bet · GH01TU27 · 1994-04-12 00:00:00 — Motionärerna kritiserar attaccepterandet av sidoreflexer bygger på hur de konstruerats(godkännande i ECE-reglementen o.d.) och inte på hur defungerar.Motionärerna begär att cirkulära sidoreflexer för cyklar somuppfyller kraven på reflexvärden skall accepteras.Enligt utskottets mening bör man vara öppen för olika sätt attåt sidan förbättra synbarheten av cyklister, t.ex. i väg- ochgatukorsningar i mörker. Det i motionen förordade arrangemangetbör därför vara av intresse. Även här vill utskottet emellertidpeka på att en grupp inom arbetar medfrågor om synbarhet i trafiken. Gruppen skall bl.a. arbeta medfrågan om cykelbelysning och cykelreflexer. Utskottet utgår frånatt den i den här aktuella motionen upptagna frågan kommer attuppmärksammas i detta arbete. Motionen torde därför kunna lämnasutan åtgärd av och avstyrks följaktligen.5.8 Krav på reflexanordningar på sopcontainrar som harställts upp på eller invid vägI motion T411 (fp) anförs att ca 100 personer varje åromkommer vid kollisioner med fasta föremål utmed våra gator ochvägar. I och gäller enligt motionären krav påatt containrar skall vara utmärkta med reflexanordning, som gördem mycket väl synliga i mörker. I yrkande 1 begär motionärenatt skall uttala att reflexutmärkning av sopcontainrarbehövs.Enligt 2 § i allmänna ordningsstadgan (1956:617) krävdestillstånd av polismyndigheten för att allmän plats inomstadsplanelagt område -- varmed avsågs gata, torg, väg m.m. --skulle få användas för upplag, avstjälpning, försäljningsstånd,ställningar och liknande. Vid tillståndsprövningen skullepolismyndigheten ta särskild hänsyn till gångtrafikens intresseoch om tillstånd beslutades meddela de föreskrifter som behövdesför att förhindra olyckshändelse. I ordningslagen (1993:1647),som har trätt i kraft och därvid har ersatt bl.a.allmänna ordningsstadgan, föreskrivs likartad ordning.Polismyndigheten i kräver att containrar, lösflakoch liknande anordningar som placeras på körbana skall stå ikörbanans längdriktning och att de under mörker eller vidnedsatt sikt skall utrustas med reflexer. Vid uppställning pågångbanor, torg eller busshållplatser gäller bl.a. att trafikeninte får hindras passera.Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen för gällande ordningoch då gruppen inom , som arbetar med frågor omsynbarhet i trafiken, bl.a. skall arbeta med frågan om bättreutmärkning av hinder torde motionsyrkandet kunna lämnas utanåtgärd av riksdagen.6 Bil- och körkortsregisterfrågor m.m.Förläggning av bil- och körkortsregistreringen m.m.Vägverket svarar -- enligt instruktion för verket -- för bil-och körkortsregistreringen och enligt förordningen (1979:785) omyrkestrafikregister för detta register.Enligt bilregisterkungörelsen (1972:599) är Vägverketcentral registermyndighet och länsstyrelserna regionalaregistermyndigheter för registrering av motordrivna fordon,släpfordon och terrängsläp. Enligt körkortsförordningen(1977:722) förs körkortsregistret av , som jämtelänsstyrelserna och svarar för att uppgifterförs in i registret. Enligt förordningen (1979:785) omyrkestrafikregister, som gäller registrering avtillståndsinnehav enligt yrkestrafiklagen, lagen omtransportförmedling och lagen om biluthyrning, förs registret avVägverket. Länsstyrelserna är regionala registermyndigheter.Registerverksamheten är i sammanförd till ensärskild enhet -- Trafikregister -- som är lokaliserad tillÖrebro.Enligt 12 § förordningen (1991:960) med instruktion förnärings- och teknikutvecklingsverket () skall verketplanera och samordna ransoneringar och andra regleringar somgäller förbrukning av drivmedel. Enligt 3 § förordningen(1990:1510) med länsstyrelseinstruktion svarar förbl.a. frågor om den civila försvarsberedskapen. I denna uppgiftanses ingå ett regionalt ansvar för drivmedelsransonering omsådan beslutas enligt bestämmelser i ransoneringslagen(1978:268).I proposition 1992/93:161 (s. 24) aviseradekommunikationsministern förslag om att