bet · GI01JuU8 · 1994-12-08 00:00:00 — tills vidare, kan dockbestämmelsen om anmälningsskyldighet inte tillämpas. I detfallet kan inte uppdraget sägas upphöra . Om revisornsuppdrag upphör och suppleant inte finns, skallstyrelsen se till att ny revisor väljs för den återståendemandattiden.Riksdagens revisorers förslagI den till grund för revisorers förslag liggandegranskningsrapporten anförs att de flesta kända ekonomiska brottbegås i fåmansbolag. Den rent interna kontrollen har i dessafall begränsad räckvidd. Viktiga kontrollmöjligheter finns dock,anförs det, i företagets närmaste omgivning -- hos auktoriseradeoch godkända revisorer, banker och affärspartners. I rapportenanförs vidare att ekonomisk brottslighet nästan alltidinnefattar bokföringsbrott. Bolagens externrevisorer haruppenbarligen i många fall inte kunnat hindra dessa brott. Detborde enligt rapporten vara möjligt att stärka revisorns roll iförhållande till företaget.Enligt granskningsrapporten är revisorns oberoende av deföretag som granskas en känslig punkt. I rapporten hänvisas tillett förslag som (N 1992:05) lämnat i sittbetänkande (SOU 1993:69) Revisorerna och EG, vilket syftar tillatt stärka revisorernas oberoende. Enligt förslaget (s. 320)skall en avskrift av den anmälan, som en revisor vars uppdragupphör skall göra till enligt 10 kap. 5 §tredje stycket ABL, även biläggas den tillkommande revisornsrevisionsberättelse. Det bör därvid enligt förslaget ankomma påden tillträdande revisorn att ta in den avgående revisornsanmälan. Därigenom blir anmälan direkt tillgänglig förbolagsstämman och därmed för aktieägarna. En motsvarande regelom anmälningsskyldighet och skyldighet för tillträdande revisoratt bilägga avskrift av anmälan till revisionsberättelsenföreslås också för det fall en revisors uppdrag gäller tillsvidare.Enligt granskningsrapporten är det dessutom viktigt attkontrollera att de auktoriserade och godkända revisorernafullgör sin anmälningsplikt enligt 10 kap. 5 § tredje stycketABL och att anmälningarna uppmärksammas och kommer till avseddanvändning.I rapporten övervägs ytterligare åtgärder som syftar till attstärka revisorernas oberoende av företagsledningen, såsom ifråga om revisors skyldighet att ge upplysningar om bokföringensstatus, hans skyldighet att rapportera till konkursförvaltarenoch hans skyldighet att anmäla brott.Riksdagens revisorer föreslår med hänvisning tillövervägandena i rapporten samt remissbehandlingen av denna attfrågan om de auktoriserade och godkända revisorernas roll föratt förebygga ekonomisk brottslighet övervägs inom ramen för enoffentlig utredning.Pågående utredningsarbeteFrågor om aktiebolagets organisation inbegripet spörsmål omrevisorernas roll och uppgifter enligt ABL är för närvarandeföremål för överväganden av (Ju1990:08). I direktiven till kommittén (dir. 1990:46) uttalasbl.a. att revisorernas roll och kontakter med företagsledningenblivit av allt större betydelse för bolagsorganens möjligheteratt balansera varandra och de olika aktieägarintressena. Det ärav central betydelse att revisorn intar en självständigställning gentemot dem han skall granska och i förhållande tillbolagsstämman så att han kan agera opartiskt vid granskningen.Kommittén bör mot bakgrund av den utveckling som skett avägarstrukturen inom näringslivet överväga om den nuvarandeorganisationen av aktiebolaget och kompetensfördelningen mellanbolagsorganen åstadkommer den balans som lagstiftaren åsyftat.Kommittén bör därvid särskilt uppmärksamma revisorernas roll ochansvarsfördelningen mellan styrelse och verkställande direktör.Kommittén bör även enligt direktiven överväga om omtillsättande och entledigande av styrelseledamöter och revisorerär utformade så att de befrämjar att dessa utför sina funktionermed självständighet och integritet.Under hösten 1992 bildades på Riksåklagarens initiativ enarbetsgrupp med representanter för bl.a. Riksåklagaren,, kronofogdemyndigheterna, tillsynsmyndigheternai konkurs, polisväsendet, Konkursförvaltarkollegiernas föreningoch Föreningen . Arbetsgruppen hade iuppdrag att ta fram nya rutiner vid brottsutredningar isamband med konkurs. Gruppen slutförde sitt uppdrag idecember 1993, vilket redovisats till regeringen i en promemoriabenämnd Rubicon. I