bet · GI01UU3 · 1994-10-27 00:00:00 — I detta betänkande behandlas svenskadelegations berättelse (Redog. 1994/95:NR1) angående rådetsverksamhet sedan den 42:a sessionen . Berättelsenredogör särskilt för rådets 43:e session i den 8--10november 1993 samt för den 44:e sessionen i den 7--10mars 1994. Inga motioner har väckts med anledning avberättelsen.Betänkandet behandlar även ett antal motioner som väckts underallmänna motionstiden /94. 1993/94:U604 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av visumtvånget till de baltiskastaterna.1993/94:U701 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en gemensam tid i de nordiska länderna.1993/94:U702 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att driver påförhandlingarna med för att få till stånd en minskningav utsläppen från den starkt förorenande industrin påKolahalvön.1993/94:U703 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att inom ramen för det nordiska samarbetetaktivt verkar för att åtgärder vidtas beträffandekärnkraftssäkerheten på Kolahalvön.1993/94:U704 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en kulturfond för Sverigeoch Island.1993/94:U705 av Hans Nyhage och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett fortsatt nordiskt lagstiftningssamarbetei syfte att upprätthålla den nordiska rättslikheten.1993/94:U706 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ömsesidighet i handeln med iBarentsregionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om plan för utveckling av kommunikationerna iBarentsregionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stimulans av samiskt samarbete iBarentsregionen.1993/94:U707 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt i nordiskt samarbete medverka till genomförande av åtgärderför förbättrad kärnsäkerhet samt effektiv och miljöriktigenergiförsörjning i närområden.1993/94:U708 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av det gränsregionala/lokalasamarbetet med målsättning att få till stånd en avreglering aven rad centrala beslut som tas i och Oslo.1993/94:U709 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom medverkan till ett utvidgat Nordkalottsamarbete i etteuropeiskt perspektiv.BerättelsenAv berättelsen framgår bl.a. följande:Genom de förändringar som beslutades vid Nordiska rådetssession och vilka har genomförts under det år somomfattas av berättelsen, har rådet fått ökade befogenheter påbudgetområdet. Detta innebär att ministerrådet skall följa deändrade prioriteringar som, inom en given finansiell ram,föreslås av . kan endast avvika frånrådets rekommendationer angående budgeten om särskilda skälföreligger och är då skyldigt att till rådet redovisaanledningen till en sådan avvikelse. I berättelsen anförs attden införda ordningen är ett viktigt steg mot den fullabudgetkompentens som parlamentarikerna krävt irådet.Som även framgått av tidigare berättelser (bl.a. redog.1993/94:NR1, utskottets bet. 1993/94:UU6) har statsministrarnapå senare år tagit på sig ett större ansvar för det nordiskasamarbetet på regeringssidan. Ordförandelandet anger inför detkommande året önskvärda prioriteringar och agerar pådrivande föratt följa upp besluten i ministerrådet. En motsvarande ordninghar även införts i . Enligt berättelsen uppnåsdärmed starkare resultatorientering, klarare prioriteringar ochbättre samordning med ministerrådets arbete. harhärvidlag en dubbel uppgift: dels att arbeta med konkreta frågorsom i vid bemärkelse gäller medborgarnas vardag i , delsatt behandla övergripande frågor i det nordiska samarbetet medregioner utanför , särskilt i Europa.I berättelsen konstateras att det finns en enhälliguppfattning mellan regeringar och parlamentariker om roll och om det nordiska samarbetets fortsatta betydelsei ett alltmera integrerat . uttrycker dockNordiska rådets svenska delegation oro för att regeringarnakommer att utveckla ett informellt samarbete i Europafrågor somriskerar att