bet · GH01FiU10 · 1994-02-17 00:00:00 — Politiken i EU-länderna skall inriktas på 2--inflation,minskade budgetunderskott, flexibla arbetsmarknader med färre regleringar ochen aktiv arbetsmarknadspolitik av svenskt snitt samt bättre villkor för små ochmedelstora företag.Den förda politiken och den internationella räntenedgången har skapat utrymmeför penningpolitiska lättnader. har sänktmarginalräntan från till . Räntan på sex månadersstatsskuldsväxlar har fallit från knappt 12 till . Även den långa räntan(tioåriga obligationer) har fallit, från knappt 10 till . Tillsammansmed den lägre kronkursen har detta stimulerat ekonomin med 55--60 miljarderkronor på 1--, eller med av BNP. Bankernas situation harstabiliserats. Privat externt riskkapital har kunnat tillföras.Problemkrediterna har börjat minska och de lägre räntorna ger förutsättningarför en fortsatt positiv utveckling.Finanspolitiken måste inriktas mot att skapa lägre underskott och lägreräntor. För att tillväxten skall vara stabil måste hotet om en galopperandestatsskuld undanröjas. Den offentliga sektorn som helhet beräknas haett underskott på , vilket motsvarar avBNP. Mätt som andel av BNP har därmed den snabbast växande skulden inomOECD. Detta är oförenligt med en uthålligt god ekonomisk utveckling. Det ledertill ökande räntebetalningar som tränger ut andra mera angelägna offentligautgifter eller kräver successivt ökade besparingar eller skattehöjningar --oberoende av konjunkturläget. Ökade skatter som leder till allt högreskattekilar skulle försämra ekonomins utvecklingskraft.Det saneringsprogram på som antogs av våren1993 skall därför genomföras som planerat. Om det offentliga sparandet skulleförbättras snabbare än vad som tidigare förutsetts talar detta för ensnabbare sanering, för att på så vis förlänga återhämtningen och minska riskenför överhettning. Om konjunkturåterhämtningen i stället skulle bli svagare änförutsett talar detta på intet sätt för att ambitionerna vad gäller saneringenav de offentliga finanserna skulle kunna sänkas. Det offentliga underskottetskulle då minska långsammare eller t.o.m. öka som en följd av högre räntor.Saneringsprogrammet måste ses som ett minimiprogram.Saneringsprogrammet innehåller:budgetförstärkningar om netto i form avutgiftsbegränsningar, ökade egna avgifter och skatteförändringar, samtbegränsningar av den offentliga konsumtionen så att utgifterna hålls realtoförändrade. Detta ger 35 miljarder kronor.Beslutade och föreslagna förstärkningar av de offentliga finanserna hösten1993 och i 1994/budgetförslag uppgår till sammanlagt ca 17 miljarderkronor. Trots det ansträngda budgetläget har vissa reformer som finansierasutanför saneringsprogrammet varit möjliga. Det gäller t.ex. familjepolitiken(vårdnadsbidraget), biståndet, innovationsfrämjande insatser, vissa åtagandeninom handikappområdet samt regionalpolitiken.Den i propositionen föreslagna inriktningen av budgetpolitiken kansammanfattas på följande sätt. Budgetförslaget /95 innebär att dentidigare utvecklingen mot ökande underskott och lånebehov nu bryts definitivt.De offentliga utgifterna i relation till BNP sjunker från år 1993till , eller med drygt 6 procentenheter.Statsbudgeten och lånebehovetMiljarder kronorBudgetår1993/94 1994/95Inkomster 350 360Utgifter exkl. räntor 476 447Statsskuldsräntor 91 85Budgetunderskott 217 172Lånebehov 271 220En varaktigt förbättrad sysselsättning kan bara nås genom god tillväxt i enstabil ekonomi med en flexibel arbetsmarknad i regional balans.Arbetsmarknadspolitikens huvuduppgift är att bidra till en flexiblarearbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken skall även motverka öppenarbetslöshet och bidra till att förhindra utslagningen från arbetsmarknaden.Regeringen har vidtagit en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder som syftar tillatt öka flexibiliteten och att förhindra att människor passiviseras ochförlorar kontakten med arbetslivet. Åtgärder för att bekämpalångtidsarbetslöshet och en permanent utslagning av