promemorian anförs bl.a. atteffektiviteten vid granskningen av gäldenärensräkenskapsmaterial skulle kunna höjas om revisor anlitades istörre utsträckning än vad som är fallet, särskilt ikonkursutredningar av större omfattning. I promemorian föreslåsen modell för samarbetet mellan förvaltare, revisorer ochåklagare. För revisorerna föreslås en utökad skyldighet attuttala sig om den löpande bokföringen i revisionsberättelsen.Man bör också enligt promemorian överväga en utökad skyldighetför revisorerna att anmäla misstankar om brott.Utskottets bedömningUtskottet har med anledning av motionerom åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten behandlatrevisorns roll i aktiebolag och särskilt revisorns uppgifterunder konkursförfarandet. Då frågan senast behandlades våren1994 ansåg utskottet i sitt av godkända betänkande,med hänvisning till att färdiga utredningsresultat förelåg ochatt överväganden pågick i ämnet, att spörsmålen snabbt bordeberedas och de förslag som kräver lagstiftning snarastföreläggas för beslut (bet. 1993/94:LU20 s. 15).Riksdagen följde utskottet (rskr. 228).Som utskottet uttalade i nyssnämnda betänkande är det, motbakgrund av de omfattande skadeverkningar som den ekonomiskabrottsligheten förorsakar såväl enskilda som samhället i stort,en angelägen uppgift att i skilda sammanhang förutsättningslöstpröva åtgärder som kan motverka sådan brottslighet. Det är käntatt det i ett stort antal av de företag som försatts i konkurshar förekommit ekonomisk brottslighet. Enligt utskottets meningär det inte minst angeläget att företagsrevisorerna med sinsärskilda insikt i företagen och sin oberoende ställningutnyttjas på bästa sätt beträffande insatser mot ekonomiskbrottslighet. Som framgått av redovisningen i föregående avsnittpågår nu ett relativt omfattande beredningsarbete omföretagsrevisorernas roll inbegripet deras uppgifter underkonkurs med avseende på utredning om ekonomisk brottslighet. Medhänsyn härtill och då enligt vad utskottet inhämtat endepartementspromemoria i bl.a. hithörande frågor är underutarbetande inom , anser utskottet attnågot nytt initiativ från sida inte nu är påkallatmed anledning av revisorers förslag omföretagsrevisorerna. Utskottet vill dock åter understryka vadutskottet tidigare uttalat i ämnet.Registreringsfrågor m.m.Gällande ordningEtt bolags årsredovisning samt revisionsberättelse skallläggas fram på en bolagsstämma som hålls frånräkenskapsårets utgång (9 kap. 5 § ABL). Senast en månad fråndet att bolagsstämman har fastställt resultaträkningen ochbalansräkningen skall en avskrift av årsredovisningen ochrevisionsberättelsen sändas in till PRV (11 kap. 3 § andrastycket ABL). När handlingarna kommit in till PRV blir deoffentliga.Bestämmelserna om upprättande och offentliggörande avårsredovisning och revisionsberättelse syftar till att gebolagets intressenter tillfälle att få upplysningar om bolagetsekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter.Om årsredovisning och revisionsberättelse inte sänds in inomföreskriven tid, kan flera olika slag av sanktioner komma ifråga. För det första har PRV möjlighet att med vite föreläggaverkställande direktören eller styrelseledamot i bolaget attfullgöra bolagets skyldighet (se 19 kap. 2 § ABL). Vidare kanbolagets underlåtenhet att avge årsredovisning ellerrevisionsberättelse leda till att styrelseledamöterna och denverkställande direktören blir solidariskt betalningsansvarigaför bolagets förpliktelser (se 11 kap. 3 § ABL). Slutligen kanPRV besluta att bolaget skall träda i likvidation. Enförutsättning för det är att bolaget har försummat att ge inårsredovisning (se 13 kap.4 a § ABL). Beslutet måste föregås av ett särskiltlikvidationsföreläggande.