bet · GH01NU20 · 1994-04-12 00:00:00 — 1993/94NU20ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:138 om m.m.,dels två motioner som har väckts med anledning avpropositionen.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avföreträdare för . Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att verksamhetenvid bör koncentreras till det handelspolitiskaområdet. Förslagen i propositionen med anledning härav omändring i resegarantilagen, om anslag till ochKammarkollegiet samt om att avgift får tas ut för prövning avansökningar om att få använda officiella beteckningar tillstyrksav utskottet.Regeringen meddelar i propositionen att den avser att låtaundersöka om tillsynen över revisorer kan bedrivas i privatregi. Utskottet finner det naturligt att en sådan prövning görsoch avstyrker därför ett motionsyrkande om att redannu skall uttala att staten även fortsättningsvis skall svara förtillsynen över revisorerna. Motionen får stöd i en reservation(s) med instämmande i en meningsyttring (v).En motion med krav på att hanteringen av importlicenser skallöverföras till tullen avstyrks av utskottet med hänvisning bl.a.till att det är en sådan organisationsfråga som det ankommer påregeringen att besluta om. I proposition 1993/94:138 föreslås att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ändring iresegarantilagen (1972:204),2. godkänner att avgifter för tillstånd att använda officiellbeteckning i näringsverksamhet får tas ut i form avansökningsavgifter (avsnitt 4.6),3. till för /95 under tredjehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på (avsnitt5),4. under trettonde huvudtitelns ramanslag Kammarkollegiet:Myndighetsuppgifter för /95 anvisar 6 200 000kr utöver vad som har föreslagits i proposition 1993/94:100bilaga 14 (avsnitt 5).Lagförslaget återges i bilaga. De motioner som har väckts med anledning av propositionen ärföljande:1993/94:N27 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en privat lösning när det gällerauktorisation av revisorer.1993/94:N28 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att föra över arbetsuppgiftertill lokal tullmyndighet. är central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samtfrågor rörande inrikes handel som inte sköts av andramyndigheter. Vidare skall kollegiet handlägga näringsrättsligaärenden i övrigt enligt vad som föreskrivs i särskildabestämmelser. Kollegiets huvudsakliga uppgifter anges iförordningen (1988:570) med instruktion för Kommerskollegium.De näringsrättsliga ärenden som handlägger ärföljande: auktorisation och godkännande av samt tillsyn över revisorer, auktorisation av och tillsyn över tolkar och översättare, resegarantiärenden, frågor om dispens från vissa bestämmelser för aktiebolag,ekonomiska föreningar, handelsbolag och filialer (det gällerkrav på bl.a. bosättning, kvalificerad revisor, redovisning avbruttoomsättning och innehav av aktier), överklaganden i ärenden om tillstånd att handla med skrot, tillstånd att använda officiell beteckning inäringsverksamhet, taxa för yrkesmässig bostadsförmedling, tillsyn m.m. över auktoriserade handelskammare, utdelning av stipendier ur senator har i budgetpropositionerna åren 1992 och 1993redovisat sin bedömning att bör renodlas som enhandelspolitisk myndighet (prop. 1991/92:100 bil. 4, prop.1992/93:100 bil. Regeringen uppdrog åtStatskontoret att utreda frågan om ändradorganisationstillhörighet m.m. för Kommerskollegietsnäringsrättsliga verksamhet. Statskontoret presenterade underhösten 1993 sina förslag i rapporten (1993:30) Kommerskollegiumsnäringsrättsliga verksamhet -- ändrad organisationstillhörighet.De näringsrättsliga ärendenas organisationstillhörighetI proposition 1993/94:138 redovisar regeringen hur den ämnarrenodla till en handelspolitisk myndighet.Detta avses ske genom att de näringsrättsliga ärendena förs övertill ett antal andra myndigheter.Till Kammarkollegiet överförs ansvaret för auktorisation ochtillsyn avseende tolkar och översättare, för resegarantiärendensamt för taxan för yrkesmässig bostadsförmedling. Patent- ochregistreringsverket skall överta ärenden rörande aktiebolag,ekonomiska föreningar m.fl. samt ärenden om tillstånd attanvända officiell beteckning i näringsverksamhet. Prövningen avöverklaganden i ärenden om handel med skrot tas över avlänsrätterna, medan ansvaret för den tidigare nämndastipendiefonden förs till . I propositionenredovisar regeringen att den anser att skall hakvar handläggningen av frågor rörande handelskamrarna medhänvisning till att det här finns en koppling till kollegietshandelspolitiska verksamhet.Beslut om de här beskrivna förändringarna fattas i huvudsak avregeringen. I några fall krävs emellertid medverkan.