bet · GH01UbU7 · 1994-03-17 00:00:00 — Anslag till skolväsendet, m.m. Proposition 1993/94:100 bil. I betänkandet behandlar utskottet samtliga anslag ibudgetpropositionen som rör skolväsendet, utom anslagen tillStatens skolor för vuxna, samt ett 60-tal motionsyrkanden.Regeringens förslag när det gäller medelsanvisningen tillstyrkstill alla delar.Hemspråksundervisningen har tagits upp i flera motioner medanledning av regeringens planer att begränsa rätten till sådanundervisning till . Regeringen anser att kommunernaskostnader därmed kan minska med och avseratt föreslå att statsbidraget till kommunerna minskas medmotsvarande belopp. Med anledning av en motion föreslårutskottet att en samlad översyn skall göras avhemspråksundervisningen, som tar fram forskningsresultat ocherfarenheter om språkutveckling och språkinlärning och syftartill att främja invandrarelevernas skolgång. De motionsyrkandensom kritiserar vad regeringen anfört avstyrks.Utskottet vill även att regeringen skall låta utreda vilkaåtgärder som behövs för att döva barn med autism skall få enutbildning som är likvärdig med den andra elever får.Socialdemokraterna reserverar sig mot att statsbidraget tillkommunerna föreslås minska och vill att kommunerna skall fåbestämma om en elev behöver hemspråksundervisning under mer . Ny demokrati reserverar sig för sitt förslag att heltslopa hemspråksundervisningen i det offentliga skolväsendet.Socialdemokraterna vill också i en reservation att riksdagennu skall besluta om ett större antal extra platser igymnasieskolan och komvux än vad regeringen aviserat ipropositionen. De vill vidare ha en mindre ökning av anslagettill utlandsskolor än den som regeringen föreslagit.Vänsterpartiets suppleant har avgett en meningsyttring, därhan bl.a. avvisar en besparing på hemspråksundervisningen samtanser att ett sektorsbidrag till skolan skall återinföras.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1993/94:100 bil. Inledande avsnitt (litt. A)Regeringen har under avsnitt 5. Kompletteringskurser inomgymnasieskolan (s. 24--26) föreslagit2. att godkänner vad regeringen anfört om behovetav nationellt fastställda kompletteringskurser i denreformerade gymnasieskolan.Statens skolverkRegeringen har under anslaget A 1 (s. 30--36) föreslagit3. att till för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 242 922 000 kr.Statens institut för handikappfrågor i skolanRegeringen har under anslaget A 2 (s. 37--42) föreslagit4. att till iskolan för /95 anvisar ett ramanslag på106 966 000 kr.Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikappRegeringen har under anslaget A 3 (s. 42--44) föreslagit5. att till Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp för /95anvisar ett reservationsanslag på 17 712 000 kr.Stöd för utveckling av skolväsendetRegeringen har under anslaget A 4 (s. 44--47) föreslagit6. att till Stöd för utveckling av skolväsendetför /95 anvisar ett reservationsanslag på76 728 000 kr.Forskning inom skolväsendetRegeringen har under anslaget A 5 (s. 48--49) föreslagit7. att till Forskning inom skolväsendet /95 anvisar ett reservationsanslag på26 134 000 kr.Fortbildning m.m.Regeringen har under anslaget A 6 (s. 49--52) föreslagit8. att till Fortbildning m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 98 416 000 kr.Genomförande av skolreformerRegeringen har under anslaget A 7 (s. 52--53) föreslagit9. att till Genomförande av skolreformer /95 anvisar ett reservationsanslag på128 975 000 kr.Särskilda insatser på skolområdetRegeringen har under anslaget A 8 (s. 53--56) föreslagit10. att till Särskilda insatser på skolområdet /95 anvisar ett förslagsanslag på 230 170 000kr.Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendetRegeringen har under anslaget A 9 (s. 56--59) föreslagit11. att till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet för /95 anvisar ettförslagsanslag på 48 187 000 kr.SameskolorRegeringen har under anslaget A 10 (s. 59--62) föreslagit12. att till Sameskolor för /95anvisar ett ramanslag på 31 058 000 kr.Specialskolor m.m.Regeringen har under anslaget A 11 (s. 62--65) föreslagit13. att till Specialskolor m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 376 839 000 kr.Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Regeringen har under anslaget A 14 (s. 66--72) föreslagit15. att godkänner redovisade förslag om nyttstatsbidragssystem för utlandsundervisningen,16. att till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslagpå 78 080 000 kr.Bidrag till driften av fristående skolorRegeringen har under anslaget A 15 (s. 72--75) föreslagit17. att godkänner förslaget till ram /95 för statsbidragsgrundande årselevplatser vidfristående kompletterande skolor, riksinternatskolor ochinternationella skolor över grundskolenivån,18. att bemyndigar regeringen att, enligt vad somanförts, i vissa fall utöka den av fastställda ramenför årselevplatser /95,19. att till Bidrag till driften av friståendeskolor för /95 anvisar ett förslagsanslag på 181965 000 kr.Utvecklingsarbete inom områdeRegeringen har under anslaget (s. 282--283) föreslagit3. att till Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område för /95 anvisarett reservationsanslag på . 1993/94:Ub301 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att undanröja hinder för enaktiv rekrytering av elever till glasutbildningen i Orreforsoch Kosta.1993/94:Ub303 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastställande av internationaliseringav yrkesinriktad gymnasieutbildning.1993/94:Ub304 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieskolanspåbyggnadsutbildningar och grundutbildningar för vuxna.1993/94:Ub305 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tre terminers påbyggnadsutbildningvid tekniska skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till tekniskaskola.1993/94:Ub306 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för att tillförsäkra barn med handikapp i form avautism och dövhet bättre möjligheter till utbildning.1993/94:Ub310 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av sektorsbidrag förskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klasstorlek,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miniminivå för övriga socialaresurser till skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktionsmöjligheter mot kommuner sominte har en godtagbar standard på sina sociala kringresurser,12. att på nytt anslag Särskilt statsbidrag förutrustning i skolan för /95 anslår 250 000 000kr för att höja kvaliteten på skolans utrustning enligt vad imotionen anförts,13. att till skolan för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit till stöd för handikappade elever,14. att på nytt anslag för /95anvisar till försöksverksamhet medsommargymnasium,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningen.1993/94:Ub317 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att vidMusikkonservatoriet i inrätta ett treårigt individuelltmusikprogram med riksrekrytering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i får varahuvudman för utbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarnaatt bedriva förberedande högskoleutbildning i musik vidMusikkonservatoriet i Falun.1993/94:Ub318 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fortsatt statsbidrag tillSätergläntan inom ramen för driften till fristående skolor.1993/94:Ub321 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en ordentlig översyn av hemspråksundervisningen.1993/94:Ub328 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsulenttjänster för elever medmedicinska handikapp.1993/94:Ub329 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fortbildning av lärare iinvandrar- och flyktingfrågor.1993/94:Ub330 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sanktion för ettårig fiskeutbildning vidgymnasieskolan i /94:Ub331 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättrad statlig tillsyn av detallmänna skolväsendet.1993/94:Ub332 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder mot dyslexi.1993/94:Ub334 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att iskolan () även skall ansvara för medicinsktfunktionshindrade elever.1993/94:Ub337 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om problemlösning i grupp iungdomsskolan,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att starta ett forsknings- och utvecklingsarbete somavser problemlösning i grupp i ungdomsskolan.1993/94:Ub339 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att en utredningtillsätts beträffande flerhandikappade elevers stödbehov inomsärskolan i enlighet med vad som anförts i motionen.1993/94:Ub340 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om och interkommunal ersättningtill lanthushållsskolor.1993/94:Ub342 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom Skolscen.1993/94:Ub344 