reducera parlamentarikernas möjligheter till insynoch inflytande. En sådan utveckling, anförs det i berättelsen,vore mycket betänklig såväl i som i det integreradeEuropa, där det demokratiska underskottet är en beklagligrealitet.En av juridiska utskottets viktigaste uppgifter underverksamhetsperioden har varit att följa det internationellasamarbetet, särskilt inom EU, och om möjligt samordna sinainitiativ med detta arbete. Utskottet har vidare deltagit iförberedelserna inför den nordiska jämställdhetskonferensenNordiskt Forum, som ägde rum i Åbo den 1--, samthar ägnat uppmärksamhet åt bl.a. frågan om visering för baltiskamedborgare i arbete har dominerats av frågan om detframtida nordiska kultursamarbetet. Som framgår av berättelsenhar budget resurser avsatts till en väsentlignysatsning på kultur, utbildning och forskning. Enligtstatsministrarnas uttalade målsättning skall dessa områden i1996 års budget erhålla av den totala nordiska budgeten.Utskottets arbetsprogram tar upp initiativ på bl.a. barn- ochungdomsområdet samt mediaområdet.Socialutskottet har under verksamhetsåret särskilt ägnatuppmärksamhet åt medborgar- och trygghetsfrågorna och bl.a.understrukit behovet av att de nordiska ländernas intressen påden sociala trygghetens område tillvaratas också i deteuropeiska integrationsarbetet. Utskottet har även förordat envidareutveckling av den nordiska medborgarpolitiken i vidbemärkelse samt i detta sammanhang pekat på betydelsen av ensådan politik i enlighet med de nordiska ländernas intressen iförhållande till EES och EU.Ekonomiska utskottets största arbetsuppgift har under åretvarit sysselsättningsfrågorna och behandlingen av förslag omåtgärder för ökad tillväxt och fler arbetstillfällen. Kontaktermed representanter för har under åretföljts upp genom bl.a. arbetsbesök i har sökt verka förtillkomsten av bindande internationella avtal om kontroll av allcivil och militär kärnteknisk verksamhet samt uttalat stöd fören effektiv och miljöriktig energiförsörjning i Östersjö- ochNordkalottområdena. Utskottet har vidare uppmärksammathanteringen av miljöfarligt avfall i ett internationelltperspektiv och bl.a. påpekat behovet av att utarbeta realistiskaalternativ till befintliga miljöfarliga anläggningar. Utskottethar därtill efterlyst förslag till konkretiseringar av dennordiska miljöstrategins målsättningar, särskilt i fråga omskyddsåtgärder för miljön på och avseende finansieringenav miljöåtgärder kring arbete har präglats av Nordiska rådetsutökade befogenheter att inom ramen för budgeten göraomfördelningar. Som en följd av den nya ordningen har utskottetbl.a. ägnat stor tid åt budgetprocedurfrågor och åtkoordineringen av partigruppernas och fackutskottens synpunkter.Nordiska rådets svenska delegations berättelse innehåller,förutom sammanfattningar av höst- och vårsessionernasredogörelser och debatter, även en redovisning av derekommendationer, yttranden och interna beslut som antagits avutskotten, jämte en förteckning över litteratur-och musikpris. BakgrundUtskottet har i tidigare betänkanden konstaterat (senast i1993/94:UU6 om det nordiska samarbetet) att den ekonomiska ochpolitiska integrationen i får betydelsefulla effekter förNorden och det nordiska samarbetet. Tre nordiska stater --, och -- söker medlemskap i . ärmedlem i EU, tidigare EG, . , som trädde ikraft , har bidragit till att förverkligaambitionen om en nordisk hemmamarknad. Den nya europeiskaöppenheten och strävan till integration innebär en utmaning fördet nordiska samarbetet. Ett intensivt arbete har igångsatts isyfte att finna former för ett vitaliserat och stärkt nordisktsamarbete inom en vidare europeisk ram.Under 1992 presenterades det arbete som de fem nordiskastaternas statsministrar hade beställt av sina personligarepresentanter. Som redovisas i den svenska delegationensberättelse genomförs , på grundval av framlagda rapporter ochde överväganden som gjorts inom , ministerrådetoch