bet · GH01JoU27 · 1994-05-05 00:00:00 — Licensområden för älgjakt m.m. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag iproposition 1993/94:193 att de s.k. generellområdena för älgjaktskall, i den mån de omfattar minst 5 ha sammanhängande mark,kunna registreras som licensområden med tilldelning av ettvalfritt djur (vuxen älg eller kalv) per område utan att detfinns särskilda skäl för registrering.Med anledning av en motion (s) föreslår utskottet attgenerellområden som omfattar en sammanhängande areal om minst20 ha i stället skall kunna registreras för tilldelning av enälgkalv med den längre jakttid som gäller för A-områden.Därmed tillgodoses även syftet med en motion (nyd).Utskottet föreslår även att omregistreringar avälgjaktsområden som innebär anslutning av nya marker skallbefrias från omregistreringsavgift. Därmed tillgodoses en motion(nyd).Utskottet förordar vidare att de särregler som gäller förälgjakten i slopas.I betänkandet tas även upp ett antal fristående jaktmotionertill behandling. De avstyrks av utskottet.Utskottet föreslår slutligen ett riksdagsuttalande om att detäven i fortsättningen bör ges möjlighet till ersättning förvissa viltskador.Till betänkandet är fogat ett särskilt yttrande (s). Regeringen () har i proposition1993/94:193 föreslagit att antar förslagen till1. lag om ändring i jaktlagen (1987:259),2. lag om ändring i rennäringslagen (1971:437).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att ett område som jakthar registrerats som älgjaktsområde med generell tilldelningskall registreras som licensområde med tilldelning av ettvalfritt djur (vuxen älg eller kalv) utan att detbehöver finnas särskilda skäl för registrering. Området skalldock omfatta minst 5 ha sammanhängande mark.Vidare föreslås att alla beslut som Statens jordbruksverkeller fattat med stöd av rennäringslagen(1971:437) skall kunna gälla även om de har överklagats. Motioner med anledning av propositionen1993/94:Jo58 av (nyd) vari yrkas1. att beslutar ändra 33 § jaktlagen andra stycketså att det grundläggande för ett licensområde för älgjakt skallvara möjligheten att fälla en kalv ,2. att beslutar om avgiftsfrihet för samtligaförändringar av älgjaktsområden under förutsättningatt ändringen innebär samordning av områdets areal,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jakttiden på B-licensområdena så attavskjutningen på B-licensområdena genom anpassning av jakttidenharmoniseras med den på A-licens.1993/94:Jo59 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar om att punkt 5 andra stycket iövergångsbestämmelserna till jaktlagen (1987:259) skall haföljande lydelse: Om området består av minst tjugo hektarsammanhängande mark, skall det för tid på ansökanav områdets innehavare registreras som licensområde enligt 33 §med tilldelning av en älgkalv . Sådan ansökan skall görasföre utgången av . Jakttiden skall vara densamma somgäller för A-områden.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Jo801 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskning av antalet mellanskarvar iKalmar län.1993/94:Jo802 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en ny och meraallsidigt sammansatt jaktvårdsorganisation.1993/94:Jo803 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mot jakt på grävling igryt, jaktträning i konstgryt och privat innehav av grävlingar.1993/94:Jo805 av och (-, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jakträttsupplåtelser.1993/94:Jo806 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Domän Skog AB:s arrendevillkor.1993/94:Jo807 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en förändring av 46 §jaktförordningen.1993/94:N298 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringens representant vidbolagsstämman borde hävda att skall vara enförebild när det gäller viltvården,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringens representant vidbolagsstämman borde hävda att inte skall