Överföringen av resegarantiärendena föranleder ändringar iresegarantilagen (1972:204) innebärande att iolika böjningsformer byts ut mot Kammarkollegiet i motsvarandeform. Vidare föreslår regeringen att Kammarkollegiet för nästabudgetår -- utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen ochnyligen bifallits av (bet. 1993/94:FiU7) -- tillförs6,, vilket motsvarar det beräknade behovet avresurser för hantering av de ärendegrupper som förs över tillmyndigheten.Som tidigare nämnts skall Patent- och registreringsverketöverta handläggningen av ärenden som rör tillstånd att användaofficiell beteckning i näringsverksamhet. Enligt lagen(1970:498) om skydd för vapen och vissa officiella beteckningarsamt förordningen (1976:100) om vissa officiella beteckningarfår statsvapen, statsflagga eller annat statsemblem ellerstatlig kontroll- eller garantibeteckning inte utan tillståndanvändas i varumärke eller annat kännetecken för varor ochtjänster. Under föregående budgetår prövade etttrettiotal ärenden av denna typ. Regeringen anser att prövningenbör finansieras genom avgifter så att full kostnadstäckninguppnås och föreslår därför att godkänner att det fårtas ut avgifter för ansökan om tillstånd att använda de aktuellabeteckningarna.För innevarande budgetår uppgår anslaget till Kommerskollegiumtill . Som en följd av överflyttningen av denäringsrättsliga ärendena från minskarkollegiets resursbehov. Regeringen föreslår därför att ettbelopp på anvisas till kollegiet /95. Riktlinjerna för Kommerskollegietshandelspolitiska verksamhet -- där det övergripande målet är attkollegiet med frihandel som grundprincip skall bidra till attSveriges intressen i handeln med omvärlden tas till vara --gäller även under de kommande två budgetåren. I budgetförslagethar inte hänsyn tagits till resursbehov som kan uppstå somresultat av de avslutade GATT-förhandlingarna eller avett svenskt medlemskap i . Dessa frågor kommer att behandlasvid en senare tidpunkt, när underlag för ställningstagandenföreligger.Utskottet instämmer i regeringens bedömning attKommerskollegiets verksamhet bör koncentreras till dethandelspolitiska området. Förslagen i propositionen medanledning härav om ändring i resegarantilagen, om anslag tillKommerskollegium och Kammarkollegiet samt om att avgift får tasut för prövning av ansökningar om att få använda officiellabeteckningar tillstyrks av utskottet.Auktorisation och godkännande av revisorerFram till svarade handelskamrarna förauktorisation av revisorer och godkännande av s.k.granskningsmän. Handelskamrarna hade utövat denna funktion i enlighet med bestämmelser som de själva fastställt.Genom beslut av infördes en statligreglering av revisorerna (prop. 1973:26, bet. Regeringenuppdrog sedan åt att bli handläggandemyndighet. Kollegiets verksamhet när det gäller revisorerregleras huvudsakligen i förordningen (1973:221) omauktorisation och godkännande av revisorer. Meddelande omauktorisation gäller . Förnyelse meddelas efter särskiltansökningsförfarande. I propositionen lämnas följande uppgifterom verksamheten. Antalet ansökningar om auktorisation ellergodkännande som revisor uppgår till ca 300 . Därutöverprövas ett femtontal ärenden rörande revisionsbolag och ca 650förnyelseansökningar. Tillsynsverksamheten syftar dels till attpröva revisorns eller revisionsbolagets lämplighet, dels tillatt utveckla god revisions- och revisorssed. Antalettillsynsärenden har ökat , och för närvarandeprövas ett hundratal ärenden . För råd och upplysningar ihandläggningen av revisorsärenden finns en särskild rådgivandenämnd knuten till kollegiet. I nämnden ingår företrädare förbl.a. revisorsorganisationerna, ,och . Verksamheten äravgiftsbelagd genom en ansökningsavgift.Föreningen () och SvenskaRevisorssamfundet (SRS) har egna disciplinnämnder som kanerinra, varna eller utesluta en ledamot, som åsidosatt sinaplikter.Statskontoret förordar i den tidigare nämnda rapporten att enökad grad av självreglering skall prövas. Om denna lösning integodtas bör, enligt Statskontoret, Patent- ochregistreringsverket överta Kommerskollegiets verksamhet när detgäller revisorer.