utskottsorganisationen, ett angeläget förnyelsearbete. Underden period då varit ordförande i ,dvs. --, har bl.a. samrådet iEES/EU-processen, möjligheten till samordning av de nationellainsatserna i , kärnkraftssäkerheten i närområdet,utbildning och minoritetsfrågor prioriterats.Miljöfrågor, inkl. kärnkraftssäkerhetSammanfattning av motionernaI motion U707 (s) om kärnkraftssäkerhet m.m. i Nordensnärområden anförs att en aktiv verksamhet pågår inom ramen fördet nordiska samarbetet för att komma till rätta med de enormakärnsäkerhets- och energiförsörjningsproblemen i våranärområden. Flera medlemsförslag, som refereras utförligt imotionen, har föranlett att till och till de nordiska ländernas regeringarrekommendera ett antal olika initiativ och åtgärder på området.I motionen påpekas att det nordiska samarbetet grundar sig påoch utgör summan av de enskilda ländernas politiska vilja ochstöd. bör därför aktivt bidra tillgenomförandet av de i motionen beskrivna rådsrekommendationernasyftande till förbättrad kärnsäkerhet samt effektiv ochmiljöriktig energiförsörjning i närområden. I motionenhemställs att som sin mening skall ge regeringen dettatill känna.Motion U703 (fp) fokuserar särskilt på kärnkraftssäkerhetenoch energiförsörjningsproblemen på . Motionären begäratt inom ramen för det nordiska samarbetet aktivt skallverka för att åtgärder vidtas för att förbättra situationenavseende dessa problem på Kolahalvön.Motion U702 (fp) tar upp frågan om miljöföroreningarnagenerellt på . I motionen yrkas att skall varadrivande i förhandlingarna med för att få till stånd enminskning av utsläppen från industrin i regionen.Utskottets övervägandenUtskottet har i tidigare betänkanden om det nordiskasamarbetet och i betänkanden om internationella miljöfrågorframhållit vikten av att arbetet med förbättringar av Nordensoch miljö drivs vidare och samordnas. En lång radåtgärder har vidtagits på detta område, bl.a. inomramen för det svenska samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa, främst . I regeringens skrivelse 1993/94:252ges en redovisning av det statliga finansiella stöd och övrigtbistånd på miljöområdet som lämnats till länderna i Central- ochÖsteuropa budgetåren 1990/91--1993/94.Inom det nordiska samarbetet intar miljöfrågorna enframträdande plats, vilket också framgår av den svenskadelegationens berättelse. Till grund för det nordiskamiljösamarbetet --95 ligger den s.k. nordiskamiljöstrategin. Strategin innehåller förslag till åtgärder sombör prioriteras i och närområdena med en bärkraftigutveckling som målsättning. Strategin innehåller vidare insatsersom skall ge internationellt genomslag för sinmiljöpolitik, speciellt i förhållande till EU.Ytterligare diskussion om strategin som grund för ettfördjupat nordiskt miljösamarbete samt om finansieringen av defortsatta nordiska insatserna för att motverka miljöproblemen,inklusive kärnsäkerhet och strålskydd i Östersjö- ochBarentsregionen, har ägt rum vid möten mellan de nordiskamiljöministrarna och finansministrarna.Utskottet konstaterar att ett enormt finansieringsbehov finnsför miljöförbättringar i närområden. De nordiskaländerna ger, både tillsammans och var för sig, ekonomisktbistånd till miljöfrämjande åtgärder i . Vidare verkarsedan några år det samnordiska miljöfinansieringsbolaget, ,vars uppgift är att i närområden underlättagenomförandet av miljöprospekt som bygger på samarbete påföretagsnivå och som ger positiva miljöeffekter inom Norden.Samarbetet grundas oftast på samriskföretag, s.k. jointventures.I och med att projekt med nordisk miljöeffekt prioriterasligger tyngdpunkten för NEFCO:s verksamhet på vatten ochluftvård, dvs. projekt som leder till minskade utsläpp itillrinningsområdet för och ellerminskning av gränsöverskridande luftföroreningar. Inom ramen förde nordiska miljöministrarnas initiativ avseende miljöinsatser iBarentsregionen har NEFCO fått i uppdrag att göra enkartläggning av konkreta miljöprojekt