föregåsom skrämmande exempel genom att debitera skyhöga arrenden vidjakträttsupplåtelser.1993/94:Bo605 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skador föranledda av frilevandevildsvinsstammar.Utfrågning, inkomna skrivelserUtskottet har inhämtat ytterligare upplysningar i ärendetunder en utfrågning av representanter för och --Landsbygdens jägare.Skrivelser om älgjakten i har inkommit från delsFrosta jaktvårdskrets och jaktvårdskrets, delsäven från Ö. Sallerups , , Eslövs samtSvalövs i län, miljöenheten, har tillskrivitutskottet angående gåsbetesproblematiken kring CW-områden ochframför allt kring Kvismaren i län. Skrivelser i sammaämne har även inkommit från i Örebrooch från . och har den 6oktober 1993 till regeringen överlämnat ett gemensamt förslagtill hur älgjakten bör vara utformad. Förslagettar upp frågor om krav för registrering av licensområde förälgjakt, älgjakten på de s.k. generellområdena,älgjakten på oregistrerade områden i , avgift förregistrering av licensområde och överklagande av myndighetsbeslut i älgjaktsärenden.I samband med överklaganden av länsstyrelsernas och beslut i rennäringsfrågor har uppmärksammats att,efter en ändring av rennäringslagen , myndigheternasöverklagade beslut kan verkställas innan beslutetvunnit laga kraft.LagrådetLagförslagen faller inom Lagrådets granskningsområde. De äremellertid av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte ansett detnödvändigt att höra Lagrådet i ärendet.JaktlagstiftningenÄlgjakten har bedrivitsenligt ett antal försöksmodeller. Nuvarande bestämmelser omälgjakten är utformade efter beslut av (prop.1986/87:58, bet. JoU15, rskr. Beslutet innebär attjakten skall anpassas till älgproduktionen på den mark som stårtill förfogande för älgjakt. Detta förutsätter att älgjaktenhuvudsakligen bedrivs som licensjakt inom registrerade områden.För registrering skall krävas att området medger en avskjutningav minst ett vuxet djur . Dessa områden har kommit attkallas A-områden. beslöt vidare att områden som inteuppfyller kravet för registrering som A-område kan fåregistreras som B-område om vissa särskilda skäl är uppfyllda.Tilldelningen är ett valfritt djur (vuxet djur eller kalv) underen kort jakttid. Inom övriga, oregistrerade områden får ettvalfritt antal kalvar fällas under en kort jakttid. Registreradegenerellområden får finnas kvar under en övergångstid. För dessagäller en generell årlig tilldelning omfattande årskalv och ettvuxet djur. Jakttiden är endast . harsedermera beslutat om vissa särskilda bestämmelser om älgjakteni och om inrättande av älgskötselområden.Den framtida älgjaktenDen nuvarande inriktningen av älgjakten med enproduktionsanpassad avskjutning inom registrerade licensområdenbör enligt regeringens mening behållas. Den infördamöjligheten att registrera älgskötselområden är ytterligare ettsteg på väg mot stora och stabila licensområden. En målinriktadinformation och utbildning -- Viltvård i samverkan -- pågår isyfte att nå balans mellan viltstammarnas storlek och deintressen som utsätts för skador. Möjligheten att få ersättningför skada av älg och hjort på jordbruksgrödor ochträdgårdsodlingar upphör . En utvärdering avdessa åtgärder kan komma att föranleda en förnyad prövning avälgjaktssystemet. Till detta kommer att jakten är en värdefulloch eftertraktad källa till avkoppling och rekreation.