tillverkar lastvagnar, rullandejärnvägsmaterial och järnvägsräls samt ett effektivtjärnvägsföretag. Detta skapar sammantaget goda förutsättningarför en utveckling av effektiva kombitrafiksystem. Erfarenhetfinns också av framgångsrik samverkan mellanoffentlig verksamhet och svensk industri. Staten anges här ha enviktig uppgift när det gäller stöd, stimulans och utveckling avnäringslivet. Ett samarbete mellan forskningsorgan, närings- ochtrafikpolitiska myndigheter och företag anges vidare kunna bidratill att skapa goda tågförbindelser och nya jobb inomverkstadsindustrin. Enligt motionen bör det ankomma påregeringen att i enlighet med det anförda ta fram en plan förutvecklingen av järnvägsindustrin.7.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är angeläget med ett nära samarbtemellan trafikföretagen och järnvägsindustrin. Som berörs imotionen kan teknikutveckling medverka såväl till bratrafiklösningar som till att skapa goda förutsättningar förindustrin. Med de betydande satsningar som sker inomjärnvägsområdet kan nya möjligheter öppnas för att uppnå ettutvecklat samarbete. Detta samarbete bör dock enligt utskottesmening grundas på marknadsmässiga villkor.Beträffande frågan om utvecklingen av regionaltågsfordonvill utskottet härutöver hänvisa till den statliga utredare somtillkallats för att analysera förutsättningarna för enutveckling av persontrafiken på järnväg (K 1993:10). Enligtutredarens direktiv ingår att bedöma om behoven av rullandemateriel är tillräckligt stora för att utveckla en ny typ avmotorvagnar (dir. 1993:117). Utredaren bör i detta sammanhanggöra en kartläggning av marknaden för elmotorvagnar och bedömaom det finns alternativ till de fordon som offererats inom ramenför tidigare utvecklingsarbete inom området. Enligt vadutskottet erfarit förväntas utredaren avrapportera denna del avsitt arbete före sommaren 1994.Med hänvisning till vad som anförts om gällandeansvarsfördelning och pågående beredningsarbete avstyrkerutskottet motionsyrkandet.HemställanUtskottet hemställer1. beträffande avslag på regeringens förslag tillavreglering av järnvägsmarknadenatt med bifall till motionerna 1993/94:T36 yrkande 1i denna del, 1993/94:T37 yrkande 1 i denna del, 1993/94:T38yrkande 1, 1993/94:T39 i denna del och 1993/94:T40 i denna delavslår proposition 1993/94:166 yrkandena 1--5 och motion1993/94:T204 yrkande 6,res. 1 (m, c, fp, kds)2. beträffande riktlinjer för fortsatt reformarbeteatt med bifall till motion 1993/94:T36 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1993/94:T38 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 2 (m, c, fp, kds)res. 3 (nyd)3. beträffande mål, huvudinriktning och befogenheteratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:T36 yrkandena 1 i denna del, 3 och4, 1993/94:T37 yrkandena 1 i denna del och 2, 1993/94:T39 idenna del, 1993/94:T40 i denna del och 1993/94:T224 yrkande 10godkännera) vad som i propositionen anförts om mål för SJ-koncernenoch huvudinriktning av verksamheten --1996,b) vad som i propositionen anförts om befogenheter för SJoch för regeringen --1996,res. 4 (s)men. (v) - delvis4. beträffande anslaget Ersättning till Statens järnvägari samband med utdelning från AB Swedcarrieratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:T39 i denna del och 1993/94:T40 idenna del till : Ersättning till Statensjärnvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrier /95 anvisar ett förslagsanslag på ,5. beträffande låneram i Riksgäldskontoretatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1993/94:T39 i denna del och 1993/94:T40 idenna del godkänner att /95 fårdisponera en låneram i på 5 ,6. beträffande persontrafikfrågoratt avslår motionerna 1993/94:T204 yrkande 3,1993/94:T205 yrkande 2, 1993/94:T216 yrkande 6, 1993/94:T223yrkande 3, 1993/94:T503 i denna del, 1993/94:T509,1993/94:T519, 1993/94:T522 och 1993/94:Ub623 yrkande 