som skulle lämpa sig förnordiska insatser. Detta arbete har inletts och förväntas kunnagenomföras --95. Inom ramen för åtgärdsprogrammet förÖstersjön planerar NEFCO att tillsammans med nordiska kommunalavattenbolag gå in som delägare i vattenbolag i bl.a. Kaunas,och för investeringar i vattenrening. harutfäst bidrag till NEFCO om sammanlagt 14,8 miljoner ecu översexårsperioden /91--1995/96, eller ca perår.På kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet inleddes ettsamarbete med de baltiska länderna och budgetåret1991/92. Kärnsäkerhetsinsatserna har koncentrerats tillsamarbete med säkerhetsmyndigheter och till kortsiktigasäkerhetshöjande åtgärder vid reaktorer i närhet, medtyngdpunkt lagd på myndigheterna i och kärnkraftverket iIgnalina. Strålskyddssamarbetet har främst koncentrerats tillatt stärka myndighetssamarbetet, att bygga upp radiologiskmätkompentens, att bygga upp en beredskap för radiologiskaolyckor och till hantering och förvaring av radiologiskt avfall.Kärnsäkerhets- och strålskyddssamarbetet samordnas såväl pånordisk bas som inom ramen för () som inom G-24, vilket består av de 24 samtEU:s Östeuropaprogram inom området. bidrar också tillden multilaterala kärnsäkerhetsfond som upprättats inom ramenför Europeiska () verksamhet.Som framgår av motion U702 (fp) förorsakar utsläppen av svaveloch tungmetaller från de stora industrianläggningarna påKolahalvön allvarliga luftföroreningar i de nordligaste delarnaav Fennoskandien. Nickelsmältverken i släpper utöver svaveldioxid . Norska, finska och ryskaexperter har samlat in och analyserat miljödatafrån området. Av dessa undersökningar framgår tydligt attutsläppen förorsakar stora miljö- och hälsoskador samt att dekontinuerligt överskrider de kritiska belastningsgränserna.Samarbetsfrågor rörande har diskuterats vid mötenmellan de nordiska miljöministrarna och den ryske miljöministernsamt vid besök på . Ministrarna antog i den 3september 1992 en gemensam deklaration som uttrycker viljan attutöka miljösamarbetet i området och som poängterarländernas ansvar för gränsöverskridande föroreningar från detegna området.Enligt vad utskottet erfarit har finska och norska myndigheteraktivt utrett de tekniska och finansiella möjligheterna till enmodernisering av nickelverken på Kola. Från rysk sida harinternationella offerter uppmuntrats angående ett projektsyftande till att skapa ett intressant samarbete mellan rysk ochutländsk -- i första hand nordisk -- industri för att lösa ettav regionens allvarliga miljöproblem. Utskottet anser detangeläget att vidareföra detta arbete för att möjliggöra en urmiljösynpunkt betingad och berättigad modernisering avproduktionsanläggningarna vid nickelverken.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U702 (fp),U703 (fp) samt U707 (s) som besvarade.Samarbete i BarentsregionenSammanfattning av motionernaMotion U706 (v) behandlar samarbetet generellt inomBarentsregionen. I motionen framhävs betydelsen av att dethandelsutbyte som utvecklas i denna region karaktäriseras avömsesidighet. Utvecklingen av ett allsidigt näringsliv på denryska sidan måste vara ett gemensamt ansvar, understrykermotionären. I motionens yrkande 1 begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna denna uppfattning angåendeömsesidighet i handeln med i . För attövrigt utbyte skall kunna utvecklas mellan de områden som ingåri måste, anges det i motion U706 (v), en hållbarinfrastruktur byggas upp. I motionens yrkande 3 föreslås att engemensam plan utarbetas för hur kommunikationerna iBarentsregionen skall förbättras. I yrkande 5 begärs att Sverigepå olika sätt skall medverka till att stimulera samisktsamarbete i Barentsregionen.