Även den s.k. -- som övervägt vilkenförfattningsreglering som behövs med anledning av EES-avtaletoch anpassningen till EG:s revisorsdirektiv -- har utrett fråganom huruvida kompetens- och lämplighetsprövningen av revisorerkan utföras av någon annan än en statlig myndighet. Ibetänkandet (SOU 1993:69) Revisorerna och EG framhålls attutredningen inte funnit det meningsfullt att föreslå en privateller delvis privat lösning. Tungt vägande skäl för dennaståndpunkt är, anförs det, att SRS motsatt sig en privat lösningoch att normgivningsmakt inte kan överlämnas till ett privaträttssubjekt. bedömer att Patent- ochregistreringsverket och Kammarkollegiet i stort sett är likalämpliga att överta tillsynen.I den nu föreliggande propositionen anför regeringen att enytterligare prövning bör göras av möjligheterna att finna enprivat lösning för auktorisation, godkännande och tillsynbeträffande revisorer. Det hänvisas till att olika instanser iyttranden över de nämnda utredningarna framhållit att det finnsfördelar att vinna inom ramen för en privat lösning. Närhetentill marknaden och de berörda aktörerna bör kunna ökaeffektiviteten i verksamheten. Dessutom torde möjligheterna attrekrytera kvalificerade revisorer för tillsynen förbättras, sägsdet i propositionen. Regeringen betonar emellertid att systemetför auktorisation, godkännande och tillsyn måste byggas upp såatt det är tillfredsställande från rättssäkerhets- ochkonkurrenssynpunkt. Vidare måste systemet ha stadga ochtrovärdighet samt vara oberoende från olika partsintressen. Detmarkeras i propositionen att en privat lösning förutsätter attstatsmakterna beslutar om rättsregler för verksamheten och attstaten har inflytande och insyn bl.a. när det gällerkvalitetskontrollen.Regeringen har beslutat att tillsätta eninterdepartemental arbetsgrupp för att utreda ett privat systemför auktorisation, godkännande och tillsyn avseende revisorer.Arbetsgruppen skall bl.a. beakta ambitionen att den nyaorganisationen skall träda i kraft . Enproposition om ändrade regler för auktoriserade och godkändarevisorer har aviserats av regeringen till slutet av maj 1994.I motion 1993/94:N27 (s) framhåller motionärerna att de inteinstämmer i regeringens bedömning att en privatisering avtillsynen över revisorerna bör eftersträvas. Det statligainflytandet över verksamheten bör bibehållas, anförmotionärerna. De hänvisar till att den kraftiga ökningen av denekonomiska brottsligheten och problemen med det stora antaletkonkurser ställer stora krav på kvalificerade revisorer.Utskottet anser att den hittillsvarandekompetensprövningen av och tillsynen över revisorerna harfungerat på ett bra sätt. I stort sett samma ordning haremellertid tillämpats . Det är därför enligtutskottets uppfattning naturligt -- särskilt när avsikten nu äratt Kommerskollegiets verksamhet skall koncentreras tillhandelspolitiska uppgifter -- med en prövning av om tillsynenöver revisorerna kan utövas på något annat sätt. Det liggerdärvid nära till hands, såsom regeringen anför, att undersöka omen privat lösning kan förena önskemålet om en höjd effektivitetmed kraven på oberoende från partsintressen och på inflytandefrån statens sida.Först när ett förslag har presenterats för om hurden framtida tillsynen över revisorerna bör bedrivas finns detanledning för utskottet att ta ställning i frågan om en privateller statlig tillsyn är att föredra. Med hänvisning till vadsom nu anförts avstyrker utskottet den aktuella motionen.Hantering av importlicenserEtt EU-medlemskap medför påtagliga konsekvenser för delar avsvensk statsförvaltning, anförs det i motion 1993/94:N28 (s).För t.ex. tullmyndigheten innebär det ett stort bortfall avarbetsuppgifter. Det är självfallet angeläget att reducera depersonalproblem som uppstår då, anser motionärerna. De föreslåratt i de fall utökade uppgifter tillkommer förstatsförvaltningen bör det övervägas om dessa kan skötas avtullens personal. Detta borde, enligt motionärerna, vara möjligti fråga om hanteringen av importlicenser utom när det gäller dehandelspolitiska övervägandena. De anser att regeringen böråterkomma till med ett förslag i denna riktning. Förnärvarande svarar för en viss del avhanteringen av importlicenser.I betänkandet (Ds 1993:99) Utrikesdepartementetshandelsavdelnings organisation och dess förhållande tillKommerskollegium i ett EG-medlemskapsperspektiv har behandlatsbl.a. vilka uppgifter den nationella handelspolitiskaadministrationen bör ha vid ett EU-medlemskap när det gällermedverkan i den gemensamma handelspolitikens formulering ochtillämpning. I betänkandet sägs bl.a. (s. 213) att svenskamyndigheters uppgifter när det gäller licensområdet kommer attvara att: behandla framställningar från svenska företag omhandelsregleringar, företräda i och rådetsarbetsgrupper, utfärda licenser inom ramen för inom EU beslutade kvoter, kontrollera vid export och import att gällande licenskrav äruppfyllda.Utredaren (ambassadör ) anser att den sistnämndauppgiften är naturlig för tullmyndigheten, medan de övriga börligga på eller påKommerskollegium. Generaltulldirektören har i enskrivelse till statsrådet framfört förslag somligger i linje med vad