12,men. (v) - delvis7. beträffande godstrafikfrågoratt avslår motionerna 1993/94:T37 yrkande 3,1993/94:T223 yrkande 4, 1993/94:T224 yrkande 19, 1993/94:T508,1993/94:T533 och 1993/94:N283 yrkande 12,res. 5 (s)men. (v) - delvis8. beträffande ABatt avslår motionerna 1993/94:T506, 1993/94:T524 och1993/94:T540,9. beträffande långväga busstrafikatt avslår motion 1993/94:T910,res. 6 (s)10. beträffande järnvägsindustrinatt avslår motion 1993/94:T224 yrkande 9.res. 7 (s)den 19 april 1994På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), (), (), BoNilsson (s), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () ochRune ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Regeringen () föreslår iproposition 1993/94:166 Avreglering av järnvägstrafiken ochriktlinjer m.m. för SJ:s verksamhet --19961. att godkänner vad regeringen föreslår om rättenatt bedriva järnvägstrafiken (avsnitt 3.2.1),2. att godkänner vad regeringen föreslår ombanfördelning och trafikledning (avsnitt 3.2.2 och 3.2.3),3. att godkänner vad regeringen föreslår avseenderullande materiel (avsnitt 3.2.4),4. att godkänner vad regeringen föreslår om SJ:sstationer och övriga s.k. gemensamma funktioner (avsnitt 3.2.5),5. att godkänner vad regeringen föreslår omBanverkets organisation och särskild tillsynsmyndighet (avsnitt3.2.8),6. att godkänner de mål för och denhuvudinriktning av verksamheten som regeringen föreslår underåren 1994--1996 (avsnitt 4.3),7. att godkänner regeringens förslag tillbefogenheter för SJ och för regeringen --1996(avsnitt 4.4.2),8. att till : Ersättning tillStatens järnvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrierför /95 anvisar ett förslagsanslag på (avsnitt 4.4.2),9. att godkänner att budgetåret1994/95 får disponera en låneram i på 5miljarder kronor (avsnitt 4.4.2). Avslag på regeringens förslag till avreglering avjärnvägsmarknaden (mom. 1)(), (), (), LarsBjörkman (m), (), () och RuneThorén (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet anser det" och slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse:Utskottet har behandlat en rad reformer somsyftar till att öka effektiviteten genom avreglering av olikamarknader. Detta arbete har resulterat bl.a. i en avreglering avmarknaderna för flygtrafik, postförsändelser, taxitrafik ochbusstrafik inom länen. Även järnvägsmarknaden har i begränsadutsträckning öppnats för konkurrens. Erfarenheterna av dessareformer är i grunden positiva. För järnvägstrafiken har somredovisas i propositionen en ökad effektivitet ochkundanpassning uppnåtts. I de fall statsmakterna har medgivitupphandling i konkurrens har kostnaderna för järnvägstrafiken imånga fall minskat . Utskottet anser därföratt detta angelägna reformarbete bör föras vidare. För dettatalar inte minst vikten av att de omfattande investeringar somnu görs i järnvägens infrastruktur skall kunna utnyttjas för enuppbyggnad av kundanpassade och kostnadseffektiva trafiksystem.Utskottet konstaterar att regeringens avregleringsförslagförutsätter att järnvägsmarknadens effektivitet och därmed desskonkurrensförutsättningar gentemot övriga transportslag inte fårförsämras i strävan att tillskapa helt konkurrensneutralaförhållanden. Ökad konkurrens betraktas därmed som ett medel förökad effektivitet och valfrihet inom järnvägssektorn och intesom ett mål i sig. Avregleringen har därmed enligt utskottetsmening getts en utformning som innebär att de trafikpolitiskamålen uppfylls. Beträffande de farhågor om SJ:s möjligheter atthävda sig på en konkurrensutsatt marknad som framförs i vissamotioner vill utskottet erinra om att enligt SJ:s egnabedömningar befaras mycket små negativa effekter av denföreslagna konkurrensen. SJ beräknar sålunda attresultatförsämringen uppgår till storleksordningen tre till fempromille av omsättningen eller 35--. Irelation till konsumenternas och samhällets vinster i form avlägre kostnader är detta enligt utskottets bedömning i detnärmaste försumbart. Som framgår av propositionenskonsekvensbedömning kan också det ökade konkurrenstrycketresultera i positiva effekter för SJ i form av minskadekostnader och eventuellt ökad trafik.