arbetskraften prioriteras.Förutom de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan nämnasutbyggnaden av det tredje gymnasieåret, fler platser inom högskolan,infrastrukturinvesteringar och ROT-verksamhet. tillkommer en nyåtgärd -- det generella anställningsstödet (GAS) -- vars främsta syfte är attunder en begränsad tid stimulera till nyanställningar på den reguljäraarbetsmarknaden och att omvandla den omfattande övertiden tillnya arbetstillfällen.Det finns vidare en påtaglig risk att arbetslöshetstiderna stiger och att dearbetslösas anknytning till arbetsmarknaden försämras. Flera studier visar attde långa ersättningsperioder som finns i en del andra länder är en viktigförklaring till den höga långtidsarbetslösheten. För att motverka dennautveckling och bryta rundgången mellan åtgärder och arbetslöshet har regeringenaviserat att möjligheten för arbetslösa att genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder kvalificera sig för en ny kontantersättningsperiod begränsas till enny period . Den begränsade ersättningsperioden kan innebära attincitamenten för den arbetslöse att söka arbete i den kommande uppgångsfasenökar och att anknytningen till arbetsmarknaden förstärks. Därmed stärksarbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken.Vad gäller miljöpolitiken framhålls i propositionen att ekonomisktillväxt inte är ett mål i sig. Hög tillväxt är inte uthållig eller på siktvälfärdsfrämjande om den sker på bekostnad av landets långsiktigaproduktionsmöjligheter eller nationalförmögenheten. Om produktion och ekonomiskverksamhet sker i sådana former att miljön förstörs minskar våra långsiktigaproduktionsmöjligheter. Miljöskatter och avgifter utgör här viktiga styrmedel.Den nödvändiga högre ekonomiska tillväxten måste sålunda kombineras med kravetpå en miljömässigt uthållig utformning; en minskad statsskuld kan inte bytasmot ökad miljöskuld.MotionernaSocialdemokraternas partimotion Fi208I motion Fi208 (s) krävs en omedelbar ändring av politiken för att ökasysselsättningen och minska arbetslösheten. har inte råd, sägs det imotionen, att förlora 1994 och 1995.För att åstadkomma en nödvändig högre tillväxtbana måste ekonomin stimuleras.Utrymmet för en sådan politik begränsas dock av tre restriktioner.Motionärernas bedömning av dessa restriktioner är följande:Bytesbalansen kommer att uppvisa rekordstoraöverskott. Enligt regeringen kommer bytesbalansen att visa på ett överskott påsammanlagt för 1994 och 1995.Bytesbalansrestriktionen hämmar följaktligen inte möjligheterna att lägga omden ekonomiska politiken. Folkhushållet går med överskott, medan staten går medunderskott.Inflationen är en faktor som skall tas på stort allvar. Risken för ökadinflation är just nu mycket liten. Den kan emellertid ta fart omflaskhalsar tillåts uppstå i ekonomin. Internationella erfarenheter visar attinflation och arbetslöshet mycket väl kan förekomma när en högarbetslöshetsnivå väl har etablerats. Dessutom kan delar av produktionsförmåganha slagits ut som följd av hög arbetslöshet och krympande industriellbas.Enligt motionärernas mening bör man mycket noga följa utvecklingen så attvarje tecken på förnyad inflation motverkas . Framför allt måstearbetsmarknadspolitiken mobiliseras i detta syfte. Ökade investeringar är ennyckelfråga för att undvika kapacitetsbrist i framför allt industrin, men äveninom andra sektorer. Dessutom måste lönebildningen ske under sådana former attrisken för löneinflation minimeras.Det är statsfinanserna som utgör den allvarligasterestriktionen för den ekonomiska politiken. Det utomordentligt besvärligastatsfinansiella läget är en realitet. Därför bör stimulansåtgärder utformas såatt de uppfyller högt ställda statsfinansiella krav på effektivitet,finansiering och tidsbegränsning. På så sätt kan, menar motionärerna,stimulerande åtgärder användas för att öka efterfrågan i den inhemska ekonomin,utan att de verkar räntehöjande.Enligt motionärernas uppfattning borde ekonomin ha stimulerats via såvälpenning- som finanspolitiken