bet · GH01AU13 · 1994-05-17 00:00:00 — Vid stödtill tjänsteföretag skall lokaliseringslån fortsättningsvis kunna lämnas äventill rörelsekapital.Riksdagen föreslås godkänna det som regeringen förordar om lokaliseringsstöd(propositionen avsnitt 8.4.4).MotionerSocialdemokraterna yrkar i motion A56 (yrk. 2 delvis) avslag på regeringensförslag om lokaliseringsstöd. Som sammanfattats i det föregående harSocialdemokraterna ett alternativt förslag om företagsstöd. Stöd skall kunnages när verksamheten kan bedömas få en tillfredsställande lönsamhet och ge deanställda varaktig sysselsättning. Anställningsförmånerna bör ligga påkollektivavtalsnivå. Det bör inte längre krävas att varje enskild investeringgenast ger en sysselsättningsökning. Könskvoteringsregeln bibehålls.Konkurrensneutralitet måste iakttas. Stöd i form av lokaliseringsstöd,utvecklingsbidrag osv. avgörs beroende på företagets behov. Socialdemokraternaansluter sig till regeringens förslag angående maximala stödnivåer.I motion A430 (yrk. 2) av m.fl. (s) framhålls att det inte ärförsvarbart att använda statliga medel för att flytta arbetslösheten från enannan del av landet till . Det ekonomiska stödet för att flytta uttjänsteföretag från bör enligt motionärerna avskaffas.Bengt Kindbom och () begär i motion A414 (yrk. 2) att lånoch bidrag till turistanläggningar skall kunna utgå -- förutom inomstödområdena som -- också inom tillfälligt stödområde.UtskottetNär det gäller Socialdemokraternas modell för företagsstöd i motion A56finns många likheter med propositionen vad gäller regelverket kringlokaliseringsstödet. En skillnad är dock att propositionen normalt förutsätteratt lokaliseringsstödet ger en sysselsättningsökning, medan detta inte ärfallet i s-modellen. Utskottet ansluter sig i denna fråga till regeringensuppfattning att ett totalt borttagande av kravet på sysselsättningsökning kanvisa sig vara alltför resurskrävande inom de ekonomiska ramar som äraktuella. Även denna fråga bör ingå i den av regeringen aviserade utredningeneller utvärderingsverksamheten.Till skillnad från motionärerna bakom motion A430 anser utskottet att de mestutsatta områdena måste kunna prioriteras. Områden med långsiktiga problem ellerområden med stora problem till följd av strukturförändringar bör kunna fåmöjlighet till den extra stimulans som regeringens förslag om stöd vidflyttning av tjänsteföretag innebär. Utskottet ansluter sig därvid tillregeringens förslag om lokaliseringsbidrag på per nytillkommandeårsarbetskraft i stödområde 1 resp. i stödområde 2. Utskottet vill idetta sammanhang även hänvisa till den följande framställningen beträffandeavsnittet Storstadsregionernas utveckling.Utskottet vill vidare erinra om att bakgrunden till nuvarande ordning attlokaliseringsstöd inte utgår till turistanläggningar i tillfälliga stödområdenär att turismen generellt sett har en större betydelse för de områden som ärmest avlägsna och har de största långsiktiga problemen (prop. 1981/82:113, bet.AU23, rskr. Utskottet uttalade då att en mera omfattande regionalpolitisksatsning på turismen skulle kunna försämra förutsättningarna att bygga utverksamheten i de nämnda områdena. Med hänvisning till vad utskottet nysssagt om stödberättigad verksamhet är utskottet av en annan uppfattning änmotionärerna bakom motion A414.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A56 (s),A414 (c) och A430 (s) i aktuella delar samt föreslår att godkänna detsom regeringen förordar om lokaliseringsstöd (propositionen avsnitt 8.4.4).UtvecklingsbidragPropositionen (s. 112--115)Stöd till investeringar i produktutveckling, marknadsföring m.m. skall kunnalämnas i form av utvecklingsbidrag. Den maximala andelen utvecklingsbidragskall även fortsättningsvis vara . Som högst skall 35 resp. avutvecklingsbidraget kunna lämnas som direkt bidrag i stödområde 1 resp. 2.