Även i det fallet att ett bolag har försummat att utse behörigrevisor och anmäla denne för registrering, kan PRV rikta ettvitesföreläggande mot styrelseledamot eller verkställandedirektör i bolaget (se 19 kap. 2 § ABL). Avsaknaden av revisorutgör däremot inte grund för att besluta om att bolagetskall träda i likvidation.Riksdagens revisorers förslagRevisorerna pekar på att aktiebolagsregistret innehåller enmängd information om bolag som borde utnyttjas betydligt mer.Det är mycket viktigt att kunskapen om registret sprids genomutbildning och information. Företagens lagstadgade skyldighetermåste självfallet upprätthållas. Revisorerna anser det viktigtatt skärpa PRV:s möjligheter att förmå företagen att efterlevalagens krav. Revisorerna är positivt inställda till en möjlighetatt försätta bolag som saknar registrerad revisor ilikvidation. Revisorerna anser vidare att vissa andraförändringar bör genomföras såsom införande av sanktionsavgiftervid försenade räkenskapshandlingar, krav på registrering hos PRVav styrelseledamöter innan dessa kan företräda bolaget införtredje man, ny utformning av registreringsbevis för bolag så attdet framgår i vad mån bolaget misskött sig under viss tidsperiodsamt införande av ett särskilt konkursregister hos PRV.Förslagen bör enligt revisorerna beredas av regeringen.MotionsyrkandenEnligt motion 1994/95:Ju12 av Per m.fl. (v) börde förändringar som övervägs av revisorer genomförasoch som sin mening ge regeringen detta till känna(yrkande 1).I motion 1994/95:Ju14 av m.fl. (c) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vissa förändringar i enlighet medRiksdagens revisorers förslag beträffande registreringen avföretag bör övervägas (yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet delar revisorers uppfattning att detbrister i fråga om företagens efterlevnad av kraven på anmälantill PRV av olika beslut och åtgärder i bolaget. Vidare tordesom revisorerna påpekar registeruppgifterna hos PRV kunnautnyttjas bättre av myndigheter och enskilda. Uppgifterna samtmöjligheterna att ta del av dem och använda dem i olikasammanhang är av fundamental betydelse för en väl fungerandeföretagsmarknad och för att man skall komma till rätta medotillbörligt och brottsligt handlande på marknaden. Särskildbetydelse har det att aktiebolagen uppfyller sin skyldighet attupprätta och ge in årsredovisning och revisionsberättelsetill PRV. Dessa handlingar ger avgörande information tillbolagets olika intressenter för att dessa på ett riktigt sättskall kunna bedöma bolagets ekonomiska ställning ochutvecklingsmöjligheter. Det är uppenbarligen så att mångaaktiebolag inte sänder in dessa räkenskapshandlingar till PRVinom föreskriven tid. Det finns därför enligt utskottets meningstarka skäl att överväga ytterligare åtgärder för att förbättrabolagens efterlevnad av de lagstadgade skyldigheterna härvidlag.På bord ligger nu en proposition från regeringen omförsenade årsredovisningar m.m. (prop. 1994/95:67). Ipropositionen, som lagutskottet avser att behandla ,läggs fram förslag som syftar till att komma till rätta med deaktiebolag som inte ger in årsredovisning ellerrevisionsberättelse till PRV i rätt tid eller som försummar attanmäla revisor för registrering i aktiebolagsregistret.Förslaget innebär att bolag som inte ger in årsredovisning ellerrevisionsberättelse skall kunna förpliktas att betalasärskilda förseningsavgifter. Vidare föreslås att bolag som efter räkenskapsårets utgång inte har sänt inårsredovisning eller revisionsberättelse skall kunna meddelasett likvidationsföreläggande och, om handlingarna ännu vid denförelagda tidens slut inte är inkomna till verket, kunnaförpliktas att träda i likvidation. Det föreslås också attaktiebolag skall kunna meddelas likvidationsföreläggande ochförpliktas att träda i likvidation på den grunden att behörigrevisor inte har anmälts för registrering.Med hänvisning till det anförda bör revisorersförslag om avgifter för försenade räkenskapshandlingar och omlikvidation av bolag som saknar registrerad revisor inteföranleda någon åtgärd i förevarande sammanhang.Vad därefter gäller revisorers förslag beträffandeutformningen av registreringsbevisen vill utskottet anföraföljande.ABL reglerar, vilket i viss mån framgått, i vilkenutsträckning olika uppgifter med anknytning till ett bolag skallav bolaget, eller i vissa fall också av den som anmälan gäller,anmälas till aktiebolagsregistret. En införing i registret kanockså grundas på underrättelse av rätten eller konkursdomareneller på åtgärder som PRV vidtar ex officio i vissa särskiltföreskrivna fall. Det som införs i aktiebolagsregistret skallmed något enstaka undantag kungöras (18 kap. 2 § ABL).Kungörelsen innebär en presumtion om att det som införts iregistret kommit till tredje mans