Älgjaktens utformning bör därför anpassas så att tillgängligajaktmöjligheter så långt möjligt kan utnyttjas.I propositionen framläggs inget förslag om ändring avnuvarande bestämmelser för A-områden, B-områden, oregistreradeområden eller för älgjakten i . Regeringen bedömeratt jägarorganisationernas förslag i flera viktiga hänseendeninnebär avsteg från statsmakternas tidigare beslut om hurälgjakten bör bedrivas.Frågan om älgjakten på de gamla generellområdena bör dock fåsin slutliga lösning . Med undantag av skall allaregistrerade generellområden som är minst 5 ha storaomregistreras till B-områden på ansökan av områdets innehavare.Som skäl för förslaget anger regeringen bl.a. följande. Inomde län där s.k. samordnad älgjakt bedrevs tidigare omfattade deregistrerade licensområdena av älgmarksarealen.Resterande areal, de s.k. generellområdena, var följaktligenmycket liten. Antalet generellområden var dock stort,ca 20 000. Enligt beslut om jaktlag borde särskildabestämmelser gälla för generellområdena under en övergångstidt.o.m. jakt för att ge tillräcklig tid församverkansbildning och den anpassning i övrigt som kunde krävas.De gamla tilldelningsreglerna borde gälla så länge områdenafanns kvar.Statsmakternas intentioner om samverkan och bildande av storalicensområden för produktionsanpassad jakt har emellertid inteinfriats när det gäller generellområdena. Trots att år1990 beslutat om en förlängd övergångstid årsälgjakt finns fortfarande ca 14 000 sådana områden kvar. 1987års riksdagsbeslut har inte infriats när det gäller samverkanoch registrering av licensområden som är tillräckligt stora fören produktionsanpassad jakt. Ett genomförande avjägarorganisationernas förslag riskerar enligt propositionen attmotverka den uttalade målsättningen att det bör bildas stora ochstabila licensområden. har det dock under de år somälgjakt bedrivits på generellområdena visat sig att jakten inteäventyrar produktionsanpassningen. Avskjutningen per ytenhet ärnämligen inte större där än på A-områdena. Om generellområdenaomregistreras till B-områden minskar dessutom den tillåtnaavskjutningen från två till ett djur. Mot bakgrund av riksdagensmotiv för införande av B-områden, att ge en större del avjägarkåren möjligheter till jakt på vuxna djur, börgenerellområdena enligt regeringens uppfattning kunnaregistreras som B-områden utan att det finns särskilda skäl.Enda kravet för en sådan registrering bör vara att områdetssammanhängande areal är minst 5 ha. Oavsett områdets storlekbör det dock krävas en ansökan av områdets innehavare för attområdet skall registreras som B-område. Det bör föreskrivas attsådan ansökan skall göras före utgången av år 1994.Generellområdena i avregistreras och älgjaktenbedrivs där i fortsättningen under allmän jakttid. Ävengenerellområden i övriga landet som inte har en sammanhängandeareal om minst 5 ha avregistreras. Självfallet kan dockjakträttshavaren ansöka om registrering som B-område.Om- och avregistrering kommer sålunda att följa generellaregler och kan därför ske till försumbara kostnader. Den bördärför ske avgiftsfritt. Informationen om förändringen kan ocksåske i generella former och behöver inte vara individuell.För att nå en så god samverkan som möjligt vad gällerälgjakten bör en bred information ges till innehavaren av mindrejaktområden. Syftet bör vara att generellområdena så långtmöjligt erbjuds att ingå i större samordnade jaktliga enheter.Informationen om detta bör ingå som en naturlig del avjägarorganisationernas normala verksamhet.Regeringens förslag medför en ändring av jaktlagensövergångsbestämmelser.MotionernaTvå motioner har väckts med anledning av propositionen. Imotion Jo58 (nyd) förordas en lagändring av innehåll att detgrundläggande för ett licensområde för älgjakt skall varamöjligheten att fälla en kalv (yrkande 1). För attstimulera befintliga eller andra jaktliga enheter föreslås attalla omregistreringar av älgjaktsområden skall friskrivas frånden nuvarande registreringsavgiften om (yrkande 2).Slutligen bör uttala vikten av att jakttiden på s.k.B-områden anpassas så att avskjutningen inte överstiger den påegentliga älgjaktsområden -- A-licenser och älgskötselområden(yrkande 3).Enligt motion Jo59 (s) strider regeringens förslag attautomatiskt överföra samtliga generellområden tillB-licensområden med en generell tilldelning av ett valfritt djurmot den målsättning om produktionsanpassad älgjakt som riksdageni stor enighet tidigare beslutat om och som jägarna nu äröverens om. I stället bör samtliga