och någralänsstyrelser skulle få i uppdrag att lämna förslag till hur denframtida registerverksamheten borde organiseras samt vem somskulle ansvara för drivmedelsransoneringen.I två motioner framförs förslag om förläggningen avregisterarbetet.I motion T426 (s) motsätter sig motionärerna attlänsstyrelsernas registerarbete fråntas dem och att enhetenTrafikregister flyttas från . De vill att denna enhetknyts till i . Motionärerna begär i yrkande2 att det centrala bilregistret skall behålla sin förläggningtill Örebro.I motion T428 (c, kds) förordar motionärerna att detcentrala bil- och körkortsregistret knyts till en länsstyrelseoch begär i yrkande 3 att registret skall förbli i ochdärvid knytas till där.Regeringen lämnade det aviserade uppdragettill , , ochlänsstyrelserna i , och Örebrolän.Dessa myndigheter har i rapporten ombil- och körkortsregistreringen m.m. redovisat sina förslag.Utredningen anser att starka skäl talar för att denregionala registerhanteringen bör stanna hos länsstyrelserna. Deförordar att det centrala registret tillförs iÖrebro län som värdlänsstyrelse.Utredningsförslagen tillgodoser sålunda motionsönskemålen. Denfortsatta beredningen av utredningsförslagen bör emellertidenligt utskottets mening avvaktas. Motionsförslagen bör därförinte föranleda något initiativ av . De avstyrks därmed.7 Körkortsfrågor m.m.7.1 Åldersgränsen för förande av mopedEnligt 3 § körkortslagen (KKL) (1977:477) får moped förasendast av den som har fyllt 15 år.I motion T432 (s) begärs att moped skall få föras fr.o.m.kalenderåret, varunder föraren fyller 15 år.Utskottet behandlade i betänkande /87:1 (s. 20) ettlikartat motionsförslag. Utskottet hänvisade till att enmotororganisation hos det dåvarande ()hade hemställt om åtgärder för att obligatoriskmopedförarutbildning skulle införas i högstadiumför 15-åriga elever, vilket skulle kräva att moped skulle fåföras fr.o.m. ingången av det år, varunder eleverna fyller 15år. Från TSV:s sida hade man ställt sig positiv till förslagetoch utfäst sig att föra frågan vidare.Den i motionen upptagna frågan bör kunna närmare övervägasutan att utskottet tar något initiativ härför. Utskottetavstyrker sålunda motionen.7.2 Återkallelse av bussbehörigheten (D) för den som inteframfört buss yrkesmässigt under de senaste två årenI motion T224 (s) anförs att det inte är rimligt att den, somhar gjort ett längre uppehåll med att köra buss, utan vidareskall ha rätt att framföra ett tungt fordon förpassagerarbefordran. Motionärerna begär därför i yrkande 29 attdet skall utredas vilka möjligheter som finns att återkallabussbehörigheten för den som av inteyrkesmässigt har framfört sådant fordon.Under en skolresa med en svenskregistrerad buss från Stockholmtill Bergen i kom man till Måbödalen,öster om . Vid utgången av den s.k. Måbötunnelnefter färd utför ett brant vägparti kolliderade bussen medtunnelväggen varvid bussen totalhavererade. Av busspassagerarna-- 23 barn och 11 vuxna -- omkom därvid 12 barn och 3 vuxna.Statens , som utredde olyckan, anförde i sini avgivna rapport (O 1992:2) att det inträffadefrämst föranletts av att bussens bromsar hade varit behäftademed allvarliga fel. Bidragande faktor hade varit förarens begränsade erfarenhet av attköra buss i långa, branta utförslut. På grundval avutredningsresultaten rekommenderade -- såvittavser krav för förande av bussar -- att körning i starkt kuperadterräng borde införas som moment i utbildningen för körkort medbehörighet D samt att uppkörning för körkort D på automatväxlatfordon borde innebära att behörigheten begränsas till sådantfordon. På förslag i proposition 1992/93:161 (s. 43--44) harriksdagen godkänt att krav i dessa hänseenden skall ställas(bet. 1992/93:TU29 s. 43 och s. 38, rskr. 426).Det kan här nämnas att i EG:s ministerråds förordning (EEG) nr3820/85 av om harmonisering av viss sociallagstiftning om vägtransporter är i artikel 5.2 andra stycketföreskrivet att förare vid sådana persontransporter därkörningen sträcker sig