bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Utskottetförutsätter således att regeringen även fortsättningsvis verkar för enutveckling av de demokratiska processerna i landet som bl.a. leder tillflerpartisystem.Utskottet har mot denna bakgrund ingen invändning mot regeringens förslagavseende medel till Vietnam.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 32 och motion U212 (s) yrkande 21.Regionala insatser i AsienMotionenI partimotion U210 (v) krävs i yrkande 38 att anvisas förregionala insatser i Asien.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillRegionala insatser i Asien.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 38.CentralamerikaMotionernaGudrun m.fl. (v) hävdar i partimotion U210 att fleracentralamerikanska stater är inne i en mycket kritisk period. De krig somberört regionen bottnar i jordbrist, fattigdom och enorma ekonomiska klyftor.Sveriges stöd till regionen bör enligt inriktas på den socialasektorn och jordreformer. I yrkande 41 skriver motionärerna att tillbasprogrammet för utvecklingssamarbete med bör anvisa 195 000000 kr.I Socialdemokraternas partimotion U212, yrkande 23, yrkas att riksdagenbeslutar att anslå till utvecklingssamarbete med Centralamerika.Motionärerna föreslår även att insatser skall var möjliga i , där dessa kanverka systemöppnande och demokratistödjande.UtskottetEnligt regeringens bedömning motsvarar det i propositionen föreslagnabeloppet den kapacitet som finns för att på ett effektivt sättbereda och följa upp insatser.Något generellt hinder för systemöppnande och demokratifrämjande åtgärder iCuba föreligger, enligt utskottets mening, ej.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillCentralamerika.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 41 och motion U212 (s) yrkande 23.CubaMotionernaI motion U205 (fp) föreslås att medel bör överföras från Cubahjälpen tillKommittén för mänskliga rättigheter i och till de demokratiska politiskaorganisationer som formar den Demokratiska Plattformen.I motion U209 (v), yrkande 2, påtalas att befolkning utsätts för storaumbäranden på grund av ekonomiska blockad av . En viktigsolidaritetshandling skulle vara att gav det kubanska folket, inte denkubanska regimen, humanitärt bistånd i form av mat, mediciner och kläder.I motion U620 (s), yrkande 5, uppmärksammas också de kraftigt försämradelevnadsförhållandena på . Förutom sanktioner som orsak tillsituationen, påtalar motionären att den främsta orsaken är att de förmånligahandelsförbindelserna med upphört. har därför stort behov avkatastrofbistånd.Vidare krävs i motion U620 (s), yrkande 4, att samarbete inom kultur ochvetenskap återupptas med Cuba.UtskottetI flera motioner nämns det nu 30-åriga amerikanska handelsembargot mot Cuba.Utskottet behandlade i förra årets biståndsbetänkande (bet. 1992/93:UU15) medviss utförlighet embargopolitik och syn på denna samt problemenvad gäller de mänskliga rättigheterna i . Någon förändring av avgörandebetydelse i dessa frågor har inte inträffat. Det kan i sammanhangettilläggas att , tillsammans med , under röstade för det kubanskaresolutionsförslaget som kritiserade det amerikanska embargot mot . Sverigehar också vid andra tillfällen framfört att den amerikanska sanktionspolitikenär kontraproduktiv om avsiken är att åstadkomma förbättringar avseende demänskliga rättigheterna i Cuba.Enligt utskottets uppfattning är det, med de kriterier som fastställts förbiståndet, inte effektivt och adekvat att bedriva utvecklingssamarbete medmyndigheterna i . Några hinder mot humanitära insatser eller insatser somfrämjar systemöppning, demokrati och mänskliga rättigheter föreligger ej.Ansökningar på dessa områden handläggs av SIDA. Utskottet finner därför ejanledning att bedöma sakinnehållet i motion U205 (fp).Något hinder mot expert- och kulturutbyte, exempelvis genom , föreligger ej.Med det anförda anser utskottet