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens avregleringsförslag för järnvägsmarknaden (yrkandena1--5). Vad som framförs i motion T204 (fp) synes därmed kommaatt tillgodoses i nu behandlad del. Utskottets ställningstagandeinnebär vidare att motionerna T36 (s), T37 (v), T38 (nyd), T39(s) och T40 (s) avstyrks av utskottet i denna del.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på regeringens förslag tillavreglering av järnvägsmarknadenatt med bifall till regeringens förslag, medanledning av motion 1993/94:T204 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1993/94:T36 yrkande 1 i denna del, 1993/94:T37yrkande 1 i denna del, 1993/94:T38 yrkande 1, 1993/94:T39 idenna del och 1993/94:T40 i denna del godkännera) vad som i propositionen anförts om rätten att bedrivajärnvägstrafik,b) vad i propositionen anförts om banfördelning ochtrafikledning,c) vad i propositionen anförts avseende rullande materiel,d) vad i propositionen anförts om SJ:s stationer och övrigas.k. gemensamma funktioner,e) vad i propositionen anförts om organisationoch särskild tillsynsmyndighet,2. Riktlinjer för fortsatt reformarbete (mom. 2)(), (), (), LarsBjörkman (m), (), () och RuneThorén (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet anser det" och på s. 14 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att frågan om en fortsattavreglering av järnvägstrafiken varit föremål för ett omfattandeoch omsorgsfullt beredningsarbete. Erfarenheterna av denstegvisa avreglering som skett visar vidare somtidigare angetts att betydande besparingar har kunnat uppnåsgenom ökad konkurrens.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nubehandlade motionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande riktlinjer för fortsatt reformarbeteatt avslår motionerna 1993/94:T36 yrkande 2 och1993/94:T38 yrkande 2,3. Riktlinjer för fortsatt reformarbete (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet anser det" och på s. 14 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att formerna för en partiell avreglering avjärnvägsmarknaden bör utredas. Utgångspunkten för detta arbetebör, som framhålls i motion T38 (nyd), vara sunt förnuft. Detbetyder att marknadslösningar bör tillskapas där det är möjligt,som byråkrati, krångel och tillskapande av nyamyndigheter bör förhindras. Utskottet anser att det inte finnstillräckliga skäl att vänta med en bolagisering av affärsverketSJ. Utskottet vill inför det förordade utredningsarbetetunderstryka vikten av att grundar sina beslut på bästamöjliga utredningsresultat. En allsidig konsekvensanalys bördärför ingå i det beslutsunderlag som tas fram.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T38 (nyd)yrkande 2 tillstyrks och syftet med motion T36 (s) yrkande 2delvis blir tillgodosett, bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande riktlinjer för fortsatt reformarbeteatt med bifall till motion 1993/94:T38 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1993/94:T36 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Mål, huvudinriktning och befogenheter (mom. 3), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 18 slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag skapar storosäkerhet för SJ:s verksamhet både på kort och på lång sikt. Attnu ställa krav på förbättrad självfinansieringsgrad och högresoliditetsmål, utan att trafikpolitiska beslututvärderats, bör inte komma i fråga. Utskottet anser i ställetatt beslut om en fullständig utvärdering av 1988 årstrafikpolitiska beslut bör verkställas. Mot denna bakgrund yrkasavslag på regeringens förslag om mål, huvudinriktning ochbefogenheter för och regeringen under åren1994--1996. I avvaktan på den begärda översynen bör de mål ochbefogenheter SJ erhållit till följd av tidigare trafikpolitiskabeslut fortsätta att gälla t.o.m. den 30 juni 1995.