utanför en radie av från den ortdär fordonet normalt är stationerat skall uppfylla ett av tre istycket angivna villkor. Ett av villkoren är att föraren har arbetat som förare av fordon i persontrafik inom enradie av från den ort där fordonet normalt är stationerateller som förare i andra typer av persontransporter, vilka interegleras av förordningen, förutsatt att en behörig myndighetbedömer att föraren genom detta arbete har fått tillräckligerfarenhet. Enligt artikel 5.4 behöver förare vidpersontransporter inte uppfylla något av villkoren i artikel 5.2andra stycket om de har utövat detta arbete föreden 1 oktober 1970.I förordningen (1993:184) om kör- och vilotider samtfärdskrivare vid vägtransporter -- vilken har trätt i kraft den1 (SFS 1993:1646) -- har regeringen föreskrivit attbl.a. artikel 5 i EEG-förordningen skall gälla som föreskrift isvensk förordning.Det kan här vidare nämnas att enligt 5 kap. 3 § förordningen(1982:892) om behörighet för sjöpersonal utfärdasbehörighetsbevis för av högst . Enligt 2 § iSjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om förlängning avgiltighetstiden för behörighetsbevis för fartygsbefäl ochmaskinbefäl (SJÖFS 1987:1) gäller som ett alternativt krav förförlängning att en innehavare av ett gällande behörighetsbevisskall visa att han har tjänstgjort som fartygsbefäl som uppgår till eller kan beräknas uppgå tillminst under de senaste fem åren.Enligt certifikatbestämmelserna i för civil luftfart (BCL) utfärdas och förnyastrafikflygarcertifikat med en längsta giltighetstid av tolvmånader för den som är och förden som är mellan 40 och 66 år.Mot bakgrund av olyckan i Måbötunneln och kritik som framförtsbeträffande säkerheten vid tillfälligt arrangerade gruppresor ibuss med förare som inte yrkesmässigt kör buss eller tunglastbil, utgår utskottet från att skall uppmärksammaden i motionen upptagna frågan utan att behöver tanågot initiativ i denna. Motionsförslaget torde därför kunnalämnas utan åtgärd av och avstyrks följaktligen.7.3 Krav på utbildning för den sänkta övningskörningsåldernEnligt 73 § KKF har gällt att den som vill övningsköra skallha uppnått en ålder och 6 månader för körning medpersonbil. godkände emellertid under förra riksmötetett regeringsförslag om att övningskörningsåldern för körningmed personbil skulle sänkas till (prop. 1992/93:161 s. 35,bet. TU29 s.38--41, rskr. 426).I motion T224 (s) begärs i yrkande 27 att följande skallkrävas för att den som är i åldern och 6 månaderskall få övningsköra med personbil.Både körkortssökanden och handledaren skall föreövningskörningen ha genomgått en grundkurs på 3--itrafikskola. Körkortstillstånd och intyg från grundkursenskall föreligga före övningskörningen. Det bör övervägas attkräva att körkortssökanden redan från början börjar läsa inteorikursen i körkortsutbildningen och fortsätter medinläsningen under hela utbildningen. Vidare bör körkortssökandenunder utbildningstiden genomgå utbildningskontroll i form av ettkörprov för att man skall upptäcka och justerafelaktigheter i privatutbildningen.I samband med behandlingen av regeringsförslaget om sänkningav övningskörningsåldern behandlade utskottet en radmotionsyrkanden med förslag om utbildning som borde genomgåsföre och/eller i samband med övningskörningen samt förslag omkrav på handledaren. Vissa av förslagen var likartade med demsom framförs i här aktuell motion. På förslag av utskottetbeslöt att som sin mening ge regeringen till känna attregeringen borde uppmärksamma motionsförslagen vid övervägandenom utbildning och handledning i samband med föreskrifter omändrad övningskörningsålder.Genom en ändring i KKF (SFS 1993:1000), som trädde i kraftden , föreskrevs därefter i 73 § KKF att densom har fyllt trots huvudregeln får övningsköra medpersonbil under förutsättning att det sker i trafikskola elleratt den som har uppsikt över körningen är godkänd som handledareför den som övningskör. I paragrafen hänvisas till attbestämmelser om godkännande som