motion U209 (v) yrkande 2 och motion U620 (s)yrkande 4 besvarade. Utskottet avstyrker motion U205 (fp) och U620 (s) yrkande5.NicaraguaMotionernaGudrun m.fl. (v) konstaterar i partimotionen, U210, att Nicaraguaupplever svåra interna konflikter som bottnar i jordfrågan och svikna löftenfrån . Motionärerna menar att regeringens anslag till basprogrammet tillNicaragua är för litet för att säkra SIDA:s åtaganden. föreslåri stället i yrkande 42 ett anslag på 255 000 000 kr.Socialdemokraterna föreslår i motion U212 ökade insatser i därförutsättningar för en bestående demokratisering finns. I yrkande 22 skrivermotionärerna att bör anslå för utvecklingssamarbetemed Nicaragua.UtskottetUtskottet konstaterar att propositionens förslag till basprogram förNicaragua innebär en ökning med jämfört med anvisat beloppför /94 om man beaktar att importstödet, enligt propositionensförslag, fr.o.m. /95 redovisas under ett annat anslag.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillNicaragua.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 42 och motion U212 (s) yrkande 22.El SalvadorMotionernaI motion U611, yrkande 4, skriver att regeringen tidigarebeslutat att allt bistånd till skall gå via Copaz, UNDP ellerenskilda organisationer. Det finns dock tecken på att svenskt bistånd trotsdetta gått till salvadoranska regeringsorgan. Den bör därförundersöka om så har skett och sedan vidta åtgärder så att eventuellabiståndsmedel till stoppas.Vänsterpartiet anser vidare att det är viktigt att stöd ges till freds- ochdemokratiseringsprocesserna. I motion U611 yrkande 5 skriver motionärerna attSverige skall planera ett långsiktigt stöd till återuppbyggnadsprocessen i ElSalvador och även verka för att jordreformer enligt fredsavtalet genomförs.UtskottetPå begäran av båda parter har , efter det att fredsavtalet ingåtts ijanuari 1992, ökat biståndsinsatserna ().Utformningen av dessa insatser ansluter strikt till vad som överenskommits iavtalet, och den har utformats i dialog med parterna och inom ramen för enutvecklad givarkoordinering. Något bilateralt samarbete i form av avtal mellanden svenska och den salvadoranska regeringen förekommer, enligt vad utskottetinhämtat, inte.Den 20 mars 1994 hölls val (sammanlagt fyra stycken, bl.a. president- ochparlamentsval) i . Det nya och för landet viktiga är att detta förförsta gången någonsin i landets historia sker med deltagande av alla politiskakrafter från vänster till höger.Under hösten 1993 svepte en våldsvåg med klara politiska motiv fram överlandet. Denna upphörde dock, bl.a. efter internationella påtryckningar, idecember. har dock några nya attentat inträffat. Det kan inteuteslutas att dessa utförts av de tidigare så aktiva s.k. dödsskvadronerna. Ensärskild, gemensam undersökningsgrupp, som kommit i gång med sittarbete, skall före maj månads utgång redovisa sina resultat rörandedödsskvadronverksamheten i landet.Den fortsatta demokratiseringsprocessen förutsätter att statliga organ, somförknippats med de gångna årens förtryck, avskaffas eller förändras i civilriktning. Detta gäller exempelvis förvandlingen av de tidigare militariseradepoliskårerna till en civil poliskår. stödjer FN:s insatser på dettaområde, bl.a. i form av utbildningsinsatser inom ramen för landets nyapolisakademi. Vidare ges, genom FN, stöd till El valmyndighet.Ytterligare en rad andra insatser har genomförts eller planeras i samverkan medFN, enskilda organisationer och Copaz.Andra biståndsgivare, främst och EU, har avsatt betydande belopp för attfrämja en lösning av jordfrågan. Enligt svensk uppfattning är hindret intefrämst ekonomiskt utan politiskt. har, tillsammans med andra givare,till den salvadoranska regeringen uttryckt det angelägna i att fredsavtaletuppfylls även på detta område.