motionärerna föreslår. Statsrådet har iett svar meddelat att det förslag som utredarenlagt fram är väl förankrat. Beslut kommer dock att tas först isamband med att olika organisationsfrågor prövas efterfolkomröstningen om ett EU-medlemskap. Enligt vad som upplystsutskottet från har alla EU-länder gjort enåtskillnad på så sätt att utfärdande av licenser ligger på enmyndighet, medan kontroll av att licenskraven är uppfyllda videxport och import ligger på en annan myndighet.Det är i första hand en uppgift för regeringen att besluta omde organisationsfrågor som kan uppkomma vid ett svensktmedlemskap i . Utskottet utgår från att regeringen isådant fall beaktar möjligheterna att låta tillkommande statligauppgifter när så är lämpligt utföras av personal frånmyndigheter som får en minskad arbetsbörda till följd avmedlemskapet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 1993/94:N28 (s). beträffande resegarantilagenatt antar det i proposition 1993/94:138 framlagdaförslaget till lag om ändring i resegarantilagen (1972:204),2. beträffande användande av officiell beteckningatt med bifall till proposition 1993/94:138 moment 2godkänner att avgifter får tas ut för ansökan om tillstånd attanvända officiell beteckning i näringsverksamhet,3. beträffande anslag till Kommerskollegiumatt med bifall till proposition 1993/94:138 moment 3till för /95 under tredjehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,4. beträffande anslag till Kammarkollegietatt med bifall till proposition 1993/94:138 moment 4till Kammarkollegiet: Myndighetsuppgifter för budgetåret1994/95 under trettonde huvudtiteln -- utöver av riksdagentidigare anvisade medel (bet. 1993/94:FiU7, rskr. 217) --anvisar ett ramanslag på ,5. beträffande auktorisation och godkännande av revisoreratt avslår motion 1993/94:N27,res. (s)6. beträffande hantering av importlicenseratt avslår motion 1993/94:N28.Stockholm den 12 april 1994På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), (), AxelAndersson (s), (), (), ReynoldhFurustrand (s), (nyd), (), MatsLindberg (s), (), (), SylviaLindgren (s) och ().Bengt Dalström (nyd) har inte deltagit i beslutet under moment5.Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Auktorisation och godkännande av revisorer (mom. 5), Axel , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås. 5 med "Utskottet anser" och slutar på s. 6 med"aktuella motionen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill till en början erinra om att ett starkt skälför att det infördes en statlig regleringav auktorisationen, godkännandet och tillsynen avseenderevisorer var att staten genom lag ställt krav på att revisioneni vissa företag skulle utföras av kvalificerade revisorer. Dettaskäl är alltjämt giltigt. Utskottet vill härutöver framhålla attstatens och samhällets intresse av en kvalificerad revision iföretagen har ökat . Detta understryks bl.a. avbehovet att motverka den ekonomiska brottsligheten. Den statligaauktorisations- och tillsynsfunktionen har på ett förtjänstfullt sätt fullgjorts avKommerskollegium.Redan med hänvisning till vad som har anförts saknas det,enligt utskottets uppfattning, anledning att utreda om en privatlösning kan åstadkommas. Behovet -- som även regeringen medger-- av att staten också skall besluta om rättsreglersamt ha inflytande över och insyn i verksamheten talar dessutomför att tillsynen skall bli kvar i statlig regi. Kraven pårättssäkerhet och konkurrensneutralitet liksom på oberoende frånpartsintressen och trovärdighet torde vara svåra att tillgodosemed en privat lösning, men är redan uppfyllda genom dennuvarande statliga tillsynsformen.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att staten ävenfortsättningsvis skall svara för auktorisation och godkännandeav samt tillsyn över revisorer. Härmed tillstyrks motion1993/94:N27 (s). Det ankommer på regeringen att bedöma vilkenstatlig myndighet som är bäst lämpad att svara för de nämndauppgifterna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande auktorisation och godkännande av revisoreratt med bifall till motion 1993/94:N27 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Jag instämmer i allt väsentligt i de synpunkter somföreträdarna för Socialdemokraterna för fram i reservationentill detta betänkande.Regeringens lagförslag Förslag till lag om ändring i resegarantilagen (1972:204)Härigenom föreskrivs att i 1, 3, 4, 5, 12, 13, 14 och 15 §§resegarantilagen1 (1972:204) ordet i olikaböjningsformer skall bytas ut mot Kammarkollegiet i motsvarandeform.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.1 Senaste lydelse av1 § 1992:16734 § 1992:16735 § 1992:167314 § 1992:167315 § 1985:859.