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge i uppdrag atttillsätta en styrgrupp som utarbetar rekommendationer tillåtgärdsprogram mot mobbning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ovannämnda styrgrupp även skallha som sin uppgift att verka för att åtgärdsprogrammen kommertill stånd och efterlevs ute på skolorna.1993/94:Ub347 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortbildning och praktik förhemspråkslärare.1993/94:Ub348 av och () variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetensutveckling.1993/94:Ub351 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att skolan samarbetar medföräldrarna så att varje barn får en fungerande läskunskap ochutvecklar läslust,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av kompetensutveckling hoslärare och skolledning.1993/94:Ub353 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att tekniska skola erhåller statsbidrag förriksrekryterande utbildning i likhet med vad som gäller förKatrineholms tekniska skola (SKOLFS 1991:52).1993/94:Ub357 av i (kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en eventuell ny påbyggnadsutbildninginom naturbruk förläggs till iÖstergötland.1993/94:Ub358 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flyttning av SIH:s verksamhet tillHärnösand.1993/94:Ub359 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att också till viss del tillgodose dedöva/hörselskadades läromedelsbehov att täckas ur anslaget A 3.1993/94:Ub362 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisning i grundskolan.1993/94:Ub363 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildning av skolpersonal ihandikappkunskap.1993/94:Ub365 av m.fl. (nyd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisning,8. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i erforderliga lagar (bl.a. SFS 1991:1083 ochgrundskoleförordningen) att kommunerna fullständigt befriasfrån sina skyldigheter att anordna hemspråksundervisning.1993/94:Ub616 (delvis) av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Sätergläntans kursverksamhettillerkänns status av nationellt intresse och att skolan gesmöjlighet att ge kurser av högskolekaraktär.1993/94:Ub904 (delvis) av () vari yrkas attriksdagen beslutar att fortsatt stöd skall utgå till de imotionen nämnda utbildningscentrumen.1993/94:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de enskilda kommunerna skall haatt avgöra om ett invandrarbarn behöver hemspråksundervisning imer än ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det ekonomiska utrymme som kanfrigöras i en kommuns skolbudget vid tillämpning av ovan nämndaregel skall användas för att förstärka andra delar avundervisningen för invandrarbarn, främst för att ge dem så godakunskaper i svenska som möjligt,4. att beslutar att regeringens aviserade ändringav skolförordningen om kommuners skyldighet att ge undervisningi hemspråk inte skall leda till en besparing på 120 000 000kr av det statliga bidraget till kommunerna,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen, ur de medel somföreslås stå till departementets förfogande för information omoch genomförande av den nya läroplanen, bör avsätta resurserför att stimulera försöksverksamhet med fördjupat elev- ochföräldrainflytande i skolan,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågor om elev- ochföräldrainflytande i skolan skall beredas tillräckligt utrymmei utbildning och fortbildning av lärare och skolledare,30. att hos regeringen begär att får iuppdrag att utvärdera hur skolan uppfyller kravet på likvärdigutbildning,31. att beslutar att till Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m. för /95 anvisa ettförslagsanslag på 68 080 000 kr.1993/94:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas9. att beslutar ge medel till kommunerna förextrainsatser inom vuxenutbildning omfattande 40 000platser under /95 enligt de riktlinjer somangivits,10. att beslutar att för /95 anvisa560 för att bestrida kostnaderna för de platserinom komvux som är utöver dem som regeringen aviserat,11. att beslutar att anvisa medel till kommunernaför extrainsatser inom gymnasieskolan omfattande 30 000platser enligt de riktlinjer som angivits,12. att beslutar att för /95 anvisa117 för att bestrida kostnaderna för de platserinom gymnasieskolan som är utöver dem som regeringen aviserat,13. att beslutar att anslagna medel förförstärkning av den kommunala vuxenutbildningen