Återstående andel av utvecklingsbidraget skall antingen kunna lämnas i form avett lån, vars återbetalning är beroende av investeringens framtida lönsamhet,eller i form av ett bidrag förenat med att staten förbehåller sig en del avinvesteringens avkastning. Den tidigare högsta beloppsgränsen på börslopas.Regeringen informerar vidare att man avser låta länsstyrelserna besluta omutvecklingsbidrag där motsvarande investeringar uppgår till högst 2 miljonerkronor.Riksdagen föreslås godkänna det som regeringen förordar om utvecklingsbidrag(propositionen avsnitt 8.4.5).MotionerSocialdemokraterna yrkar i motion A56 (yrk. 2 delvis) avslag på regeringensförslag om utvecklingsbidrag. Som sammanfattats i det föregående harSocialdemokraterna ett alternativt förslag om företagsstöd. Enligt motionen börstöd ges till investeringar, anställning av välutbildad arbetskraft,produktutveckling eller marknadsföring beroende på företagets behov. Stödformenavgörs från fall till fall. Socialdemokraterna ansluter sig till regeringensförslag angående maximala stödnivåer.UtskottetI avsnittet Stödformerna har utskottet ställt s-modellen mot propositionenoch efter överväganden avstyrkt det socialdemokratiska förslaget i motion A56.Av detta följer att utskottet avstyrker denna motion även i här föreliggandedel och föreslår att godkänner det som regeringen förordar omutvecklingsbidrag (propositionen avsnitt 8.4.5).SysselsättningsbidragPropositionen (s. 116--117)Sysselsättningsbidraget skall höjas i stödområde 1 till och istödområde 2 till per ny årsarbetskraft.Att utforma närmare föreskrifter för sysselsättningsbidraget skallfortsättningsvis helt vara en uppgift för regeringen. Som villkor försysselsättningsbidraget gäller, liksom för lokaliseringsstödet, att minst 40 %av de nytillkomna arbetstillfällena skall tillfalla vardera könet.Riksdagen föreslås godkänna det som regeringen förordar omsysselsättningsbidrag (propositionen avsnitt 8.4.6).MotionerSocialdemokraterna yrkar i motion A56 (yrk. 2 delvis) avslag på regeringensförslag om sysselsättningsbidrag. Som sammanfattats i det föregående harSocialdemokraterna ett alternativt förslag om företagsstöd. Enligt motionen börstöd ges till investeringar, anställning av välutbildad arbetskraft,produktutveckling osv. beroende på företagets behov. Stödformen avgörs frånfall till fall. Socialdemokraterna ansluter sig till regeringens förslagangående maximala stödnivåer.Ny demokrati anser i motion A67 (yrk. 6) att regeringens förslag omsysselsättningsbidrag inte bör godkännas. Bidraget bör inte höjas på detangivna sättet och anslaget, till vilket Ny demokrati återkommer, bör därförinte höjas under nästa budgetår.UtskottetUtskottet har i avsnittet om stödformerna ställt s-modellen mot propositionenoch efter överväganden avstyrkt det socialdemokratiska förslaget i motion A56.Som en konsekvens därav bör även s-förslaget i denna del avseendesysselsättningsbidrag avvisas.Utskottet har en annan upppfattning än Ny demokrati omsysselsättningsbidragets storlek. Härav följer att motion A67 även vad gälleryrkande 6 bör avslås.Utskottet avstyrker motionerna A56 (s) och A67 (nyd) i behandlade delar ochtillstyrker ett godkännande av det som regeringen förordar omsysselsättningsbidrag (propositionen avsnitt 8.4.6).Lån till privata regionala investmentbolagPropositionen (s. 118--120)Stödformen lån till privata regionala investmentbolag vilken infördes år1982 skall finnas kvar utan några större förändringar i regelverket. Syftet medstödet är att främja en expansion av små och medelstora företag inomstödområdena dels genom att öka tillgången på riskvilligt kapital, dels genomatt tillföra företagen visst ledningskunnande. Det bör vara regeringens uppgiftatt utforma de närmare bestämmelserna.Riksdagen föreslås godkänna det som regeringen förordar om lån till privataregionala investmentbolag (propositionen avsnitt 8.4.7).UtskottetUtskottet har intet att erinra mot regeringens förslag. Utskottet föreslåratt godkänner det som regeringen förordar om lån till privataregionala investmentbolag (propositionen avsnitt 8.4.7).HandläggningsfrågorPropositionen (s. 120--123)Regeringen föreslår att