generellområden ges möjlighetatt omregistreras till A-licensområde med generell tilldelningav en kalv under den längre jakttid som gäller förA-områden, anser motionärerna. En förutsättning bör vara attområdet består av minst 20 ha sammanhängande mark. På områdenunder 20 ha finns redan möjlighet i nuvarande system att jagaälgkalv under en kort jakttid.Utskottets övervägandenFör vård och skydd av viltet i allmänhet bör enligtförarbetena till jaktlagen (1987:259) bl.a. följande gälla.Viltet skall vårdas i syfte att bevara de viltarter som tillhörlandets viltbestånd och att främja en med hänsyn till allmännaoch enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. Alltvilt är fredat om inte annat föreskrivs. Det skall åliggamarkägare och jakträttshavare att vidta de särskilda åtgärdersom behövs för att skydda och vårda viltet och att anpassajakten efter tillgången på vilt. Åtgärder i samverkan mellanflera markägare och jakträttshavare bör främjas bl.a. genom enlokal organisation (prop. 1986/87:58, JoU15).Reglerna för älgjakten har undergått fleraförändringar. Syftet har varit att åstadkomma ett system som ienlighet med de allmänna viltvårdsreglerna medger enproduktionsinriktad älgjakt och som i möjligaste måntillgodoser skogsvårdens, jakträttshavarnas och jägarnasintressen.Genom jaktlag infördes ett nytt system för älgjaktensom innebär uppdelning av jaktmarken i olika kategorier. Förnärvarande är älgjaktsområdena fördelade på följande sexkategorier.Områden som tål en avskjutning av minst ett vuxet djur om åretfår av registreras som licensområde --A-licens. Jakttiden skall vara minst ochlänsstyrelsen beslutar om hur många älgar som får fällas.92 500 älgar fälldes på A-områden år 1992.Som B-områden klassas områden som inte uppfyller kravenför A-områden. De kan om det finns särskilda skäl registrerasför tilldelning av ett djur (vuxet djur eller kalv).Jakttiden är kort, . 1 800 älgar fälldes påB-områden år 1992.Sedan år 1992 kan stora stabila jaktområden som har en egenälgstam registreras som älgskötselområden. Antalet älgar somskall fällas bestäms av jakträttshavarna själva. Jakttiden ärlång, minst . 2 000 älgar fälldes på älgskötselområdenår 1992.Enligt övergångsbestämmelserna till jaktlagen finns det s.k.generellområden kvar från gamla jaktlagens tid. Jakten pågenerellområdena får bedrivas enligt äldre bestämmelser framtill utgång. Tilldelningen utgör en årskalv och ettvuxet djur. Jakttiden är kort -- eller den kortare tidsom bestämmer. 2 900 älgar fälldes pågenerellområden års älgjakt.På oregistrerade områden får endast älgkalv (utanbegränsning av antalet) jagas. Jakttiden är kort: högst5 dagar. 118 älgkalvar fälldes på oregistrerade områden under1992 års älgjakt.För gäller särskilda bestämmelser.Jägarnas riksförbund och har lagt framförslag om ändring av älgjaktsbestämmelserna. Bakgrunden angesvara det påtagliga och växande problemet med A-områden som ärså små att de inte kan bestå vid en ökning av den areal somkrävs för rätten att fälla en vuxen älg. Enligt förslaget skallområden med en sammanhängande areal av minst 50 ha kunnaregistreras som A-område. Tilldelningen bör vara en älgkalv omåret om den registrerade arealen understiger hälften av denareal som fordras för licens för jakt efter ett vuxet djur omåret. Även för övriga områdeskategorier föreslås ändringar isystemet. För älgjakten i bör gälla sammabestämmelser som för landet i övrigt.Regeringens förslag innebär, som framgår av den inledningsvislämnade redogörelsen för propositionen, att det nuvarandesystemet i huvudsak bör ligga fast. De bestämmelser som reglerarjakten på A- och B-licensområden liksom älgskötselområden ochjakten i bör enligt propositionen ligga fast.Frågan om älgjakten på de gamla generellområdena bör dock få sinslutliga lösning nu.Utskottet vill för sin del understryka vikten av att denmålinriktade informationen och utbildningen, kallad Viltvård isamverkan, drivs aktivt i syfte