handledare finns i 78 § KKF.I 78 § KKF föreskrivs att fråga om godkännande somhandledare prövas av den länsstyrelse som enligt 9 § KKF kanpröva fråga om körkortstillstånd för den som skall övningsköra.Ansökningen skall göras skriftligen på en särskild blankett avden som skall ha uppsikt över körningen. Godkännande fårmeddelas den som har fyllt och som harkörkort med behörighet B (dvs. för personbil, lätt lastbil ochett till sådan bil kopplat lätt släpfordon, terrängvagn ochmotorredskap klass I) utan att meddelats varningenligt 22 § KKL. Godkännande får inte meddelas förrän den somskall övningsköra har meddelats körkortstillstånd. Närgodkännande meddelats skall underrätta sökanden omdetta genom att utfärda ett bevis om godkännande. Ettgodkännande upphör att gälla om förutsättningarna förgodkännande inte längre föreligger och i annat fall när den somövningskör har uppnått en ålder och 6 månader.Vägverket utfärdade därefter Föreskrifter om övningskörningfrån (VVFS 1993:8). I punkt 3 har Vägverketföreskrivit att till ett bevis om godkännande som handledareskall fogas information om förarutbildning och övningskörningsamt ett kunskapstest för självkontroll. Det erinras om attenligt 17 § KKF den fastställda kursplanen för behörigheten Bskall följas.Utskottet anser att erfarenheter av den nu införda ordningenför övningskörning för de unga bör avvaktas innan en ändring börbli aktuell.Utskottet kommer med anledning av ett motionsförslag sombehandlas nedan att där redovisa att utvärdering av ordningenmed sänkt övningskörningsålder har beställts. skallnämligen enligt beslut av regeringen informeraregeringen om effekterna av sänkt övningskörningsålder ochStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) skall påuppdrag av göra en mera långsiktig utvärdering. Innanresultat från och utvärdering föreligger ärutskottet inte berett att uttala sig i frågan huruvida kraven påutbildning för den sänkta övningskörningsåldern behöver ändras.Utskottet vill i detta sammanhang nämna att enligt en uppgiftfrån VTI uppgick --januari 1994antalet unga i åldern och 6 månader medkörkortstillstånd till ca 70 000 och 120 000 personer hadegodkänts som handledare för de unga. hade endasttre polisrapporterade vägtrafikolyckor inträffat vidövningskörning med nämnda kategori unga. Dessa vägtrafikolyckorhade varit av typ vägtrafikolycka med lindrig personskada.Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett atttillstyrka det här aktuella motionsförslaget.7.4 Utvärdering av ordningen med sänkt övningskörningsålderI anslutning till att kommunikationsministern presenteradeförslaget om sänkt övningskörningsålder förutsatte han attVägverket senare skulle utvärdera de effekter påtrafiksäkerheten som sänkningen av övningskörningsåldern till 16år hade gett.I ett motionsyrkande begärdes att skulle få iuppdrag att göra en utvärdering och att detta skulle ske två årefter införandet av sänkt övningskörningsålder.Utskottet anförde att en utvärdering självfallet bordekomma till stånd och instämde däri med kommunikationsministernoch motionsyrkandet. beslöt att som sin mening geregeringen till känna även vad utskottet sålunda hade anfört.I motion T224 (s) upprepas i yrkande 28 kravet på enutvärdering efter införandet av sänktövningskörningsålder. Motionärerna framhåller att en sågenomgripande förändring som sänkningen av övningskörningsåldernär bör följas upp och utvärderas.Utskottet instämmer med motionärerna i att en så genomgripandeförändring som sänkningen av övningskörningsåldern är bör följasupp och utvärderas.Regeringen har också genom beslut uppdragit åtVägverket att utvärdera trafiksäkerhetseffekterna av en sänkningav åldersgränsen för övningskörning med personbil till . Enslutlig utvärdering skall enligt regeringens beslut göras efter det att bestämmelserna om ändradövningskörningsålder har trätt i kraft. Verket skall vidareenligt beslutet i sin verksamhetsberättelse informera omeffekterna av sänkt åldersgräns för övningskörning.Vägverket