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att behov av någon särskildundersökning om bistånd till salvadoranska regeringsorgan ej föreligger.Med det anförda anser utskottet motion U611 (v), yrkande 5, besvarad.Utskottet avstyrker motion U611 (v) yrkande 4.GuatemalaMotionernaI motion U628, yrkande 3, konstaterar motionärerna (s) att internationelltstöd är nödvändigt för fredsprocessen i . De yrkar att gerregeringen till känna behovet av ett ökat humanitärt stöd till Guatemala.UtskottetSverige har från början aktivt stött fredsförhandlingarna mellan denguatemaltekiska regeringen och gerillan (URNG). Efter ett förhandlingsavbrottunder drygt skedde ett genombrott i de fredssamtalsom förts med FN:s medverkan. Detta genombrott innebar en ändradförhandlingsmodell, som bl.a. ger en utökad roll åt FN.Från svensk sida har framhållits att ett fredsavtal är av fundamentalbetydelse för en positiv utveckling inom MR-området. Ett separat avtal angåendemänskliga rättigheter, med omedelbar internationell verifiering, skulle vara avsärskild vikt. Inom ramen för fredsprocessen förväntas separata MR-diskussionerinledas under senare delen av mars månad.Såväl genom enskilda organisationer som genom FN bedriver sedan mångaår ett omfattande humanitärt bistånd i . Insatserna omfattar stöd tillMR-organisationer, andra enskilda organisationer och den oberoendeMR-ombudsmannen. Också återvändande flyktingar och internflyktingar erhållerdenna typ av bistånd. Enligt vad utskottet inhämtat finns beredskap och utrymmeför ytterligare insatser. Ansökningar handläggs av SIDA.Med det anförda anser utskottet motion U628 (s) yrkande 3 besvarad.SydamerikaMotionernaI motion U210, yrkande 39, (v) krävs att ökat bistånd till de fattigasteandinska staterna, och , samt även till bör övervägasinom . Konsolideringen av demokratin fortsätter i ochEcuador och stora framsteg sker i vad avser demokrati och mänskligarättigheter.Motionärerna (v) kräver också (yrkande 40) att till basprogrammetför utvecklingssamarbetet med för /95 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,I motion U212 (s), yrkande 24, föreslås att beslutar anslå90 för utvecklingssamarbete med Sydamerika.UtskottetUtskottet konstaterar att ett förhållandevis omfattande biståndssamarbetebedrivs med (1992/93 ), (1992/93 4,8miljoner kronor) och (1992/93 ). Samarbetet medEcuador, som huvudsakligen sker genom BITS, bör enligt propositionen fortsätta.Genom SIDA prövas huruvida väl avgränsade insatser kan lämnas till stöd åtdemokratiprocessen i . Det mera omfattande stödet till bedrivsgenom SIDA, BITS och SwedeCorp. Samarbetet med skall, enligtregeringen, så långt möjligt ta karaktären av programstöd till sociala reformeroch investeringar. Vissa fördröjningar i det framväxande samarbetet medBolivia har lett till en relativt omfattande reservation. Biståndet genom SIDAtill förutses stabiliseras /95 på en indikativ nivå av 55miljoner kronor.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende medel tillSydamerika.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkandena 39 och 40 och motion U212 (s)yrkande 24.Icke länderfördelat biståndPropositionen (s. 158--174)Bistånd till demokrati och mänskliga rättigheterPropositionen (s. 158--161)Målen är i huvudsak två. Bistånd skall understödja pågående processer motdemokrati, i synnerhet i de länder med vilka bedriver långsiktigtutvecklingssamarbete. Biståndet skall också främja de mänskliga rättigheterna.Bistånd kan utgå till enskilda länder eller genom svenska och internationellaenskilda organisationer.Stärkandet av ett väl fungerande rättssystem har hög prioritet. Andra viktigaområden förutses bli stöd till parlamentens funktion, genomförande ochövervakning av val samt utformning av författningar.Inrättande av ett internationellt och korrekta val förutsesbli aktuellt som ett resultat av den utredning regeringen företagit. Medel böravsättas för svenskt bidrag till finansiering av ett sådant institut.Respekt för de mänskliga rättigheterna är i första hand en