när ekonomin föll så kraftigt som den gjorde underförra året. Bara föll den inhemska efterfrågan med 5,5 procenteller med 80 miljarder kornor. Sysselsättningen minskade med 223 000personer. Över 600 000"välståndsbildande krafter" -- människor som ingenting hellre vill än arbeta --är utan vanliga jobb. tycks ekonomin ha lämnat sitt bottenläge. Enuppgång är att förvänta, även om den sker för sent och är för liten för att ökasysselsättningen och är otillräcklig för att reducera arbetslösheten.I motionen framhålls att en kraftigare ökning av aktiviteten i ekonomin ärnödvändig. Den passiva ekonomiska politik som regeringen, enligt motionärerna,bedriver, som bygger på kronans låga värde och åtstramningsåtgärder riktade motlöntagarna, bör ersättas med en aktiv ekonomisk politik. Efterfrågan måste ökai den inhemska ekonomin. En sådan aktiv politik bör innefatta såväl en djärvarepenningpolitik som en finanspolitisk stimulans. Därutöver bör ekonominsutbudssida förbättras genom bl.a. en aktiv arbetsmarknadspolitik och ökadeinvesteringar.Den finanspolitiska stimulansen måste först och främst syfta till att ökainvesteringarna i ekonomin. Framför allt gäller det den typ av investeringarsom varaktigt ökar landets produktionsförmåga. Industriutvecklingen är avavgörande betydelse för hela framtid. En väl fungerande industri --där människors kunskaper och resurser tas till vara, och därproduktionsprocesserna överensstämmer med högt ställda miljökrav -- är ennödvändighet för att tryggheten och välfärden skall kunna säkerställas.Vidare behöver många bostäder rustas upp. Kommunikationssystemen behöverbyggas ut och underhållas bättre. Upprustade skolor och fler äldrebostäder ärnödvändiga. Miljöinvesteringarna behöver en kraftig stimulans.Utöver dessa investeringsstimulanser bör hushållens köpkraft stärkas.Regeringens åtgärder på skattepolitikens område försvagar emellertid hushållensköpkraft. ökar regeringen skattesubventioneringen av det privatapensionssparandet. Regeringen stimulerar med andra ord sparandet ihelt fel läge.Den i motionen föreslagna politiken för att stimulera den inhemskaefterfrågan är utformad efter följande prioritetsordning:1. Åtgärder som varaktigt höjer landets produktionsförmåga.2. Åtgärder som stimulerar övriga investeringar.3. Åtgärder som stärker hushållens köpkraft.För att underbygga en sådan politik måste besluta om en nyinriktning för den ekonomiska politiken. bör fastställa en inriktningför den ekonomiska politiken med följande innebörd.För att värna sysselsättning och välfärd måste insatser för att åstadkommahög och varaktig tillväxt överordnas andra ambitioner och krav. Enprisstabilitet på god europeisk nivå är därvid ett viktigt medel för godtillväxt.För att en sådan inriktning av politiken i det korta perspektivet skallfungera och vinna trovärdighet måste den inriktas på att skapa bättre balans ide offentliga finanserna. Utöver den positiva effekt på statsbudgeten somföljer med högre sysselsättning -- vilket enligt motionärerna den i motionenföreslagna politiken leder till -- krävs även utgiftsminskningar ochinkomstförstärkningar. Inkomster och utgifter måste anpassas så att statensfinanser saneras. får inte hamna i en skuldfälla med galopperandestatsskuldräntor.Enligt motionärernas uppfattning kommer den ekonomiska politik sompresenteras i denna motion att leda till att fallet i den inhemska efterfråganbryts och att uppgången förstärks väsentligt . Därmed skulleproduktionen öka snabbare än med regeringes politik. BNP ökar med drygt3 % och med 4 1/2 %.Denna tillväxt är, menar motionärerna, tillräckligt snabb för att minskningenav sysselsättning skall kunna upphöra och för att leda till enbetydande sysselsättningsökning. Arbetslösheten börjar minska . Nästaår blir 100 000 personer färre arbetslösa som följd av de föreslagnaåtgärderna.De föreslagna åtgärderna har sin tyngdpunkt på investeringarna. Dessaberäknas bli högre 1995 som följd avåtgärderna. I första hand är det investeringarna i näringslivet som lyfts