bet · GH01UbU7 · 1994-03-17 00:00:00 — Som nämnts i det föregående kan hemspråk igymnasieskolan läsas som individuellt val eller i stället förspråk 2 eller 3. Den av regeringen aviserade begränsningen av rätten till undervisning i hemspråk kommer därmedfortsättningsvis endast att få tillämpning i fråga omundervisning utanför timplanen. Eleven kan således aktivt väljaett alternativ inom timplanen för att få studera hemspråk underlängre tid än . Utskottet kan inte ställa sig bakommotionsyrkanden om slopande av hemspråksundervisningen iskolan. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 1993/94:Ub310 yrkande 16, 1993/94:Ub362,1993/94:Ub365 yrkandena 7 och 8, 1993/94:Ub905 yrkandena 2, 3och 4, 1993/94:Sf616 yrkande 2 samt 1993/94:Sf636 yrkande 10.Behovet av en ordentlig översyn avhemspråksundervisningen understryks i motion 1993/94:Ub321(fp). Motionären anser att det bör göras en samlad inventeringav svensk och utländsk forskning kring erfarenheter ocheffekter av modersmåls/hemspråksundervisning för invandrarbarn.I översynen bör belysas bl.a. frågor om olika pedagogiskametoder, ålderns betydelse och kopplingen till undervisningen isvenska, om hemspråksundervisningen skall avse kulturellafrågor eller enbart avse språket och hur undervisningen skallorganiseras och förläggas. Vidare bör undersökas hur lång tidefter anländandet som invandrarelever behöver undervisning ihemspråk samt i vad mån svenska eller hemspråk talas i elevenshem. Detta underlag bör enligt motionären ligga till grund förett förslag om en mer flexibel och individanpassad uppläggningav hemspråksundervisningen. Det är viktigt att såväl denenskilde invandrareleven som samhället får utdelning på avsattskoltid och satsade medel.Utskottet har tidigare och senast i sittbetänkande om ny läroplan för , m.m. (bet.1993/94:UbU1 s. 68) understrukit vikten av attinvandrareleverna ges en kvalitativt god hemspråksundervisningsamt framhållit att det är en tillgång för vårt land om mångaav dess invånare har en naturlig tvåspråkighet. Utskottet haralltjämt denna uppfattning. I den debatt som förts omhemspråksundervisningen har ibland ifrågasatts omdenna leder fram till den eftersträvade aktiva tvåspråkighetenhos eleverna. Utskottet anser därför, i likhet med motionären,att det nu är angeläget att få en samlad översyn avhemspråksundervisningen, som tar fram forskningsresultat ocherfarenheter om språkutveckling och språkinlärning, bl.a. omhemspråksundervisningens betydelse för svenskinlärningen. Denkunskap som finns om resultaten av olika pedagogiska metoderoch modeller för att främja invandrarelevernas skolgång bör tastill vara i den samlade översynen. Regeringen bör därefteråterkomma med en redovisning till i frågan. nu anfört bör med anledning av motion1993/94:Ub321 som sin mening ge regeringen till känna.2. Kompletteringskurser inom gymnasieskolanRiksdagen gjorde (bet. 1991/92:UbU26, rskr. 311)ett tillkännagivande till regeringen om att det borde varamöjligt för elev i gymnasieskolan att, i stället för det tredjeåret av ett nationellt program, välja en kompletteringskurs medhumanistisk-samhällsvetenskaplig, naturvetenskaplig-tekniskeller merkantil inriktning i syfte att få behörighet för visshögre utbildning. Innebörden av beslut var attregeringen skulle fastställa timplan och programmål förkompletteringskurserna medan skulle fastställakursplaner.Regeringen redovisar i propositionen sin bedömning attnationellt beslutade kompletteringskurser i gymnasieskolan intebehövs eftersom motsvarande kompetens kan inhämtas inomspecialutformade program. En elev kan välja ett specialutformatprogram från början av gymnasietiden eller byta till ett sådantprogram från ett nationellt program i princip när som helstunder gymnasietiden. Nationellt beslutade kompletteringskurserär dessutom ett främmande inslag i den reformeradegymnasieskolan där timplanen är en stadietimplan och däruppdelningen mellan läsåren görs av kommunen och såledesskiftar mellan olika kommuner. Regeringen finner därföranledning föreslå