har i sin tur hos VTI beställt enutvärdering och uppföljning av sänkt åldersgräns förövningskörning till . har därvid angett att enskriftlig delrapport, som kan ligga till grund för ettställningstagande, måste föreligga senast den 1 september 1998.Enligt uppgift har en femårsperiod för den slutligautvärderingen valts, då en sådan tidsperiod har ansettserforderlig för att ett för slutsatser tjänligt statistisktunderlag skall kunna föreligga. Också enligt utskottets meningtorde en sådan tidsperiod vara erforderlig. En tvåårigutvärderingsperiod synes bli alltför kort.Syftet med ovannämnda yrkande 28 får enligt utskottetsmening anses i huvudsak bli tillgodosett genom årligainformation om effekterna av ordningen med sänkt åldersgräns ochgenom den utvärdering som VTI skall göra. Yrkandet bör såledesinte föranleda någon åtgärd av . Det avstyrks därmed.7.5 Avskaffande av ordningen med en tvåårig prövotid förnyblivna körkortshavareI trafikpolitiska proposition (s. 214--217)aviserades att provisoriskt körkort skulle införas för nyblivnaförare. Om den nyblivna föraren under en tvåårig försöksperiodinte begick några grövre trafikbrott skulle han/hon få permanentkörkort. Vid grövre brott skulle det provisoriska körkortetåterkallas och föraren skulle genomgå ny utbildning och nyttprov.I proposition 1988/89:134 anmälde kommunikationsministern(s. 29--30) att han avsåg att konkretisera tanken påprovisoriskt körkort på så sätt att han skulle föreslåregeringen att i KKF införa bestämmelser om att nykörkortshavare som av innehavet gjordesig skyldig till sådana förseelser som leder till återkallelseav körkortet han/hon -- oavsett spärrtidens längd -- inte skullefå tillbaka körkortet utan att avlägga nytt förarprov.De av kommunikationsministern aviserade förändringarna iKKF genomfördes fr.o.m. (SFS 1989:852).Från huvudregeln i 41 § KKF att något förarprov inte skallavläggas innan körkortet lämnas ut, om har bestämts till högst , gäller undantagenligt följande. Enligt 22 a § KKF gäller en prövotid av tvåår för ett körkort som lämnas ut efter godkänt förarprov ochenligt 42 a KKF att ett godkänt förarprov alltid skall avläggasinnan ett körkort lämnas ut om körkortet har återkallats underprövotiden.I motion T403 (s) begärs att ordningen med provkörkort skallavskaffas och ersättas med andra åtgärder för att minska antalettrafikolyckor bland ungdomar. Motionären anser att det i principär felaktigt att vid återkallelsegrundande förseelser som harföranlett en spärrtid av högst den nyblivnekörkortshavaren måste avlägga ett nytt förarprov för att återfåkörkortet medan detta inte krävs av den som haft körkort längretid.Utskottet anförde i betänkande 1988/89:TU20 (s. 19--20), vidbehandlingen av förslag i proposition 1988/89:134 jämtemotioner, att de nyblivna förarna utgjorde en mycket storolycksrisk i trafiken. Skillnaden mellan nyblivna förare ochmera erfarna förare var påtaglig, bl.a. i fråga om körbeteende,reaktioner i kritiska situationer och uppfattning om egenkörförmåga. Utskottet framhöll att det inte hade något atterinra mot förslaget om en prövotid för nyblivna körkortshavarem.m. när det presenterades trafikpolitiskaproposition och att utskottet inte hade något att erinra mot attdet förverkligades på det sätt som kommunikationsministern avsågatt verka för.Utskottet har inte funnit anledning att nu ändra sininställning i frågan om en prövotid för nyblivna körkortshavare.Utskottet är således inte berett att föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av motionsförslaget, som sålunda avstyrks.7.6 Organisation av den föreskrivande och den tillämpandeverksamheten för förarprövning m.m.BakgrundEnligt 99 § KKF har ett vidsträckt bemyndigande attbesluta om föreskrifter för verkställighet av KKL och KKF (vadhär sagts och i det följande sägs om gällde fram tillden , TSV).Om avläggande av förarprov -- som består av förhör ochkörprov -- är i 16 § första stycket KKF föreskrivet att provetskall avläggas inför sådan