att nå balans mellanviltstammarnas storlek och de intressen som utsätts för skador.För att nå en så god samverkan som möjligt vad gäller älgjaktenbör en bred information ges till innehavarna av mindrejaktområden. Syftet bör vara att generellområdena så långtmöjligt erbjuds att ingå i större samordnade jaktliga enheter.Som framgår av den fortsatta framställningen anser utskottet attdetta tillfälle bör utnyttjas för att vidta åtgärder avsedda attstimulera innehavarna av smärre jaktområden att ansluta sig tillstörre områden. Informationen om detta bör ingå som en naturligdel av jägarorganisationernas normala verksamhet.Utskottet tillstyrker således förslaget i propositionen, attalla registrerade generellområden som omfattar minst 5 hasammanhängande mark skall kunna omregistreras till B-områdenefter ansökan av områdets innehavare, även om det inte finnssärskilda skäl för sådan omregistrering. Omregistreringen skallgälla för tid . Ansökan om omregistrering skallgöras före utgången av . Någon registreringsavgift skallinte tas ut.Det bör även, enligt utskottets mening, införas en möjlighetatt registrera områden med en sammanhängande areal om minst20 ha för tilldelning av en älgkalv med den längrejakttid som gäller för A-områden.Utskottet föreslår därför att med anledning avmotion Jo59 i denna del beslutar om ändring av 33 § tredjestycket jaktlagen genom ett tillägg som medger registrering avlicensområde med tilldelning av en älgkalv , om områdethar en sammanhängande areal av minst 20 ha. Som motionärernaföreslår bör för dessa jaktområden gälla samma -- längre --jakttid som för A-områden. bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om jakttiden. Med detanförda tillgodoses även motion Jo58 yrkande 1.Utskottet förordar vidare, med hänvisning till vad som anförtsi det föregående, att regeringens förslag om ändring avövergångsbestämmelserna till jaktlagen antas med följandetillägg. Innehavare av generellområden med en sammanhängandeareal av minst 20 ha skall, i stället för att ansöka omB-licens, kunna begära att området registreras för tilldelningav en älgkalv under den längre jakttid som gäller förA-område. Registreringen bör ske avgiftsfritt. bör medanledning av motion Jo59 i denna del besluta i enlighet med vadutskottet anfört.Utskottet anser vidare att ytterligare åtgärder bör vidtas föratt stimulera markägarna att bilda större sammanhängandejaktområden. Utskottet föreslår i anslutning till motion Jo58att alla ansökningar om omregistrering av älgjaktsområde somgörs under återstoden av , avser tiden efter 1994 årsutgång och syftar till anslutning av nya marker till redanexisterande älgjaktsområden bör befrias frånregistreringsavgift. Det anförda gäller även för innehavare avB-områden som önskar omregistrera området till område medkalvlicens med den längre jakttid som gäller för A-områden.Riksdagen bör med anledning av yrkande 2 i motionen göra ettsärskilt uttalande till regeringen härom.Med anledning av yrkande 3 i motion Jo58 vill utskottetunderstryka vikten av att länsstyrelserna i sina beslut omjakttid på B-områden uppmärksammar principen att avskjutningenper arealenhet inte bör överstiga den som sker på de egentligaälgjaktsområdena -- A-licenser och älgskötselområden. Därmed fårmotionens syfte anses tillgodosett. Något särskiltriksdagsuttalande påkallas inte.Jägarorganisationernas skrivelse till regeringen om älgjakteninnefattade, som redovisats i det föregående, ett förslag om attMalmöhus län skall få omfattas av samma system för älgjakten somgäller i övriga delar av landet. Petitioner i samma riktning harinkommit till utskottet från ett antal jaktvårdskretsar samtjakt- och viltvårdsföreningar i länet. Enligt skrivelserna harde bestämmelser om fem dagars allmän jakt som infördes iMalmöhus län års jaktsäsong, utom på A-områden ochälgskötselområden, medfört att älgstammen i länet kommit attutsättas för en orimligt hård belastning vilket avspeglas i