fråga om politiskvilja. Bistånd skall endast utgöra ett komplement till regeringars egnaåtgärder.Stödet till inledda demokratiprocesser innebär ökad samverkan med ländersregeringar. Insatser för att främja demokratiska institutioner och rättssystemförutses leda till ökat s.k. förvaltningsbistånd. Även framöver kommerbetydande medel att riktas till de av staten oberoende samhällsaktörerna.SIDA har av regeringen fått i uppdrag att för varje programland utarbeta enhandlingsplan för hur demokratisk samhällsutveckling och respekten för demänskliga rättigheterna kan stödjas.För södra kommer insatser till stöd för ett demokratiskticke-rasistiskt att utgöra den dominerande verksamheten. Regeringenanser i likhet med SIDA:s förslag att insatser för södra kan beräknastill varav för Sydafrika.Insatser i östra och västra inriktas på valprocesser i de länder somplanerar val, stöd för stärkande av rättssystem och stöd till genuinaorganisationer för mänskliga rättigheter. Fortsatt stöd tillförsoningsprocessen i förutses liksom stöd till regionala aktiviteterför konfliktlösning. Insatser i östra och västra kan beräknas till ca 50miljoner kronor.Under /93 har stödet till vuxit till att omfatta ettsextiotal insatser, många med inriktning på att stärka rättssäkerheten.Större enskilda organisationer förutses ingå i samverkan kring det svenskabiståndet för mänskliga rättigheter i . Insatserna kan beräknas uppgå tillca 90 miljoner kronor.Insatserna i kan beräknas till ca 115 miljoner kronor.Ett trettiotal svenska och internationella organsiationer erhåller bidragtill stöd för ämnesinriktad verksamhet. Bidragen avser huvudsakligen stöd tillrättsuppbyggnad, stärkande av nationella och regionala enskilda organisationersverksamhet för mänskliga rättigheter genom utbildning, erfarenhetsutbyte ochnätverksbyggande.Det sammanlagda stödet till internationella och svenska organisationer kanberäknas till ca 85 miljoner kronor.Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår regeringen att 595 miljonerkronor avsätts för insatser genom SIDA under anslagsposten Demokrati ochmänskliga rättigheter.MotionernaI partimotion U210, yrkande 31, (v) föreslås att till samarbete medSydafrika inom ramen för demokrati och MR-anslaget för /95anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således300 000 000 kr.I samma motion (v), yrkande 43, föreslås vidare att till Demokratioch mänskliga rättigheter för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således varav300 avsätts för Sydafrika.I motion U212, yrkande 25, (s) föreslås att beslutar anslå under anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd.I motion U613, yrkande 1, (v) anförs att måste ge ökat stöd tillMR-organisationer i länder där de mänskliga rättigheterna kränks.I motion U213 (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om demokratibistånd. Motionärerna framhåller bl.a.att politisk mångfald och övergång till flerpartisystem kan uppmuntras genombistånd. Bildandet av självständiga partier är grundläggande för dendemokratiska utvecklingen. framhålls att stöd till exempelvisfristående politiska stiftelser kan vara bättre ägnat att främjademokratiseringsprocesser i mottagarländerna än direkt stöd till statligamyndigheter.I motion U218, yrkande 9, (c) föreslås att den utredning som pågår ompolitiska partier tar upp frågan om bistånd till demokratifrämjande verksamhetoch stöd till politiska organisationer.I motion A815, yrkande 9, (c) anförs att biståndsmedel i högre utsträckningbör kunna anslås ur demokratianslaget för att stärka framväxande och befintligagräsrotsorganisationer som organiserar kvinnor. Även politiska sådana, somt.ex. kvinnoförbund i tredje världens länder, bör ha möjlighet att få del avdemokratistöd.