ochgymnasieskolan tillförs genom anslag A 9. Bidragtill viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet ochfördelas till kommunerna efter ansökan hos ienlighet med de principer som gäller för innevarande budgetåroch med möjlighet till omfördelning mellan skolformerna om såbefinns nödvändigt.1993/94:Ub907 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenutbildningen i skogslänen.1993/94:Sf616 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modersmålet/hemspråkets vikt ochbetydelse.1993/94:Sf636 av m.fl. (s) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkthemspråksundervisning.1993/94:N305 av m.fl. (s) vari yrkas10. (delvis) att hos regeringen begär förslag omen kraftig utbyggnad av antalet platser i högskolan,gymnasieskolan och komvux i enlighet med vad som anförts imotionen.1993/94:N307 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser förfortbildningsverksamheten för lärare på högstadie- ochgymnasienivå. Utskottet behandlar i detta budgetbetänkande till att börjamed vissa frågor som regeringen tagit upp i propositionen i detinledande avsnittet till littera A. Därefterbehandlas samtliga anslag under littera A, utom anslagen somavser Statens skolor för vuxna i resp. Norrköping.Sist behandlas anslaget samt vissa övriga frågor.1. HemspråksundervisningenEn ändring av bestämmelserna om hemspråksundervisning igrundskoleförordningen (1988:655) resp. i gymnasieförordningen(1992:394) aviseras i propositionen. Regeringen lämnar följanderedogörelse för innebörden av de planerade ändringarna.Hemspråksundervisning, som omfattar både undervisning ihemspråket och studiehandledning på hemspråket, kan ges istället för undervisning i annat ämne eller utanförtimplanebunden tid i . I gymnasieskolan kan den gesi form av utökad studiekurs, som individuellt val eller ersättaundervisning i språk 2 eller 3.Enligt beslut om en ny läroplan och ett nyttbetygssystem för , sameskolan, specialskolan och denobligatoriska särskolan (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1,rskr. 82) kommer hemspråksundervisning att ingå i skolansspråkprogram. Detta innebär framför allt, anför regeringen, atthemspråksundervisningen blir ett alternativ till B-språk igrundskolan. Undervisningen får därmed en naturlig plats påschemat för den enskilde eleven. Därutöver skallhemspråksundervisning kunna ges inom ramen för elevens egetval, inom ramen för en lokal profilering eller utanförtimplanebunden tid.Studiehandledningen på hemspråket ger elever med annathemspråk än svenska bättre möjligheter att följa med iundervisning i andra ämnen som bedrivs på svenska. Den är idenna mening, påpekar regeringen, likställd med andra former avstödinsatser i skolan. Studiehandledning på hemspråk skallalltså, då behov föreligger, ges till elever oberoende avdeltagande i undervisning i hemspråket.Undervisningen i hemspråket har enligt regeringen betydelseför främst de yngre barnens identitetsutveckling. Den bidrartill att ge eleven möjlighet att få kännedom om sin kulturellabakgrund och att utveckla en tvåspråkig och kulturellidentitet. Den fungerar också, särskilt för nyanlända elever,som en länk till den svenska skolans kultur.Regeringen bedömer att elevens rätt till undervisning ihemspråket kan begränsas till . Detta är enminimireglering. Elev som har särskilda behov därav kan delta ihemspråksundervisning . Studiehandledningen påhemspråk begränsas inte.Från en regel om begränsning av rätten tillhemspråksundervisning bör enligt regeringen undantas elever medfinska som hemspråk, mot bakgrund av det finska språketssärställning i . Med hänsyn till åtagandenenligt det nordiska kulturavtalet anser regeringen det vararimligt att undanta också elever som på grund av sitt modersmålhar behov av undervisning i något av de övriga nordiskaspråken. Även samiska, tornedalsfinska och zigenska elever börvara undantagna från en begränsningsregel om sju år.Nuvarande möjlighet för kommunerna att avstå från att anordnaundervisning i hemspråk om det inte går att samla enundervisningsgrupp om minst fem elever bör finnas kvar, angerregeringen. Liksom nu bör denna möjlighet inte finnas när detgäller samiska, tornedalsfinska och zigenska elever.Enligt regeringens beräkning kommer redovisade ändringar ibestämmelserna om hemspråksundervisningen att minskakommunernas kostnader med . Denstatliga ersättningen till kommunerna bör därför minskas medsamma belopp. Vid beräkningen har