ochberäknas bli högre.Den privata konsumtionen ökar genom att årets höjning av inkomstskattenåtertas. Den försämring av ränteavdragens värde, som beslutat skallske 1995, rivs upp. Även den ökade sysselsättningen bidrar till en bättrekonsumtionsutveckling.Den offentliga konsumtionen stärks av den föreslagna satsningen på såväldet statliga som det kommunala utbildningsväsendet och av det stöd som utgårtill kommuner, som förlänger uppsägningstiderna för varslad personal. Dessutomredovisas reparationer och underhåll på skolor och andra offentliga lokaler idetta sammanhang som konsumtion.Den högre inhemska efterfrågenivån, , leder tillatt importen växer med samma år.Dessa förslag till åtgärder beräknas i motionen sammantaget ökasysselsättningen med 90 000 personer. En sådan förbättring avarbetsmarknadsläget bör också leda till en ökning av arbetskraftsutbudet medomkring 20 000 personer. Den öppna arbetslösheten nedbringas till omkring 5 %av arbetskraften.Budgetpolitikens inriktning enligt motion Fi208 (s) kan sammanfattas iföljande fyra tabeller.Socialdemokraternas förslag till besparingarMiljoner kronorFörsvaret 1 000Jordbruksstödet 1 109Föräldraförsäkringen 600Vårdnadsbidrag 2 250Husläkarsystemet 195Bidragsförskott 160Utbildning 50Invandrare 270Ekobrott m.m. 280Summa besparingar 5 914Socialdemokraternas skatteförslagBudgeteffekt 1994/95. Miljarder kronorFöreslagna budgetförstärkningar:Ändrad statsskatt 1,0Höjd aktieskatt hushåll 3,9Höjd aktieskatt företag 1,6Höjd avkastningsskatt 0,6Bevarad förmögenhetsskatt -Skatt på alla SURV-återföringar 1,1Höjd bolagsskatt -Breddad reklamskatt 0,1Summa budgetförstärkningar 8,3Föreslagna budgetförsvagningar:Höjt grundavdrag 3,2Enhetlig kapitalskatt 1,0Återinfört utdelningsavdrag -Summa budgetförsvagningar 4,2Utgiftsökningar i Socialdemokraternas budgetpolitikMiljarder kronor1994/95Näringspolitik 0,75Räntebidrag 0,75Ekobrott 0,18Övrigt 0,68Summa utgiftsökningar 2,36Socialdemokraternas budgetalternativ 1994/95Sammanställning. Miljarder kronorBesparingar + 5,9Inkomstförstärkningar + 4,1Försäljning av och (engångs) + 1,5Investeringar (inkl. direktavskrivningar) -14,9Arbetsmarknadspolitik och utbildning - 4,8Utgiftsökningar övriga - 2,4Ökade skatteinkomster p.g.a. ökadsysselsättning + 7,4Lägre utgifter p.g.a. ökad sysselsättning + 8,4Saldo: + 5,2Ny demokratis partimotion Fi210I motion Fi210 (nyd) anförs att den stora offentliga sektorn, dejättelika transfereringssystemen och det skrämmande budgetunderskottet ärSveriges huvudsakliga problem. Problem som inte lösts efter två och ett halvtår med regeringen . Inget skattesystem i världen klarar offentligautgifter på nivån av BNP, och ingenstans har det varit möjligt attkombinera hög ekonomisk tillväxt med högt skattetryck (just nu). Ettbudgetunderskott på och ett upplåningsehov på 220miljarder kronor -- observera i en prognos /95 -- är inte, sägs deti motionen, en glädjande förbättring som regeringen i budgetpropositionen låterpåskina. Det är, understryker motionärerna, ett utomordentligt allvarligtmemento. Tydligare än så kan man nämligen inte visa att är i kris. Inteens med regeringens glädjekalkyler som förutspår tillväxt under åren1996--1999 uppnås balans i de svenska statsfinanserna. Det går inte,understryker motionärerna, att drömma sig ur problemen även om somliga tycks sedet som en sista utväg.Det handlingsprogram som krävs måste enligt motionärerna innehållaföljande punkter:Återställ balansen i statsfinanserna inom en konjunkturcykelOmpröva alla utgifter utom de för landets fortbestånd allra viktigaste. Om vikan sänka sjuk- och arbetslöshetsersättningen kan vi givetvis skära i mångaandra anslag och bidrag. Stora besparingar står att finna i u-hjälpen,organisationsbidrag, kulturanslag, administrationskostnader i offentligförvaltning m.m. Undantag skall endast göras för försvar, polis ochrättsväsende eftersom det är statens primära åtagande att skydda medborgarnamot yttre och inre fiender. I övrigt inga heliga kor!