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.I motion U227, yrkande 3, (s) föreslås ökade satsningar av humanitärt ochMR-bistånd till oberoende krafter i med . Dethumanitära biståndet bör kanaliseras via oberoende kanaler till projekt ikyrkans regi. Stöd bör också gå till frihetsrörelsen och dess ingåendeorganisationer för bl.a. utbildning och sociala projekt.I motion U647 (c) anförs att är i stort behov av både humanitärtbistånd och stöd till de krafter utanför den indonesiska militärens kontrollsom försvarar mänskliga rättigheter samt stöd för bevarandet av den timoresiskakulturen inne i och i exil. Enligt yrkande 4 bör , i linje medrekommendationen i resolution , ge humanitärtbistånd till det timoresiska folket. Detta humanitära bistånd bör kanaliserasvia oberoende kanaler till projekt i kyrkans regi. bör också (yrkande5) under anslaget till demokrati och mänskliga rättigheter finna former för hurstöd kan utgå till det MR-arbete som den östtimoresiska frihetsrörelsen, CNRM,och dess ingående organisationer utför samt hur stöd kan kanaliseras tillutbildning och sociala projekt i regi av katolska församlingar i Östtimor.Även i motion U610, yrkande 5, (v) föreslås att via CNRM skall gebistånd till det arbete för mänskliga rättigheter som utförs i Östtimor.Enligt yrkande 4 i samma motion bör , till efterkommande avEuroparådets resolution från , via den katolska kyrkan iÖsttimor också ge humanitärt bistånd till det östtimoresiska folket.I motion U313, yrkande 8, (nyd) föreslås att av de försydafrikanskt bistånd öronmärkta medlen i stället nyttjas för att främja svenskindustriell verksamhet i och dess grannstater. Medel härför bör tasfrån C 2, budgetposten Demokrati och mänskliga rättigheter.Enligt motion U606, yrkande 6, (v) bör utreda hur ett omfattande,kontinuerligt stöd till den irakiska oppositionsfronten INC skall utformas.Enligt motion U615, yrkande 27, (s) bör ge fortsatt stöd till FN:sfond för tortyroffer. har, tillsammans med övriga nordiska länder,tagit initiativ till bildandet av denna fond.I motion U217 (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att det bör utredas huruvida något belopp för humanitära insatser kanreserveras för varje svensk FN-trupp av medel som avsatts för svenskt bistånd.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag avseende dispositionav och medel till anslagsposten Demokrati och mänskliga rättigheter.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkandena 31 och 43, motion U212 (s) yrkande25 och motion U227 (s) yrkande 3 (delvis).Utskottet konstaterar att ett av målen för insatserna inom området demokratioch mänskliga rättigheter är att främja de mänskliga rättigheterna. Bistånd fördenna typ av verksamhet kan bl.a. utgå till enskilda MR-organisationer.Förutsättningarna för att lämna stöd har ökat i takt med att det i många länderunder senare tid inletts processer i riktning mot en demokratisering avsamhällsskicket. Bistånd skall, enligt propositionen, understödja processermot demokrati, i synnerhet i de länder med vilka bedriver långsiktigtutvecklingssamarbete. SIDA har av regeringen erhållit i uppdrag att för varjeprogramland utarbeta en handlingsplan bl.a. för hur de mänsliga rättigheternabäst kan stödjas.Med det anförda anser utskottet motion U613 (v) yrkande 1 besvarat.Regeringen tillsatte en utredare, riksdagsledamoten , för att utreda frågan om bistånd till stöd för den demokratiskautvecklingen kanaliserat genom organ med anknytning till politiska partier.Utredaren förväntas lägga fram sitt betänkande under senare delen av våren1994.Med det anförda anser utskottet motionerna U213 (fp), U218 (c) yrkande 9,U606 (v) yrkande 6 och A815 (c) yrkande 9 besvarade.I flera motioner föreslås att bistånd finansierat via anslagsposten Demokratioch mänskliga rättigheter kanaliseras till olika organisationer med verksamhetpå Östtimor.Som utskottet redovisade i förra årets betänkande (bet. 1992/93:UU15) harsådant stöd lämnats på olika sätt. Utskottet betonade att någon möjlighet attdirekt styra medlens