handläggnings- och beslutsordning förregionalpolitiska företagsstöd fortsättningsvis helt skall utformas avregeringen. Detta gäller även den investeringsstorlek, vid vilken beslut fattaspå regional nivå. Enligt regeringens bedömning bör länsstyrelsensbeslutanderätt i ärenden om lokaliseringsstöd även fortsättningsvis omfattaärenden med ett totalt kapitalbehov av högst . /93 svarade länsstyrelserna för av besluten i fråga omlokaliserings- och utvecklingsbidrag. Regeringen avser senare att besluta omhur handläggnings- och beslutsordningen i detalj skall utformas.Ytterligare vikt bör läggas vid uppföljning av enskilda stödärenden. NUTEKhar bl.a. uppgiften att svara för utvärdering av de regionalpolitiskaföretagsstöden.Riksdagen föreslås godkänna det som regeringen förordar omhandläggningsfrågor (propositionen avsnitt 8.4.8).MotionerSocialdemokraterna yrkar i motion A56 (yrk. 3 delvis) avslag på regeringensförslag om handläggningsfrågor. I motionen redovisas ett alternativt förslagtill handläggning av företagsstöd vilken innebär följande. Länsstyrelserna böri princip fatta alla beslut om regionalpolitiska företagsstöd inom det egnalänet. Mycket stora investeringar eller principiellt nya ärenden bör beslutasav eller i undantagsfall av regeringen. Kommunernas, länsstyrelsernas,och regeringens roll konkretiseras i motionen. Förslaget förutsätteratt länsstyrelserna får möjlighet att öka sina personalresurser. Regeringen börenligt motionärerna bemyndigas att utfärda nödvändiga föreskrifter till dennahandläggningsordning.Viola Furubjelke m.fl. (s) förordar i motion A428 (yrk. 1) enhandläggningsordning som innebär decentralisering av beslut om företagsstödtill kommuner när det gäller mindre investeringsärenden. Kommunen bör själv habeslutsrätt beträffande investeringar . Företagsstödet skalläven komma småföretagen till del enligt motionärerna.Sinikka m.fl. (s) förordar i motion A411 (yrk. 2) att enförsöksverksamhet startas i en större region omfattande två län, Kopparbergsoch , med en samlad hantering av allt regionalt stöd.UtskottetDet är enligt utskottets uppfattning rimligt att det bör ankomma påregeringen att utforma en handläggnings- och beslutsordning för de aktuellastöden. Socialdemokraternas avslagsyrkande i motion A56 avser endasthandläggningsordningen vad gäller regeringens regionalpolitiska företagsstöd;regeringens beslutanderätt sätts ju inte i fråga när det gäller den egnaföretagsstödsmodellen. Yrkandet får således inte stöd av utskottet.Beträffande förslaget i motion A411 från den allmänna motionstiden villutskottet genmäla att enligt propositionen skall programsamarbete mellanlänsstyrelser bli ett prioriterat område. Länsstyrelserna skall således kunnaansöka om extra resurser utöver bastilldelningen mot bakgrund av ett sådantprogram. Länsöverskridande projekt bör fortsättningsvis ses som ett naturligtarbetssätt enligt propositionen. Yrkandet får med det anförda till viss delanses vara tillgodosett.Utskottet anser vidare med referens till motion A428 attlikformighetssynpunkter och riskerna för snedvridning av konkurrensen talar föratt det bör vara länsstyrelserna som fattar beslut om de regionalpolitiskaföretagsstöden. Samarbete mellan länsstyrelser, kommuner, utvecklingsbolag osv.är givetvis en positiv faktor. Med hänsyn till de små företagens behov villutskottet särskilt peka på att dessa företag får ökade möjligheter tillregionalpolitiskt stöd i samband med landsbygdsstödet och mikrostödet.Motionärernas krav får därför inte stöd av utskottet.Utskottet avstyrker därmed motionerna A56 (s), A411 (s) och A428 (s) iaktuella delar och tillstyrker ett godkännande av det som regeringen förordarom handläggningsfrågor (propositionens avsnitt 8.4.8).Nedsatta socialavgifterNedsättningen av socialavgifter är i stödområde 1 ochstörre delen av stödområde 2 för vissa branscher, t.ex. jordbruk och skogsbruk,uppdragsverksamhet samt hotell-, pensionats- och campingverksamhet.Nedsättningen gäller t.o.m. . I Bodens, , och