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att samtliga berördamotionsyrkanden tillstyrks i nu behandlad del, bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mål, huvudinriktning och befogenheteratt med bifall till motionerna 1993/94:T36 yrkandena1 i denna del, 3 och 4, 1993/94:T37 yrkandena 1 i denna del och2, 1993/94:T39 i denna del, 1993/94:T40 i denna del och1993/94:T224 yrkande 10 dels avslår proposition 1993/94:166yrkandena 6 och 7, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Godstrafikfrågor (mom. 7), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "För uppbyggnaden" och slutar med "berördamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Utskottet bedömer att för uppbyggnaden av ett effektivttransportsystem är en rationell terminalstruktur av avgörandebetydelse. Utskottet anser mot denna bakgrund att förslaget imotionerna T224 (s) och N283 (s) om att anlägga en nycontainerterminal i bör genomföras. Ett genomförande avförslaget kommer att medverka till en förbättring av denregionala balansen. För att förverkliga detta projekt bör därförenligt utskottets mening ett statligt anslag på 17 miljonerkronor anvisas. Det bör ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till medelsanvisning så attterminalutbyggnaden kan komma till stånd.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionerna T224(s) och N283 (s) tillstyrks i denna del, bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet anser vidare attövriga motionsyrkanden inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under mom. 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande godstrafikfrågoratt med bifall till motionerna T224 yrkande 19 och1993/94:N283 yrkande 12 samt med avslag på motionerna1993/94:T37 yrkande 3, 1993/94:T223 yrkande 4, 1993/94:T508 och1993/94:T533 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Långväga busstrafik (mom. 9), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Utskottet kan" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att sedan fattade detta beslut omförändringen i yrkestrafiklagen gäller nya förutsättningar förkollektivtrafiken. Som anges i motion T910 (s) har SJtillsammans med samtliga länstrafikbolag och Gotlandslinjengenomfört ett enhetligt och rikstäckande samtrafiksystem.Genom samtrafikplanen har tvärförbindelser och fjärrförbindelserskapats vilket var ett av syftena med lagändring.Utskottet vill vidare framhålla att i ett relativt glestbefolkat land som är utrymmet för tvåkollektivtrafiksystem begränsat. Utskottet anser mot dennabakgrund att tillståndsgivningen för långväga busstrafik bör sesöver.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T910 (s)tillstyrks, bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under mom. 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande långväga busstrafikatt med bifall till motion 1993/94:T910 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Järnvägsindustrin (mom. 10), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet anser" och slutar med "utskottetmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser det angeläget att åtgärder vidtas för atttrygga verksamheten och sysselsättningen inom järnvägsindustrin.Om den pågående satsningen på järnvägens infrastruktur skall geeffekt krävs följdinvesteringar i rullande materiel. Utskottetanser det därför viktigt att åtgärder vidtas så attteknikutvecklingen främjas och bra trafiklösningar uppnåssamtidigt som goda industriella förutsättningar skapas. Det förankomma på regeringen att mot denna bakgrund ta fram en plan förutvecklingen av järnvägsindustrin.