ennedåtgående trend av antalet nedlagda djur.Utskottet finner för sin del starka skäl tala för attbestämmelserna om älgjakten bör omfatta hela riket. mening bör alltså de särbestämmelser för länsom intagits i 3 § andra stycket punkt 3 jaktförordningen(1994:108) utgå fr.o.m. . Älgjaktsområden somefter införandet av jaktlagen registrerats som B-områden ochblivit avregistrerade riksdagsbeslut om jakt ochviltvård (prop. 1991/92:9, JoU5) bör enligt utskottets meningåter kunna registreras avgiftsfritt och utan prövning av om detfinns särskilda skäl. Vad utskottet anfört om älgjakten iMalmöhus län bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Viltskadeersättningen vad gäller skada av älg och hjort påjordbruksgrödor och trädgårdsodlingar upphör den 1 januari 1995.Som regeringen anför kan en utvärdering av vidtagna åtgärderkomma att föranleda en förnyad prövning av älgjaktssystemet.Utskottet återkommer i den följande framställningen till fråganom skador orsakade av vissa andra viltarter.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tilländring av rennäringslagen. Lagförslaget bör antas.Övriga jaktfrågor -- fristående motionerMotionernaI det följande tar utskottet upp de fristående motioner omjaktfrågor som väckts under allmänna motionstiden och som intebehandlats tidigare.I motion Jo801 (m) föreslås ett tillkännagivande om minskningav antalet mellanskarvar i län. Mellanskarven är enligtmotionen en fågel som breder ut sig lavinartat i framför alltKalmarsund. Problemen och skadeverkningarna av mellanskarvensutbredning är så omfattande att en radikal reduktion avbeståndet måste ske , anför motionärerna.Enligt motion Jo802 (s) finns det behov av en ny och meraallsidigt sammansatt jaktvårdsorganisation. Motionärernaföreslår att en ny organisation bildas för att ta hand omansvaret för det viktiga jakt- och viltvårdsarbetet.Organisationen bör bildas helt fristående från och bestå av representanter förNaturvårdsverket, naturvårdsorganisationerna, friluftslivet,djurskyddet, forskningen, skogs- och jordbruket samtjägarorganisationerna.I motion Jo803 (s) föreslås förbud mot jakt på grävling igryt, jaktträning i konstgryt och privat innehav av grävlingar.I ett par motioner diskuteras priserna påjakträttsupplåtelser. Enligt motion Jo805 (-, v) gör sig deekonomiska intressena alltmer gällande i den svenska jakten,till nackdel för både viltet och jägarna. Ett prissystem medettåriga arrenden med ett högt pris och betalt i förskott blirförödande för viltvården. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma till med förslag till åtgärder som sättervården av viltet främst, anser motionärerna. I utarbetandet avsådana åtgärder bör de bägge jägarorganisationerna kunna biståmed förslag. Enligt motion Jo806 (s) måste kraftfulla åtgärdersättas in för att ändra Domän Skog AB:s arrendevillkor.En likartad argumentation förs i motion N298 (nyd) där detdock yrkas att regeringens representant vid bolagsstämman bordeagera enligt vissa av motionären angivna instruktioner.Ett par motioner behandlar jordbruksarrendatorers rättigheteri jaktärenden. Enligt motion Jo807 (c) bör 46 §jaktförordningen ändras så att jordbruksarrendatorerna blirföreträdda i länsviltnämnderna. I motion Bo605 (c) om skadorföranledda av frilevande vildsvinsstammar påtalas att enjordbruksarrendator i realiteten inte har någon som helstmöjlighet att utsätta vildsvinsstammen för beskattning omjakträtten är undantagen från jordbruksarrendet. Motionärernaanser att åtgärder måste vidtas för att minska och helstundanröja problemen. Detta kan ske på olika sätt, t.ex genom attjakträtten automatiskt skall följa med vid jordbruksarrendeeller genom att skyddsjakt beviljas i större utsträckning. Densom lider skada bör enligt motionen ha möjlighet att fåersättning av statsmedel.Utskottets övervägandenMed anledning av motion Jo801 vill utskottet erinra om attfrågor om skyddsjakt delegerats till ochlänsstyrelserna.