Piteåkommuner är nedsättningen t.o.m. år 1995.Nedsättningen av socialavgifter regleras av en lag (1990:912) som riksdagenantog (prop. 1989/90:76, AU13, rskr. 346).Propositionen (s. 8--19, 123--124, 186--189)Regeringen framhåller bl.a. att det behövs en aktiv regionalpolitik med flerainstrument för att förbättra förutsättningarna för de regionalpolitiskt svagaregionerna och stärka utvecklingskraften i de mindre företagen i dessa områden.Glesheten, kylan och de långa avstånden i inland innebär geografisktbetingade, permanenta konkurrensnackdelar för företagen. Enligt regeringen börgenerella regionalpolitiska åtgärder även fortsättningsvis användas för att nådessa mål och i möjligaste mån kompensera företagen för de beståendekonkurrensnackdelarna. Regeringen pekar på att systemet med nedsattasocialavgifter syftar till att till viss del kompensera företagen för depermanenta merkostnader som uppkommer på grund av det geografiska läget.Regeringen anser att detta system skall behållas oförändrat. föreslåsgodkänna det som regeringen förordar om nedsatta socialavgifter (avsnitt8.5.1).Det framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättningav socialavgifter är anpassat till den ändring i stödområdesindelningen somregeringen har förordat och som utskottet har behandlat i det föregående. Iövrigt innehåller lagförslaget huvudsakligen vissa omflyttningar i lagtexen ochandra redaktionella ändringar i syfte att göra lagen enklare att förstå och meröverskådlig från systematisk synpunkt.Regeringens lagförslag finns intaget i en till betänkandet fogad bilaga(Bilaga 1).Ett yrkande i partimotion A57 (yrk. 26) som rör nedsättningav socialavgifter behandlas i det följande som en anslagsfråga.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att nedsättning av socialavgifteräven fortsättningsvis bör användas som ett instrument i en aktivregionalpolitik. Utskottet har inte heller i övrigt någon erinran mot vadregeringen anför i denna fråga. Vad regeringen har förordat om nedsattasocialavgifter bör därför godkännas av riksdagen.Beträffande det framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1990:912)om nedsättning av socialavgifter vill utskottet inledningsvis erinra om sittställningstagande rörande stödområdesindelningen. Utskottet godtog därvid såsomframgår av det föregående vad regeringen förordar med den ändringen att ävenNäs och Häggenås församlingar i kommun liksom iKrokoms kommun bör inplaceras i stödområde 2.Utskottet föreslår i bilaga 2 en ändring av 1 § i nämnda lag i enlighetmed den stödområdesindelning som utskottet sålunda förordat.Vid sin granskning av det i propositionen framlagda lagförslaget harutskottet funnit att 10 § i sin nuvarande lydelse inte finns redovisad.Utskottet har kompletterat lagförslaget i detta hänseende och även gjort vissaredaktionella ändringar i 2 och 3 §§ som också de framgår av bilaga 2.Lagförslaget bör i övrigt antas av riksdagen.TransportstödTransportstöd lämnas med 10--av nettofraktkostnaderna för vissa varor.Som bidragsvillkor gäller bl.a. att transporten skall avse en sträcka av minst251 km och utföras på järnväg eller landsväg i yrkesmässig trafik.Propositionen (s. 125--126)Regeringen anser att det även i fortsättningen behövs ett transportstöd föratt kompensera för transportkostnader till och från andra marknader än denlokala. Det är, anför regeringen, ett värdefullt komplement till övrigaregionalpolitiska stimulanser och föreslår att det tills vidare kvarståroförändrat.Regeringen hemställer att godkänner det som regeringen förordarom transportstöd (avsnitt 8.5.2).MotionerI motion A428 (yrk. 3) av m.fl. (s) anses attglesbygdsförordningen bör ändras så att statligt transportstöd kan utgå utantidsbegränsning i skärgården.Bengt-Ola m.fl. (s) pekar i motion A450 (yrk. 29) på de nackdelar urtransportsynpunkt som möter företag i glesbygd och sådana som har långatransportavstånd till sin marknad. Det är enligt motionärerna angeläget attgenom förbättrade kommunikationer och transportstöd