att , med ändring av sitt tidigaretillkännagivande, godkänner vad regeringen nu har anfört.Utskottet, som inte har något att invända mot regeringensförslag, anser att bör godkänna detsamma.3. Förutsättningar att anordna gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildningRiksdagen gav under föregående regeringen till kännavad utbildningsutskottet anfört beträffande förutsättningar attanordna gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning(bet. 1992/93:UbU11, rskr. Utskottet (s. 5) fann detangeläget att regeringen för redovisar dels vilkautbildningar som -- -- -- kommer att omfattas avregeringens föreskrifter om interkommunal ersättning inomkomvux, dels vilka av nuvarande påbyggnadsutbildningar somi framtiden bör anordnas inom komvux och vilka som kommer attförläggas till högskolan, dels ock vilka ytterligaremöjligheter kommunerna kan ges för att de skall kunna erbjudasina ungdomar en adekvat yrkesutbildning inom komvux med hänsyntill såväl arbetsmarknadsmässiga som individuella behov.Genom ett bemyndigande i samma riksdagsbeslut som det nyssciterade får regeringen meddelaföreskrifter om skyldighet för hemkommunerna att betalaersättning till den anordnande kommunen för sådan gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning inom komvux som är avriksintresse och endast finns på ett begränsat antal platser ilandet (11 kap. 24 § skollagen).I propositionen tar regeringen upp de frågor som ställdes iriksdagsskrivelsen.Därvid redovisas att regeringen utnyttjat bemyndigandet attföreskriva skyldighet att betala interkommunal ersättning ifråga om teknikerutbildning. Regeringen planerar inte förnärvarande att föreskriva sådan skyldighet för ytterligareutbildningar.Det meddelas att på regeringens uppdrag underhösten 1993 har gjort en genomgång av hittillsvarandespecialkurser i gymnasieskolan, till vilka intagning får skesista gången under /95, och de särskildayrkesinriktade kurser som övergångsvis får tillämpas i komvux.Skolverket har delat in kurserna i fyra olika kategorier. Detstörsta antalet kurser skall avvecklas, därför att innehållet idem återfinns inom ramen för nationella program; de kan därmedanordnas i både gymnasieskolan och komvux. Andra kurser harövergått till eller bör övergå till högskoleutbildning. Vissakurser bygger på slutförd utbildning i gymnasieskolan och kanfinnas kvar inom ramen för påbyggnadsutbildning i komvux. Ettmindre antal kurser som inte förutsätter slutfördgymnasieutbildning men som har speciella krav på ålder elleryrkeserfarenhet och riktar sig till vuxna bör också de finnaskvar inom komvux.Beredningen av dessa frågor fortsätter iUtbildningsdepartementet och , anförs det ipropositionen. Avsikten är att nya eller aktualiseradekursplaner för påbyggnadsutbildningar inom komvux skallföreligga före /96.När det gäller kommunernas möjligheter att erbjudayrkesutbildningar för sina ungdomar konstaterar regeringen attalla ungdomar upp till har rätt till en gymnasialutbildning, däremot inte till flera. Någon absolut rätt tillgymnasial utbildning eller påbyggnadsutbildning finns inte förvuxna. Enligt skollagen (11 kap. 17 §) skall dock kommunernaerbjuda gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, ochde skall sträva efter att erbjuda utbildning som svarar motefterfrågan. Regeringen anför att efterfrågan på dennautbildning nu är större än tillgången, vilket framgått avSkolverkets rapport av skolan 1993. Särskildautbildningsåtgärder mot arbetslösheten bör enligt regeringenfortsätta nästa år.I flera motioner aktualiseras frågor rörande gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning samt möjligheten tillinterkommunal ersättning för dessa utbildningar.Enligt motion 1993/94:Ub304 (c) sätts principen om likvärdigutbildning ur spel, då antagningen till en utbildning enligtnuvarande bestämmelser inte avgörs på grundval av de sökandesmeriter utan är beroende på hemkommunens betalningsvilja ochegna urvalskriterier. I motionen ges exempel på att det kanvara svårt att få hemkommunen att ställa upp för ungdomar somvill gå en gymnasial vuxenutbildning inom komvux påomvårdnadsprogrammet eller utbilda sig inom jordbruks-,skogsbruks- och trädgårdsområdet. Inte heller utbildning vidlanthushållsskolor vill flertalet kommuner bekosta, hävdarmotionärerna. Det bör enligt motionärerna klart framgå vem somhar betalningsansvaret för de utbildningar för vilka kommunenej är huvudman. Regeringen bör agera i denna fråga, anser de.