Ändra ATP och harmonisera samtliga socialförsäkringar så att arbitrage --dvs. fusk -- försvåras och administrationen förenklas. Ett golv förgrundtrygghet. Ett tak införs på t.ex. 5,5 basbelopp, som skall vara samma ialla system. Minska transfereringskostnaderna nu genom att införa 80 %ersättningsnivåer rakt över. Grundskydd är det viktiga och riktiga. Sker intedetta kommer omständigheterna () senare att tvinga fram ytterligaresänkning till eller 70 %.Ta så många beslut som möjligt , så att de hinner få verka innan det är försent. Nästa lågkonjunktur kan bli livsfarlig!Skärp det s.k. saneringsprogrammet på . Beloppeträcker inte och programmet är felkomponerat eftersom ca 1/3 består avskattehöjningar som kan försvaga tillväxten.Ge goda förutsättningar för investeringar och förbättra företagarklimatet.Tillåt exempelvis direkt- eller nuvärdesavskrivning, ökaexportkreditgarantierna, modernisera arbetsrätten i grunden och sätt lika ochlogiska villkor för konkurrensen. Det gäller att få svenska företag attinvestera i och att övertyga utländska företag om att etablera sig här.Skapa en ny anda inom offentliga sektorn med målet att producera resultat,hushålla med skattebetalarnas pengar och tillfredsställa kunderna. Inte attundvika misstag genom att göra så litet som möjligt.Bekämpa arbetslösheten som är det mest påtagliga symptomet på den svenskakrisen. Högsta prioritet måste ges åt de riktiga jobben i de riktiga företagen.Här måste gå på offensiven! Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måstegranskas kritiskt så att de inte förstör det fungerande näringslivet och denfungerande arbetsmarknaden. Åtgärdernas nuvarande enorma omfattning ökarskaderisken. Att sätta sin tillit till dagens arbetsmarknadspolitik är attsätta sin tillit till planekonomi. AMS måste omorganiseras. Ökaarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen till fyra veckor.Betona regeringens och kontrollerande och uppföljande funktion.Samordna riksdagsarbetet genom ett utbyggt finansutskott.Som motionärerna ser det kan med åtgärder av den typ som regeringenföreslår i sin proposition snabbt passera den punkt där svensk ekonomi intelängre kan styras från och där skattepengar går till räntor i ställetför till vad som betraktas som ytterst väsentliga ändamål.Viktiga konkreta förslag utöver de här rubricerade punkterna till inriktningav den ekonomiska politiken i motion Fi210 (nyd) kan sammanfattas på följandesätt.Gå på offensiven och skapa riktiga jobbSverige måste återindustrialiseras. En given förutsättning är att vi kommermed i EU.Uppfinnare och små innovationsföretag behöver en garantifond för att få fartpå bankernas kreditgivning. Innovatörerna skall stanna i . Skattefrihetför royaltyintäkter och riskkapitalavdrag för satsningar i innovationsobjekt äregentligen självklarheter. Genom att intensifiera ROT-sektorn genomförsnödvändiga ombyggnads- och reparationsarbeten av den skickliga byggarbetskraftsom fortfarande finns kvar. Ny konkurslag i en ny tid i en ny värld. I dagdrabbas leverantörerna i onödan, men en sådan dominoeffekt är inte nödvändig!En sänkning av tjänstemomsen till tar bort många av de kraftigaförsämringar som följde när momsen höjdes från 0 till 25 %.Ett måste är modernisering av arbetsrätten. Ny lagstiftning tar för lång tid.I motionen föreslås en omgående dispens: företag med färre än 25 anställdaställs utanför de känsligaste delarna av arbetsrätten!En ny krävs med uppdrag att uteslutande arbeta framkonstruktiva idéer om hur skall få fler riktiga jobb och hur vi skallfå ner arbetslösheten till rimliga nivåer.Kreditsystemet -- den senaste bankkrisenDet svenska kreditsystemet beter sig enligt motionärerna som ett oligopol,för att inte säga en kartell, som inte ger krediter på lika villkor.Konkurrenslagarna måste vässas. Ny demokrati vill att Konkurrensverketundersöker oligopolsituationen inom det svenska banksystemet. En aktivarekonkurrens mellan bankerna och en sänkning av räntegapet måste komma tillstånd.Den svarta sektornNy demokrati upprepar sina förslag i tidigare motioner och personliga brevtill övriga partier om att förklara krig mot den svarta sektorn och tillhörandeekonomisk brottslighet. Frågan måste avpolitiseras. Den är tvärpolitisk.