se till att dessa företagsgeografiska läge inte utgör en stor konkurrenshämmande nackdel som menligtpåverkar företagens möjligheter att nå ut till exportmarknaden. Motionärernahemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen har anförts i denna fråga.UtskottetUtskottet ser i likhet med regeringen transportstödet som ett värdefulltkomplement till övriga regionalpolitiska stimulansåtgärder. Utskottet delardärför regeringens uppfattning att transportstödet tills vidare skall kvarståoförändrat och har inte heller i övrigt någon erinran mot vad regeringen anför.Utskottet föreslår därför att godkänner det som regeringen förordarom transportstöd.De i motion A428 (s) åberopade bestämmelserna fanns i en numera upphävdförordning (1985:619) om glesbygdsstöd. Enligt den nu gällande förordningen(1990:643) om glesbygdsstöd utgår stöd av det slag som efterlyses i motionen iform av glesbygdsstöd till företag. Någon tidsbegränsning för sådant stöd finnsinte angiven. Motionsyrkandet är således redan tillgodosett. Motion A428 (s)bör därför i denna del avslås.Det kan i sammanhanget erinras om att regeringen i propositionen ocksåbehandlar frågan om transportstöd i skärgårdsområden (s. 69--70) varvid denräknar med att fortsatt sådant stöd kommer att lämnas inom ramen för denregionala projektverksamheten.I motion A450 (s) understryker motionärerna behovet av bl.a. förbättrattransportstöd i glesbygd. Enligt utskottets bedömning är det med nuvarandeordning möjligt att i erforderlig utsträckning stödja angelägnaglesbygdstransporter. Något uttalande i enlighet med vad motionärerna föreslårbör mot denna bakgrund inte göras av . Motionsyrkandet avstyrksföljaktligen i berörd del.Samordning av företagsstödPropositionen (s. 126--127)I propositionen redovisar regeringen utan hemställan att den avser låtautreda omfattningen av statliga stöd till företag från olika politikområdensamt belysa behovet av och möjligheterna till samordning av stödgivningen. Iutredningsarbetet bör också ingå att utarbeta ett förslag tillförsöksverksamhet med samordning av den statliga stödgivningen i någon region.MotionerNy demokrati framhåller i partimotion A67 (yrk. 10) att den av regeringenaviserade utredningen om samordning av statligt stöd m.m. måste bygga på ettkritiskt, restriktivt och stramt förhållningssätt i syfte att väsentligt minskastatens kostnader för regionalpolitiken samt riskerna förkonkurrenssnedvridning. Detta bör enligt motionärerna som sin meningge regeringen till känna.I motion A450 av m. fl. (s), som gällerarbetsmarknadspolitiska åtgärder i , framhåller motionärerna (yrk. 28)att det är mycket angeläget att det bedrivs en näringspolitik och en ekonomiskpolitik som stimulerar utvecklingen av näringslivet i . Deträcker inte med bara arbetsmarknadspolitik. Det är enligt deras mening av storvikt att näringspolitiska åtgärder utformas så att de förstärker varandra,vilket förutsätter samordning och regional förankring på ett tidigt stadium iprocessen.UtskottetI motion A67 (nyd) redovisar motionärerna sina synpunkter på vad de anser börbeaktas vid genomförandet av den av regeringen aviserade utredningen omsamordning av olika stödformer. Regeringens syfte är just att få ökadeffektivitet vad gäller den statliga stödgivningen. Något uttalande härutöver ifrågan bör inte göra, varför motionsyrkandet avstyrks.I motion A450 (s) understryker motionärerna betydelsen av samordning ochlokal förankring av näringspolitiska åtgärder i syfte att förstärka deraseffekt. Utskottet utgår från att vad motionärerna anför i allt väsentligtkommer att bli beaktat i nyssnämnda utredningsarbete. Något uttalande enligtmotionärernas förslag bör mot denna bakgrund inte göra.Motionsyrkandet bör därför avslås.Stiftelsen inrättades som ett näringspolitiskt instrument föratt utveckla näringslivet i främst de fyra nordligaste länen. I likhet medandra aktörer på den svenska kreditmarknaden har också fonden under perioden1990--1992 fått vidkännas förluster. Dessa kan beräknas