-- Även i motion 1993/94:Ub340 (c) framhålls att kommunerna görolika bedömningar när ungdomar söker sig till utbildningar vidlanthushållsskolorna. En del kommuner bekostar derasutbildning, medan andra kommuner nekar eleverna denna hjälp.Motionären anser att situationen är otillfredsställande.Riksdagen bör uttala sitt stöd för att lanthushållsskolor skallomfattas av regeringens föreskrifter om interkommunalersättning.Det är enligt motion 1993/94:Ub301 (s) viktigt att undanröjahindren för en aktiv rekrytering av elever tillglasutbildningen i och . Vissa sökande till dentvååriga utbildningen har redan en gymnasieutbildning och nekasdå ersättning av hemkommunen.I motion 1993/94:Ub330 (s) pläderas för att Simrishamnskommun och fiskenäringen skall få behålla den ettårigafiskeutbildningen vid gymnasieskolan i . Utan ettsådant beslut kan inte andra kommuner åläggas att medge sinaungdomar att studera vid denna utbildning, och de är därmed ejheller skyldiga att till utbetalainterkommunal ersättning.Enligt motion 1993/94:Ub357 (kds) bör en eventuell nypåbyggnadsutbildning inom naturbruk förläggas tillnaturbruksgymnasiet i . Utbildningen bör varagenerell för hela naturbruksområdet men med yrkesspecifikakurser. Den kunskapsnivå som krävs ligger klart övergymnasieskolans men lägre än högskolenivå, anför motionären.Utskottet vill först erinra om bestämmelsen i 11 kap. 20 §skollagen. Där stadgas att kommuner och landsting är skyldigaatt till sin gymnasiala vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning ta emot en behörig sökande från en annankommun, om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnadernaför elevens utbildning. Samma skyldighet att ta emot behörigsökande föreligger om det är fråga om sådan utbildning förvilken regeringen enligt 11 kap. 24 § skollagen har meddelatföreskrifter om interkommunal ersättning, dvs. för närvarandeendast ettårig teknikerutbildning.Som framgått i inledningen till detta avsnitt har utskottettidigare haft att behandla de i motionerna påvisade problemenmed att rekrytera till gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning, när hemkommunen är ovillig att betalaersättning till den anordnande kommunen. Enligt utskottetsmening är det angeläget att problemen får en lösning,inte bara i de presumtiva elevernas intresse utan också för attförhindra att utbildningar av riksintresse försvinner avekonomiska skäl.Utskottet noterar att regeringen i propositionen (s. 4)framhåller att det i gränssnittet mellan gymnasieskolan och denhögre utbildningen finns ett antal utbildningsvägar som intefullt går att hänföra till vare sig gymnasieutbildningar ellerhögre utbildningar. Hit hör några av de s.k.påbyggnadsutbildningarna inom den kommunala vuxenutbildningen,utbildningen vid vissa kompletterande gymnasieskolor samt vissaeftergymnasiala utbildningar. I flera fall, påpekar regeringen,rör det sig om renodlade yrkesutbildningar som har hög kvalitetoch stort existensberättigande men som får svårt att utvecklasjust genom att de i kurslängd, förkunskapskrav, elevernas åldereller elevgruppens sammansättning inte motsvarar den typiskagymnasieskolan eller den högre utbildningen. är detviktigt, anför regeringen, att det skapas utrymme för enmellannivå mellan den treåriga gymnasieskolan och den renauniversitetsutbildningen. Enligt propositionen bereds dessafrågor nu inom Utbildningsdepartementet.Utskottet förutsätter att regeringen, mot bakgrund av vad somanförts i propositionen, återkommer i frågan. Iavvaktan härpå anser utskottet att motionerna 1993/94:Ub301,1993/94:Ub304, 1993/94:Ub330, 1993/94:Ub340 