hänsyn tagits till attstudiehandledningen på hemspråket inte påverkas av förslagen.Regeringen () avser att återkomma tillriksdagen med förslag till justeringar i utjämningsbidragettill kommunerna.Den av regeringen aviserade begränsningen av rätten tillhemspråksundervisning har föranlett flera motionsyrkanden.I motion 1993/94:Ub905 (s) anför motionärerna att de inte kanacceptera förslaget att skära ned bidraget till kommunerna med120 och att detta görs med motiveringen attbestämmelserna om skyldigheten att ge hemspråksundervisningsamtidigt ändras (yrkande 4). Däremot kan de acceptera attbestämmelserna ändras så att det överlåts åt de enskildakommunerna att avgöra om ett invandrarbarn behöverhemspråksundervisning (yrkande 2). Detekonomiska utrymme som därmed kan frigöras i en kommunsskolbudget skall användas för att förstärka andra delar avundervisningen för invandrarbarn, främst för att ge dem så godakunskaper i svenska som möjligt (yrkande 3). Motionärernaanmärker att en så kraftig besparing som regeringen föreslårmotsvarar 1/3 av all undervisning i hemspråk för den berördaelevgruppen. Om förslaget genomförs kommer det att allvarligtäventyra möjligheterna för skolan att nå målet förhemspråksundervisningen, nämligen att främja elevernasutveckling till tvåspråkiga individer. Det finns ingenting somstyrker, anförs det, att den språkliga utvecklingen kan sägasvara färdig för alla barn och ungdomar studier.Också i motion 1993/94:Ub362 (s) åberopashemspråksundervisningens mål att främja elevernas utvecklingtill tvåspråkiga individer. Därför är det viktigt, betonarmotionärerna, att invandrareleverna även har rätttill hemspråksundervisning under hela sin tid i grundskolan.Individens språkutveckling stannar inte vid 12--ålder.Regeringen motiverar inte heller besparingen utifrån behov avrationell användning av resurser eller en nödvändighet attgenomföra organisatoriska eller pedagogiska förändringar.Det påpekas i motion 1993/94:Sf636 (s) yrkande 10 attinvandrarelever har rätt till undervisning i sitthemspråk i den omfattning som fordras för att täcka derasbehov. Behoven har inte minskat. Att ta borthemspråksundervisningen från högstadiet och gymnasiet samtskära ned den på lägre skolstadier ger olyckliga pedagogiskaoch sociala följder för invandrareleverna. Hemspråksläraren ären länk mellan skolan och hemmet. Motionärerna anser attpropositionens förslag angående hemspråksundervisningen måsteses över.I motion 1993/94:Ub310 (v) yrkande 16 avvisar motionärerna ennedskärning av hemspråksundervisningen med 120 miljoner kronor.Detta strider mot modern språkforskning som kan uppvisa ettklart positivt samband mellan språkutveckling ochspråkidentifikation i svenska och hög kompetens inomhemspråket. Inget talar för att invandrareleverna uppnår aktivtvåspråkighet på just . -- Samma motionärer utvecklar imotion 1993/94:Sf616 yrkande 2 sin syn på modersmålets,hemspråkets, betydelse. För barn i skolans lägre klasserhandlar modersmålsträningen om att lägga en språkgrund och attfå tillgång till sina etniska och kulturella rötter. För barnoch ungdomar på högstadiet och gymnasiet handlar det mer om attskaffa sig en språkkompetens för arbete och vuxenliv.Enligt motion 1993/94:Ub365 (nyd) välkomnar motionärerna ioch för sig regeringens förslag till besparingar ochrestriktioner inom hemspråksundervisningen. Motionärerna anserdock att den svenska uppläggningen av undervisningen i hemspråkmåste totalrevideras. Det finns enligt dem inga belägg för atthemspråksundervisningen skapar tvåspråkiga medborgare.Undervisningen hör inte hemma inom skolans ram och den fårunder inga omständigheter inkräkta på det ordinarie skolarbetet(yrkande 7). bör därför hos regeringen begära förslagtill sådana lagändringar att kommunerna fullständigt befriasfrån sina skyldigheter att anordna hemspråksundervisning(yrkande 8). Dock räknar motionärerna inte de samiska ochfinska språken som hemspråk, eftersom dessa språk är en del avdet svenska kulturarvet.Utskottet vill erinra om att den av nyligenbeslutade timplanen för (bet. 1993/94:UbU1, rskr.82) införs med början /96. Det innebär atthemspråksundervisning fr.o.m. nämnda läsår kommer att kunna gesi stället för B-språk inom ramen för det utrymme som B-språkethar i timplanen. Hemspråksundervisning skall dessutom kunna gespå tid för elevens val, inom ramen för en lokalt utformadprofilering av skolan eller, som , utanförtimplanebunden tid.