Även i motion U709 (fp) diskuteras samarbetet inomBarentsregionen/, vilket motionären anser börutvidgas i ljuset av den pågående europeiskaintegrationsprocessen. Bland naturliga samarbetsområden nämns imotionen förutom miljöproblemen och utvecklingen avinfrastrukturen även det övergripande behovet att främjaregionens ekonomiska utveckling, bl.a. via utvecklingen av demarina resurserna.Utskottets övervägandenUtskottet delar i huvudsak den uppfattning avseendeBarentssamarbetets inriktning som kommer till uttryck imotionerna U706 (v) och U709 (fp). Det ligger i alla de berördaländernas intresse att ett handelsutbyte inom regionenkaraktäriseras av ömsesidighet. Det är likaså viktigt attregionens rika naturtillgångar inte exploateras på ett kortsyntsätt som kan skada den känsliga arktiska miljön.Som också framgår av motion U706 (v) har påsenare år fått en fastare struktur och klarare målsättningar.Vid en konferens i antogs en deklarationsom bl.a. framhåller vikten av att arbeta för en hållbarutveckling i regionen. Konferensen utgjorde också startskottetför ett mer permanent Barentssamarbete dels via ,dvs. utrikesministrarna från regionens fyra stater (,, och ), dels via , därlandshövdingarna eller motsvarande i fylken, län och oblasterinom regionen deltar. har utarbetatBarentsprogrammet, en handlingsplan med konkretasamarbetsprojekt om sammanlagt ,vilket kommer att föreläggas Barentsrådet.De nordiska regeringarna är, enligt vad utskottet erfarit,eniga om behovet att också av konjunkturskäl för närvarandeprioritera infrastrukturinvesteringar. Flera utredningar pågårför närvarande av möjligheten att påskynda sådana investeringarsom kan vara av gemensamt nordiskt intresse. Vid Barentsrådetsandra möte, som ägde rum i den 14--,framhölls från svensk sida bl.a. vikten av att i dettasammanhang även prioritera genomförandet av en transportanalysför regionen.I övrigt får utskottet hänvisa till regeringens proposition omen långsiktig inriktning av investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. jämte behandling av denna (prop.1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). Genominitiativ taget i trafikutskott anvisades 264miljoner kronor för att möjliggöra tidigareläggning avinvesteringar i trafikens infrastruktur under första halvåret1993 inom och ansvarsområden (bet.1992/93:TU38). Några av dessa investeringar rör projekt i övreNorrland.Utskottet noterar att , så som redovisades avutrikesminister vid den 14--15september 1994, arbetar för att en riskkapitalfond förnordvästra skall upprättas i samarbete med denEuropeiska . Fonden skall ha ett kapitalpå och syfta till att stödja utvecklingeninom det privata näringslivet. Utskottet noterar att det ävenfinns en beredskap inom östsamarbetets ram för att finansieraBarentsprojekt för omkring 25 miljoner kronor.Vad avser samiskt samarbete i får utskottetsärskilt erinra om det arbete som bedrivs på detta område inomramen för bl.a. Nordiska Samiskinstitutets (NSI) verksamhet. NSIfinansieras över budget (drygt 6 miljoner DKK1993). Ett av NSI:s aktuella forsknings- och utvecklingsprojektrör samernas situation i Barentsregionen.Därmed får motionerna U706 (v) yrkandena 1, 3 och 5 samt U709(fp) anses besvarade.Gränsregionalt samarbete och nordisk rättslikhetSammanfattning av motionernaI en motion, U708 (s), som tar sin utgångspunkt i samarbetetmellan och näraliggande fylken i , bl.a. Hedmarksfylke, anförs att de traditionella banden mellan de nordiskaländerna -- inte minst mellan och -- nu börstärkas i samband med den ökade internationaliseringen.Motionären anser att regeringen bör ta initiativ till att,tillsammans med den norska regeringen, överbrygga de centralaoch regionala/lokala motsättningarna i syfte att få till ståndett än mera konstruktivt och fruktbart samarbete vidgränstrakterna. föreslås mot denna bakgrund hosregeringen begära en översyn av det gränsregionala/lokalasamarbetet med målsättningen att få till stånd en avreglering aven rad centrala beslut som fattas i och Oslo.Arbetet med att harmonisera lagstiftningen i är denäldsta formen för nordiskt samarbete, anförs det i motion U705(m). I ljuset av den fortsatta europeiska integrationsprocessenbör de nordiska