och 1993/94:Ub357inte bör föranleda någon åtgärd utan avslås.Utbildningen vid Musikkonservatoriet i behandlas imotion 1993/94:Ub317 (s). Denna utbildning, en tvåårigspecialkurs i musik, är riksrekryterande och vänder sig tillungdomar som därefter vill söka vidare till högremusikutbildning eller direkt gå ut i arbetslivet somyrkesmusiker. i är huvudman förutbildningen. Motionärerna begär nu att skall uttalasig för att ett treårigt individuellt musikprogram medriksrekrytering får inrättas vid Musikkonservatoriet och attutbildningen fortfarande får bedrivas med somhuvudman (yrkandena 1 och 2). Förutsättningarna att bedrivahögskoleförberedande utbildning i musik för elever medgymnasieutbildning bör utredas (yrkande 3).Utskottet vill när det gäller den gymnasialayrkesförberedande utbildningen i musik i hänvisa till attdenna utbildning har en särställning så till vida att den sedan1991 års gymnasiereform (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr.356) omfattas av en särskild övergångsbestämmelse (punkt 20)till lagen (1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100). Avdenna punkt framgår att ett landsting, som vid ikraftträdandetinom sin gymnasieskola eller komvux bedrev utbildning på andraområden än som kan hänföras till naturbruk eller omvårdnad, fårfortsätta med den utbildningen även efter ,förutsatt att utbildningen stod öppen för sökande från helalandet och förblir det. I utbildningsutskottets betänkande (s.51) nämndes den yrkesförberedande utbildningen i musik i Falunsom exempel på sådan utbildning som avsågs.Regeringen har i propositionen tagit upp frågan ommusikutbildningen i i ett särskilt avsnitt, rubriceratViss utbildning i landstingsregi. Enligt regeringens mening fårdet anses vara klart genom formuleringen avövergångsbestämmelsen att det är möjligheten för landstingenatt fortsätta med utbildning på områdena i fråga som är detcentrala, inte den organisatoriska formen eller den exaktautformningen av resp. utbildning.Utskottet har erfarit att regeringen avser att besluta attett treårigt specialutformat program skall få anordnas avKopparbergs läns landsting i stället för den nuvarandespecialkursen i musik. En förutsättning är dock attutbildningen liksom är riksrekryterande. Därmed fårmotionen anses vara i huvudsak tillgodosedd. Frågan om vilkapåbyggnadsutbildningar som bör förekomma inom komvux bereds förnärvarande i och Skolverket.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1993/94:Ub317.4. Statens skolverkStatens skolverk är central förvaltningsmyndighet för detoffentliga skolväsendet, med undantag av de statligaspecialskolorna vilka lyder under förhandikappfrågor i skolan. I fråga om annan utbildning underhögskolenivå har de uppgifter som följer avförfattningar eller särskilda bestämmelser.Skolverkets uppgifter och organisation framgår avförordningen (1991:1121) med instruktion för Statens skolverk.Enligt denna åligger det verket att särskilt följa upp ochutvärdera skolan, lägga fram förslag till utveckling av skolanoch medverka till sådan utveckling. skall även hatillsyn över skolan.Enligt motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 30 bör hosregeringen begära att får i uppdrag att utvärderahur skolan uppfyller kravet på likvärdig utbildning.Motionärerna anför att de snabba förändringarna av skolansstyrsystem i kombination med kraftiga besparingar på skolansområde och framför allt förändrade principer förresursfördelningen har väckt farhågor hos många att skolan intelängre kan garantera likvärdigheten. Arbetet bör ske utandröjsmål så att eventuella nödvändiga åtgärder kan vidtas föratt undvika att dagens elever drabbas av en ojämn kvalitet iutbildningen.Utskottet anser att frågan om att garantera den i skollagenfastlagda rätten till likvärdig utbildning är en viktigutvärderingsuppgift för . Utskottet noterar attSkolverket i sin Verksamhetsplan för /94 inomhuvudprogrammet för utvärdering anger att verket innevarandebudgetår inleder ett arbete med kunskapsöversikter,metodöversikter och