användning till specificerade mottagare inte finns.Utskottet, som anser det angeläget med bistånd till syftande tillatt främja demokrati och mänskliga rättigheter, konstaterar att det ankommer påSIDA att i de enskilda fallen ta ställning till vilka mottagare som bör komma iåtnjutande av bistånd från anslagsposten demokrati och mänskliga rättigheter.Med det anförda anser utskottet motionerna U227 (s) yrkande 3 (delvis), U610(v) yrkandena 4 och 5 samt U647 (c) yrkandena 4 och 5 besvarade.Utskottet har tidigare avstyrkt förslag med innebörden att utnyttjabiståndsmedel för främjande av svensk industriell verksamhet i ochdess grannstater. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Därmed avstyrks motion U313 (nyd) yrkande 8.I motion U615 (s) yrkande 27 krävs att skall ge fortsatt stöd tillFN:s frivilliga fond för tortyroffer. bidrog under /94med till fonden. En ansökan om bidrag för /95är under beredning. Enligt vad utskottet erfarit är det aktuelltatt fortsatt stöd ges från svensk sida.Med det anförda anser utskottet motion U615 (s) yrkande 27 besvarat.Utskottet delar den i motion U217 (fp) framförda uppfattningen att dehumanitära aspekterna av FN:s fredsfrämjande operationer bör framhävas. Somframgått vid en föredragning som generallöjtnant gjort införutskottet kan svensk FN-trupp ofta med små, egna medel göra viktiga insatservid sidan av de omedelbara uppdrag som givits av FN. Utskottet ser positivt pådenna typ av verksamhet och anser att den bör uppmuntras. Förutsättningarna föratt anvisa särskilda medel från biståndsanslaget får prövas i varje enskiltfall då fråga uppkommer.Med det anförda anser utskottet motion U217 (fp) besvarad.Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationerPropositionen (s. 161--163)Genom anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer finansieras mer än 600 utvecklings- och informationsprojekt samtomkring 700 volontärer. Ca 300 enskilda organisationer erhåller statligt stödtill sin biståndsverksamhet. En ingående beskrivning av denna biståndsformåterfinns i "Svenskt bistånd 1992/93" (bilaga till budgetpropositionen; s.214--217).Totalt utbetalades från anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer under /93. I posteningår medel avseende direktstöd till kvinnoorganisationer. Den utgåendereservationen uppgår till och avser redan ingångnaåtaganden.I takt med att förändringar i vissa länder skapar förusättningar för attnödhjälpsinsatser kan övergå i mer långsiktiga insatser, blir det naturligt attfinansiera uppföljande projekt och program enligt den gängse20/80-procentsregeln.I utredningsbetänkandet "Organisationernas bidrag" (SOU 1993:71) vilketöverlämnades betonas att engagemang för mänskligarättigheter har en bred förankring bland organisationerna.Det breda och vittförgrenade kontaktnät som organisationerna genom sinbiståndsverksamhet upprätthåller är här en ovärderlig resurs. Utredningenföreslår också att rollfördelningen mellan staten och organisationerna görstydligare och att organisationernas självständighet stärks.Till grund för biståndet genom de enskilda organisationerna ligger idealitetoch frivilligt arbete. Men ett väl administrerat, kompetent ochresultatinriktat bistånd ställer krav på ekonomiska resurser.Ett system med ramavtal och andra administrativa förenklingar genomförssuccessivt. Detta ger SIDA möjlighet att lägga ökad tonvikt påkapacitetsstudier, efterhandsgranskning, utvärderingar och andrakvalitetshöjande insatser.I detta sammanhang vill regeringen även understryka vikten av de enskildaorganisationernas volontärverksamhet. Volontärverksamheten är den i särklassstörsta personalresursen inom svenskt bistånd.Riksdagen efterlyste i rskr. 1992/93:210, mom. 69 i utrikesutskottetsbetänkande /92:UU15, förbättringar i den statistiska redovisningen avfördelningen av anslagna biståndsmedel till folkrörelser och andra enskildaorganisationer.