till ca 6 miljonerkronor. Av de som totalt tillförts fonden kvarstår sedanhänsyn tagits till förlusterna . Detta belopp har använtstill insatser av infrastrukturprojekt. Den egna administrationen finansierasmed inkomna räntor. Fondens kapital som var disponibeltför utlåning uppgick till ca 50 miljoner kronor.Stiftelsen har i särskild skrivelse till regeringen ansökt om 500 miljonerkronor i kapitaltillskott. Länsstyrelserna och handelskamrarna i de fyranordligaste länen har i särskilda skrivelser tillstyrkt Norrlandsfondensframställan.Länsstyrelsen i har i skrivelse till regeringen hemställt omatt Norrlandsfondens verksamhetsområde utvidgas till att omfatta ävenGävleborgs län.Regeringen tog mot bakgrund av beslut med anledning avpropositionen (prop. 1991/92:51, bet. NU14, rskr. 93) om en nysmåföretagarpolitik upp överläggningar med om att 200miljoner kronor av stiftelsens kapital skall betalas in till staten underperioden --1997. Efter förslag budgetproposition (bil. 11)beslutade att av beloppet inte behövde betalas in.Återbetalningen av det resterande beloppet () avses ske med40 per gång under åren 1995, 1996 och 1997.Propositionen (s. 127--130)Regeringen framhåller bl.a. följande. Genom att länsstyrelser, ochregeringen har fått ökade möjligheter att stödja infrastruktursatsningar medinriktning mot näringslivet har dessa organ övertagit Norrlandsfondens roll pådetta område. För Norrlandsfondens del innebär detta, framhåller regeringen,att den direkta bidragsverksamheten i samband med näringslivsinriktadeinfrastruktursatsningar kan begränsas . Däremot har fondenfortsättningsvis en uppgift att identifiera områden som är viktiga förnäringslivets utveckling och att söka få finansiering av dessa från näringslivoch offentliga organ.Norrlandsfonden bör också enligt regeringens uppfattning verka för insatsersom innebär att kvinnors företagande ökar. Bl.a. bör fonden ingå i det nätverksom samverkar med och samordnar inom ramen för uppdraget om särskildainsatser för att främja kvinnors företagande i stödområdet. Vidare anserregeringen att det av fondens årliga redovisning bör framgå om de företag sombeviljats lån eller annan finansiell hjälp drivs av kvinnor eller män.För att möta företagens behov av risklånefinansiering föreslår regeringen attresurserna hos Norrlandsfonden förstärks, dels genom att fonden tillförs ettkapitaltillskott på , dels genom att stiftelsenIndustricentras tillgångar i form av bl.a. lånereverser överförs till fonden.Värdet av tillgångarna beräknas till . Av propositionenframgår (s. 185) att den föreslagna förstärkningen om avsestillföras från ett nytt anslag (C 12) som en motsvarande neddragninggörs på anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder (A 2).Regeringen anser att antalet ledamöter i börminskas för att öka effektiviteten. Enligt regeringen bör vidarestyrelseledamöterna till övervägande del bestå av personer mednäringslivsanknytning eller med gedigen kunskap om förhållandena inäringslivet. Regeringen avser senare ta upp överläggningar medNorrlandsfondens styrelse och berörda landsting om hur fondens stadgar börändras.Regeringen hemställer att godkänner det som regeringen förordarom Norrlandsfondens finansiering m.m. (propositionens avsnitt 8.7.1).MotionerSocialdemokraterna föreslår i sin partimotion A56 att Norrlandsfondentillförs utöver regeringens förslag (yrk. 11 delvis), dvs.totalt . Tillskottet avses åstadkommas dels genom attStiftelsen tillgångar (ca ), i likhet medvad regeringen föreslår, förs till fonden (yrk. 4), dels genom att utnyttja 400miljoner kronor av reserverade medel under anslaget C 1. 28 delvis). Motionärerna ser kapitaltillskottet framför allt som ettled i strävandena att främja utvecklingen bland mindre företag.Motion A255 (yrk. 2) av m.fl. (s) syftar till en förstärkningav Norrlandsfonden av samma omfattning som Socialdemokraterna har föreslagit isin partimotion A56.Även i partimotion A57 yrkas (yrk. 22 och 23 delvis) attNorrlandsfonden tillförs för /95.