Åklagarväsendet och polisens ekorotlar måste byggas ut. Starta system medutbytestjänstgöring för revisorer och jurister hos polis, åklagare ochskattemyndigheter. Ge dem som arbetar med ekobrotten kontinuerligkompetensutveckling. Skurkarna ligger oftast före!FamiljepolitikenNy demokrati upprepar i en särskild motion förslag om skattefria,behovsprövade vårdnadsersättningar (max. /månad) som skulle sparadrygt . Ny demokratis andrahandsalternativ omfattarföljande:Flerbarnsstödet tas bort och föräldraförsäkringens ersättningsnivå sänks från90 till 80 %.Föräldraförsäkringens tak sänks från 7,5 till 5,5 basbelopp somgiltighetstiden sänks från 12 i ett första steg.Tjänstledighetstiden per barn ändras inte. tjänstledighet vore en renkvinnofälla. Vem vill ha en fast anställd som kanske är tjänstledig ?Ersättning vid vård av sjukt barn sänks från och barnbidragenbehovsprövas enligt Ny demokratis tidigare förslag. bör ävenföräldraförsäkringen göras om till ett rent grundskydd. Alltså utaninkomstberoende del.Ny demokrati kan inte gå med på en ytterligare höjning av kostnaderna för dendyra familjepolitiken. Regeringens förslag att höja föräldrasubventionerna kaninte godtas när går med jätteförlust och när andra socialförsäkringarförsämras. Endast med klar och öronmärkt finansiering inom familjepolitikensram kan motionärerna stödja regeringens proposition om vårdnadsbidrag.BudgetpolitikenNy demokratis förslag till inriktning av budgetpolitiken kan sammanfattas iföljande tre tabeller.Besparingar jämfört med regeringens budget 1994/95Årligbesparing 1994/95 1995/96Flerbarnstillägget 1 100Föräldraförsäkringen 1 50012 mån.-9 mån. 3 500Behovsprövade barnbidrag 3 000Familjepolitiken* 4 600 9 170Sjukförsäkringen 7,5-5,5 1 300Rehabilitering 80Förtidspension 4 000Socialförsäkring 3 300 5 380Bostadsbidrag endast till behövande 500 500Bistånd 6 160 6 160Flykting 2 360 6 600Hemspråk 1 000 1 000Statliga organisationsbidrag 1 500 3 000Arbetsmarknad 10 000 10 000Infra 2 000 2 000Jordbruk 360 360Kultur och presstöd 250 250Svarta sektorn 2 000 5 000Statsskuldräntan (6,) 1 600 2 600Bidragsfusk 2 000 5 000Diverse 280 280Totala besparingar 37 910 57 300Varav byråkrati 500 Mer* I en separat motion yrkar Ny demokrati i första hand på sin egen helt nyafamiljepolitik, som skulle ge följande besparingar: 1994/95 -- ingen besparing,1995/96 7 mdkr, 1996/97 12 mdkr, 1997/98 21 mdkr.Kostnadsökningar1994/95 1995/96Försvar -300 0Näring -123 0Summa kostnadsökningar -423 0SkatteändringarMinskad tjänstemoms -8 500 -8 500Minskad byggmoms -4 000 -4 000Moms på press och böcker +500 +500ROT 0 -2 800Bensinskattesänkning -2 500 -2 500Databank för lägenhetsinnehavare +2 500 +3 500Lunch- och bilförmåner -1 500 -1 500Summa skatteändringar -13 500 -15 300Förbättring av budgetunderskottet 23 987 42 000Vänsterpartiets partimotion Fi206Vänsterpartiets ekonomiska politik har, sägs det i motion Fi206 (v), somövergripande mål att återgå till full sysselsättning, ställa om produkton ochkonsumtion i en för natur- och kulturmiljö hållbar riktning, åstadkomma enrättvisare fördelning av välfärden samt att stärka den ekonomiska demokratin.Enligt förslagen i denna motion kommer sammantaget mellan 145 000 och165 000 arbetstillfällen och ca 30 000 utbildningsplatser att skapas utöverdet regeringen räknar med i finansplanen. Särskilt inom byggsektorn,sjukvården/omsorgen och skolan avser förslagen ge ökade resurser och fler jobbjämfört med regeringspolitiken. Förslagen innebär också att arbetet omfördelasfrån kärnkraft, privatbilism och miljöskadliga varor till förnybaraenergikällor, kollektivtrafik och miljövänlig produktion och konsumtion. Ensärskild fond inrättas för stöd åt försök med sex timmars arbetsdag.Regeringens förlag att minska hemspråksundervisningen avvisas.En radikal omfördelning av inkomster föreslås i motionen.