länderna genom löpande samråd eftersträva att nåfram till enhetliga lösningar, såväl inom som utom ramen förEES-avtalet. Fortsatt nordiskt lagstiftningssamarbete, syftandetill att upprätthålla den nordiska rättslikheten, bör främjas.Motionärerna hemställer att som sin mening skall geregeringen detta till känna.Utskottets övervägandenSamarbete över riksgränserna förekommer mellankommuner, landsting och statliga regionala myndigheter i denordiska länderna. Flera nordiska överenskommelser har kommittill stånd för att främja samverkan, bl.a. 1977 årsöverenskommelse mellan , , och omkommunalt samarbete över nordiska riksgränser. Av stor betydelseför att utveckla det gränsregionala samarbetet är vidare deinsatser som görs inom ramen för Nordiska ministerrådetsverksamhet.En europeisk ramkonvention finns också om lokala och regionalaorgans riksgränssamarbete. Frågan har fått ökad aktualitet bådei ett EES/EU-perspektiv och när det gäller samarbetet medländerna i Central- och Östeuropa.För att följa upp de nämnda överenskommelserna och övervägaåtgärder som kan underlätta det gränsöverskridande samarbetetinrättades i Arbetsgruppen omsamarbete över riksgränser. I arbetsgruppen ingår representanterför , , och . Inom ramen för sittuppdrag har arbetsgruppen initierat tre särskilda studier. I enstudie behandlas gränsregionala samarbetsformer i (Ds1993:86). I en andra studie görs en jämförelse av den lokala ochregionala samhällsförvaltningen i de nordiska länderna (Ds1994:43). I en tredje studie har arbetsgruppen gjort enkartläggning av svenska kommuners, landstings och länsstyrelserspågående och planerade samarbete över riksgränserna (Ds1994:67).Inom de nordiska länderna har historiska förhållandentillsammans med en gemensam grundsyn i viktiga samhällsfrågormedfört betydelsefulla likheter särskilt på det kommunalaområdet. Till de gemensamma dragen hör den kommunalasjälvstyrelsen, den egna beskattningsrätten och dengrundläggande befogenheten att sköta lokalasamhällsangelägenheter. En annan betydelsefull likhet ligger irätten att samarbeta över kommungränser. Dessa gemensamma dragutgör självfallet positiva förutsättningar för ett samarbeteöver riksgränserna. Detsamma gäller myndigheternas rätt attkommunicera med sina motsvarigheter i ett annat land utan att gåvia utrikesförvaltningen.Positiva utgångspunkter finns också i den långtgåendeharmonisering som skett främst av lagarna på privaträttensområde men även av regleringarna inom vissa delar av denoffentliga sektorn, t.ex. i fråga om medborgarskap, väg- ochlufttrafik, socialpolitik och miljöpolitik. Ett viktigt syftehar varit att göra till ett område där medborgarna ärlikställda. Det har bl.a. gett passfrihet, gemensamarbetsmarknad, lika sociala rättigheter, gemensam studiemarknad,gränsöverskridande examensgiltighet och rösträtt.I det internationella samarbetet ägnas detgränsöverskridande samarbetet ökad uppmärksamhet. har prioriterat sitt stöd till de gränsregionalasamarbetsformerna. Ett särskilt stödprogram finns också förgränsregioner. Även inom ges utvecklingsarbetet omgränsöverskridande samarbete hög prioritet, bl.a. för atttillgodose behov och önskemål hos de nya demokratierna iCentral- och Östeuropa.I en av rapporterna från Arbetsgruppen om samarbete överriksgränser (Gränssamarbete i utveckling, Ds 1994:67)konstateras att det emellertid också finns faktorer som verkarhämmande på det gränsöverskridande samarbetet. Samarbete överriksgränser är i regel både personal- och kapitalkrävande. Mötetmed ett annat språk, andra seder, andra lagar och förordningarkan också skapa svårigheter i samarbetet. Till detta kommer deolikheter som trots harmoniseringen finns för organisation ochlagstiftning inom olika verksamhetsområden.I likhet med Arbetsgruppen om samarbete över riksgränser anserutskottet att de ambitioner som finns lokalt och regionalt omett utvidgat samarbete över riksgränserna på olika sätt börstimuleras och underlättas.