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att yrkandet imotion T224 (s) tillstyrks i denna del, bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande järnvägsindustrinatt med bifall till motion 1993/94:T224 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Mål, huvudinriktning och befogenheterJag anser att några förnuftsskäl för uppdelningen mellan SJoch inte finns. Inte någonstans i världen har manheller tagit så grundläggande funktioner som bana, eldrift,teledrift, signaldrift m.m. från operatören. Vänsterpartietanser att fördelarna med ett sammanhållet tekniskt system är såstora att de talar för en återgång till ett sammanhålletjärnvägsföretag. Detta skulle kunna stärka järnvägstrafikenskonkurrenskraft i motsats till en ytterligare uppsplittring meddärpå följande samordningsproblem. Som framhålls i motion T37(v) bör därför i enlighet med tidigare riksdagsbeslut entrafikpolitisk utvärdering göras.Jag anser vidare att lönsamhets- och förräntningskrav påjärnvägstrafik bör styras av ett samhällsekonomiskt synsätt. Deskador för miljö, hälsa, säkerhet och regionala hänsyn som enminskad järnvägstrafik medför måste beaktas när järnvägenslönsamhet bedöms. Dessutom måste järnvägen ges ekonomiska ochtekniska förutsättningar att ta till vara den möjlighet somfinns för ökade järnvägstransporter i samhället. Staten bördärför ta det direkta ansvaret för tågtrafik på bandelar ochsträckor med svagt trafikunderlag. Även om detta kortsiktigtinnebär att statens utgifter ökar är det nödvändigt att statensupphandling av järnvägstrafik ökar.Vänsterpartiet anser mot denna bakgrund att regeringensförslag till mål, huvudinriktning och befogenheter, yrkandena 6och 7, bör avslås. Nya riktlinjer bör tas fram efter det att1988 års trafikpolitiska beslut utvärderats. I avvaktan härpåbör de befogenheter och mål som SJ tidigare erhållit fortsättaatt gälla.PersontrafikfrågorJag anser att allvarlig kritik kan riktas mot den utbyggnadsom nu sker av nya järnvägar innebärande att vanligainkomsttagare inte har råd att åka tåg. Om det är fler än tvåsom skall åka och de har en normaldyr bil är det billigare attta bilen på många sträckor. I väntan på en angelägentrafikpolitisk utvärdering bör därför, som föreslås i motion T37(v), ett stöd införas för att sänka SJ:s biljettpriser, framförallt för unga resenärer. Stödet bör för /95beräknas till 100 miljoner kronor.Jag anser vidare att en skyndsam utredning bör göras avmöjligheterna att införa högfartståg i kombination medbefintligt snabbtågssystem. Som framålls i motion T519 (v)innebär den tekniska utvecklingen på järnvägsområdet medhögfartståg att det snart kommer att finnas ett nytt, effektivtoch miljöanpassat transportslag. Både privatbil, andra vägfordonoch flyg kan därmed komma att konkurreras ut på många sträckor.Kombinationer av miljöanpassade matarbussar, specialtaxi, biltågoch de nya tågen kommer vidare att minska intresset radikalt föratt köra den egna bilen.GodstrafikfrågorRegeringen har som redovisats i motion T37 (v) vidtagit en radåtgärder som försämrat möjligheterna att öka den långvägagodstrafiken på järnväg. har också järnvägensmarknadsandel för godstransporter minskat. Jag anser atttrafikpolitiken i stället borde styras av genomtänkta politiskabeslut, baserade på modern forskning, och med målet att nå enbra trafikförsörjning i hela landet till lägsta möjliga kostnad.Konkurrensneutralitet mellan godstrafik på järnväg ochlastbilstrafik måste därvid skapas genom att lastbilstrafiken ihögre utsträckning bär sina egna kostnader. Enligt min meningbör därför regeringen gå till offensiv för att stärkatågtrafikens ställning. För den långväga godstrafiken börsatsningar göras genom utbyggnad av terminaler och utveckling avsystemtågstrafik. De olika transportsätten måste vidaresamordnas på ett mer samhällsekonomiskt effektivt sätt.Vänsterpartiet har föreslagit ett kraftigt ökat stöd tilldriften av tågtrafiken. Detta stöd bör ge ökat utrymme förstimulans av godstrafiken på järnväg.