tjänsteman hos eller sådanbefattningshavare vid försvarsmakten som har förordnats attförrätta förarprov eller inför sådan lärare i gymnasieskolan somger utbildning för avläggande av förarprov. I gymnasieskolan fårförarprovet avläggas som delprov under utbildningens gång.Förarprov förrättas hos av verkets bilinspektörer.Vägverkets bilinspektörer har i olika delar avvägtrafiklagstiftningen tillagts uppgifter, bl.a. att utföraflygande inspektion (91 § FK).Vid behandlingen av regeringens förslag om att TSV:s uppgifterfr.o.m. skulle överföras till Vägverketkonstaterade utskottet (bet. 1992/93:TU4 s. 10--11) att vissauppgifter som skulle överta var av såväl föreskrivandesom tillämpande karaktär. Vikten av att göra en tydligorganisatorisk åtskillnad mellan dessa principiellt skildauppgifter talade enligt utskottets mening för attförarprövningen flyttades ut från . Utskottet förordadei ett tillkännagivande närmare överväganden i frågan.Utredningsuppdrag i frågan gavs därefter till utredningen (K1992:06) Förarprövare 2000, som år avgav sittbetänkande (SOU 1993:34) Förarprövare. Utredningen, som intehade gått in på förarprovverksamheten inom försvarsmakten mennågot berört densamma inom gymnasieskolan, föreslog att detskulle tillskapas en ny myndighet som skall utgöra basen förförarprovverksamheten. Teoriprovet skulle enligt utredningenkunna åläggas utbildaren. Ekonomiska skäl talade enligtutredningen mot att föra över körprovet till utbildaren.En proposition grundad på förslag i utredningsbetänkandethar aviserats till i slutet av innevarande riksmöte.I anslutning till förslag om flygande inspektion i proposition1992/93:161 föreslog regeringen att och Polisen skulleträffa överenskommelser om omfattningen av verksamheten medflygande inspektion. Polisen skulle svara för den operativaledningen av verksamheten. Vidare föreslog regeringen att denskulle få besluta om bilinspektörernas organisatoriska hemvist.Som alternativt hemvist förutskickades Polisen. Utskottet (bet.1992/93:TU29 s. 34--36) godkände förslagen.Regeringen uppdrog l993 åt ochRikspolisstyrelsen att var för sig l994 tillregeringen inkomma med redovisning över hur många bilinspektörersom behövs i resp. organisation samt var i organisationenbilinspektörerna skall placeras. I sammanhanget skulle beaktasVägverkets möjligheter att sluta avtal med näringslivet om köpav tekniska tjänster.MotionsförslagI motion T426 (s) motsätter sig motionärerna att en särskildmyndighet tillskapas för förarprövningsverksamheten.Förarprövningen bör enligt motionärerna läggas pålänsstyrelserna och de bilinspektörer hos somförrättar förarprov föras över till länsstyrelserna. Debilinspektörer hos som utför flygande besiktningar börenligt motionärerna föras över till Polisen. Motionärerna begäri yrkande 1 att som sin mening skall ge regeringendetta till känna.I motion T409 (s) begär motionärerna att länsstyrelserna skallfå ansvaret för utbildning, prov och tillsyn beträffandekörkortsutbildningen. Motionärerna föreslår att enförsöksverksamhet i enlighet med detta påbörjas och att denförläggs till i län.I motion T428 (c, kds) begär motionärerna i yrkande som sin mening skall ge regeringen till känna att denföreskrivande verksamheten i körkortsutbildningen skall vara enuppgift för medan tillsyn och "legitimering" måste skedecentraliserat och därmed skall vara en uppgift förlänsstyrelserna. Om det skulle finnas några hinder av övergåendeart att föra över förarprövningen till utbildarna börbilinspektörerna enligt motionärerna placeras hoslänsstyrelserna.I yrkande 2 begärs att bilinspektörer förfordonsövervakningen förs över till Polisen. Detta skulle enligtmotionärerna innebära ökad effektivitet, då det iså gott som samtliga län finns för och Polisengemensamma trafikenheter för övervakning av trafik.I motion T410 (kds) förordas i anslutning till yrkande 1 attlänsstyrelserna övertar huvudmannaskapet för förarutbildningen isin helhet samt att får bli försökslän för ettsådant arrangemang.