metodutveckling som belyser begreppet"likvärdig utbildning". Enligt behöver ett betydandearbete läggas ned för att fastställa vilka kriterier/variablersom skall beaktas vid bedömningen av en likvärdig skola och hurdessa kriterier skall hanteras för att man skall kunnafastställa acceptabla nivåer. Inom projektet skall ävenplanering av kommande utvärderingsprojekt ske. Ett förslag tillutvärderingsprojekt bör enligt verket kunna presenteras tillverksamhetsplanen /95.Utskottet bedömer att syftet med motion 1993/94:Ub905 yrkande30 därmed är tillgodosett. bör alltså avslåmotionsyrkandet.Det finns enligt motion 1993/94:Ub331 (kds) starka skäl attutöka tillsynsansvar när det gäller detkommunala skolväsendet. Tillsynen bör vara regelbunden ochutövas genom skolbesök av handläggare inom , i fortsättningen kallade skolinspektörer. Viddessa besök bör tillses att skolornas verksamhet sker ienlighet med uppställda mål och med iakttagande av gällandelagar och förordningar. Motionärerna menar att en sådanutvidgad tillsyn kan förväntas få flera positiva effekter,bl.a. kan erfarenheterna från skolbesöken nyttiggöras iSkolverkets utvecklingsarbete.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.I instruktionen för stadgas att fältorganisationenskall avpassas efter vad som är ändamålsenligt med hänsyn tillelevernas fördelning i landet.Skolverket har i sin fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95--1996/97, Verksamhet och inriktning, angetti fråga om organisationen av fältverksamheten att denna byggerpå uppfattningen att kännedom om de enskilda kommunernasskolväsende är nödvändig för att utveckla en kvalitativt godnationell bild av svensk skola och för att dialogen medhuvudmännen skall bidra till skolans utveckling. Landet harsålunda indelats i ett 90-tal arbetsområden, normalt beståendeav 3--4 kommuner, där tjänstemännen (undervisningsråden) ärstationerade. För verkets ledning av fältorganisationen ärdenna indelad i åtta regioner med en chef för varje region.Enligt vad utskottet erfarit har startatett projekt för att vidareutveckla fältorganisationens sätt attarbeta med uppföljning, utvärdering och tillsyn. Projektetsyftar också till att skapa en organisation som bättre svararmot de framtida krav som ställs på i en mål- ochresultatstyrd verksamhet. En första etapp i förändringsarbetetplaneras kunna genomföras redan under 1994.Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på att tillsynenav skolan är föremål för granskning hos revisorer.Granskningen tar bl.a. sikte på att närmare undersöka hurtillsynen går till i praktiken samt vilka förutsättningar ochresurser som finns för tillsyn. Revisorerna beräknas kunna taslutlig ställning i granskningsärendet om tillsynen av skolanunder våren 1994.Med hänvisning till pågående utredningsarbete anser utskottetatt motion 1993/94:Ub331 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd utan avslås.Enligt motion 1993/94:Ub344 (kds) bör regeringen geSkolverket i uppdrag att tillsätta en styrgrupp somutarbetar rekommendationer till åtgärdsprogram mot mobbning(yrkande 1). Denna styrgrupp bör även ha till uppgift att verkaför att åtgärdsprogrammen förs ut till skolorna och därefterlevs (yrkande 2).Utskottet påminner om att , som motionärerna ocksårelaterar, (prop. 1992/93:220, bet.1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82) antog en lag om ändring iskollagen som innebar att det i skollagen infördes enbestämmelse att den som verkar inom skolan skall "bemöda sig omatt hindra varje försök från elever att utsätta andra förkränkande behandling". I detta sammanhang redovisade utskottet(s. 71) arbete med att ta fram modeller föråtgärdsprogram mot mobbning, ett projekt som beräknas kunnaavslutas . Avsikten är att resultatet därefter skallföras ut till skolorna. Enligt utskottets mening ligger detinom ramen för tillsynsverksamhet att följa bl.a.hur bestämmelserna i skollagen efterlevs. Utskottet anser attmotion 1993/94:Ub344 därmed är tillgodosedd och avstyrkerdensamma.I motion 1993/94:Ub303 (s) framförs förslag ominternationalisering av yrkesinriktad gymnasieutbildning.Motionärerna redovisar ett sådant projekt vid iHallsbergs kommun, till vilket bidrar med huvuddelenav kostnaderna. Skolan erbjuder sina elever på bygg-, el-,fordons- och industrilinjerna internationell utbildning.Verksamheten skall pågå t.o.m. och därefterutvärderas. Det anförs i motionen att erfarenheterna av denhittills genomförda utbildningen är omvittnat mycket positiva.Motionärerna anser att bör fåregeringens uppdrag att tillsammans med fastställaen plan för att upprätta en organisation, som kan svara motgymnasieskolornas förväntade behov av att få information om ochkontakter med utländska skolor och företag. I uppdraget börvidare ingå att i ges stöd attvidareutveckla den internationella yrkesinriktadegymnasieutbildningen.Utskottet erinrar om att i ett utredningsbetänkande som ladesfram , Ds 1993:76, Utlandsstudier ochinternationella kontakter, föreslogs det att skullefå ansvaret för den funktion till stöd för skolor och derashuvudmän när det gäller internationella kontakter vilken skallinrättas enligt beslut om skolansinternationalisering (prop. 1992/93:158, bet. UbU12, rskr.329).Vidare har i sin fördjupade anslagsframställning,Verksamhet och inriktning, anfört att verket kommer attsamarbeta med skolhuvudmännen och i första hand stödja lokalainitiativ när det gäller kommuners och skolors internationellakontakter och strävan att internationalisera sin undervisning.Bl.a. nämns projekt som det vid i anslag har i propositionen -- från anslagetStöd för utveckling av skolväsendet -- överförts 2 miljonerkronor för att bl.a. finansiera råd och stöd till skolor ochhuvudmän när det gäller internationella kontakter.Utskottet har inhämtat att det, med anledning av det ovanredovisade utredningsförslaget, pågår överväganden inomSkolverket om hur en stödfunktion kan organiseras. Utskottetförutsätter att i dessa överväganden använder sig avden kunskap och de erfarenheter som vunnits iskolhuvudmäns och skolors arbete med internationalisering avutbildningar. Särskilt bör i detta sammanhang beaktasinternationaliseringen av yrkesinriktade gymnasieutbildningar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdagenbör avslå motion 1993/94:Ub303.När det gäller anslaget föreslår regeringen ett ramanslagtill för nästa budgetår på . Enligtregeringens bedömning är planeringsramar för en treårsperiodendast meningsfulla om de omfattar samtliga anslag somfinansierar verksamhet, vilket inte nu kanåstadkommas.Utskottet, som inte har något att invända motmedelsberäkningen under anslaget, anser att böranvisa det begärda anslagsbeloppet.5. i skolanStatens i skolan () skall gehjälp och stöd till kommunerna för att underlätta skolgångenför elever med funktionshinder samt ge dessa elever stöd iskolarbetet. skall ge samma hjälp och stöd till friståendeskolor som står under statlig tillsyn. Vidare skall SIHutveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade,rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstördaelever samt informera om lämpliga läromedel som finns påmarknaden. är central förvaltningsmyndighet förspecialskolorna.SIH:s uppgifter och organisation framgår av förordningen(1991:1081) med instruktion för förhandikappfrågor i skolan.Inom finns en fältorganisation med 23 konsulentkontor förspecialpedagogisk stödverksamhet. har konsulenter förelever med rörelsehinder, barn med synskada, elever medsynskada, synskadade eller hörselskadade/döva elever medutvecklingsstörning samt dövblinda vuxna. När det gällerpedagogiskt stöd till elever med hörselskada ges sådant stöd iförsta hand av landstingens hörselvårdskonsulenter enligtsärskilda avtal, som fr.o.m. innevarande läsår tecknar medberörda landsting.I motion 1993/94:Ub339 (c) påtalas att ger betydligt mindre utrymme åtflerhandikappade elever i särskolan än åt övriga grupper avfunktionshindrade elever. Detta utgör enligt motionärerna enskriande orättvisa. De anser att det inte finns någrastandardlösningar på dessa elevers problem.