kännedom.Närmare anvisningar om hur aktiebolagsregistret skall förasfinns i aktiebolagsförordningen (1975:1387). Sålunda skallregistret föras med hjälp av ADB och hållas tillgängligt hosPRV. I aktiebolagsregistret registreras uppgifter för varjebolag, och registret skall innehålla uppgift om bolagetsorganisationsnummer. Till registret hör en alfabetiskförteckning över bolagen med uppgift om numret för varje bolag.När aktiebolag registreras antecknas, förutom bolagetsorganisationsnummer, bl.a. bolagets styrelseledamöter,verkställande direktör, suppleant och firmatecknare. Ävenpersonnummer och postadresser för dessa personer antecknas.Vidare skall antecknas av vilka och hur bolagets firma tecknasliksom vem som utsetts till revisor samt dennes personnummer ochadress.Det finns möjligheter att rekvirera olika utdrag uraktiebolagsregistret. Denna möjlighet grundas på detbemyndigande som PRV har att bedriva uppdragsverksamhet såsomatt tillhandahålla bevis och kopior avseende verketsdokumentation och register. Ett särskilt utdrag ur registret ärde s.k. personnummerutdragen som innehåller uppgifter om en visspersons samtliga engagemang i olika aktiebolag. Utdragetinnehåller även "historiska" uppgifter i den bemärkelsen atttidigare styrelseuppdrag i aktiebolag, vilka har upplösts genomkonkurs, redovisas. Datainspektionen har meddelat ett tillståndför PRV att lämna ut uppgifter ur aktiebolagsregistret viaterminal till myndigheter och enskilda som har behov avuppgifterna i sin verksamhet. Tillståndet avser sådana uppgifterur registret som erhålls genom att ange endera ett aktiebolagsorganisationsnummer eller firma. Däremot omfattarDatainspektionens tillstånd inte sökningar iaktiebolagsregistret via personnummer, varför de nämndapersonnummerutdragen inte innefattas i tillståndet.Utskottet vill, mot bakgrund av det anförda, inte utesluta attytterligare uppgifter i registerutdragen av det slag somRiksdagens revisorer efterlyser kan vara av värde, bl.a. när detgäller möjligheter att förebygga ekonomisk brottslighet.Emellertid saknar utskottet underlag för att i förevarandesammanhang bedöma frågan på ett tillförlitligt sätt. Utskottetutgår dock från att regeringen är uppmärksam på frågan ochöverväger den närmare i lämpligt sammanhang.Utskottet övergår härefter till revisorers krav påregistrering hos PRV av styrelseledamöter innan dessa kanföreträda bolaget inför tredje man.Utskottet vill framhålla att en juridisk person utåt, vidrättshandlingar m.m., måste fungera genom ställföreträdare. Förrörelsedrivande associationer skall finnas en särskild sortsställföreträdare, firmatecknare, dvs. personer som har rätt attteckna associationens firma, som är det namn under vilketnäringsverksamheten bedrivs. Firmateckningsrätt ger behörighetatt över huvud taget företräda associationen utåt. I ettaktiebolag har styrelsen alltid firmateckningsrätt (8 kap. 11 §första stycket ABL). Bemyndigande för styrelseledamot,verkställande direktör eller annan att företräda bolaget ochteckna dess firma kan meddelas av styrelsen, om inte förbuddäremot finns i bolagsordningen (8 kap. 11 § andra stycket ABL).En styrelseledamot eller annan ställföreträdare för bolagetförlorar sin behörighet att företräda bolaget om han försatts ikonkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § ellerfått näringsförbud (8 kap. 4 och 11 §§ ABL).Som berörts tidigare skall val av styrelseledamöter,firmatecknare, revisor m.m. anmälas för registrering hos PRV.Registreringen innebär en legalitetskontroll av vissa åtgärder,som företas av aktiebolagen, t.ex. av att eventuellabestämmelser i bolagsordningen iakttagits vid utseende avfirmatecknare. Vid registreringen undersöker PRV vidare bl.a.att styrelsedamot, verkställande direktör, särskildfirmatecknare eller annan ställföreträdare för bolaget inte ärförsatt i konkurs, har förvaltare enligt 11 kap. 7 §föräldrabalken eller har näringsförbud.Utskottet vill här erinra om att harbeslutat att införa en ny paragraf i ABL, 18 kap. 4 a, sominnebär att PRV självmant skall från aktiebolagsregistret avföraen person som tillhör någon av nyssnämnda kategorier och somförsatts i konkurs, fått förvaltare enligt ellerfått näringsförbud (prop. 1993/94:196 delvis, bet. LU32, rskr.422, SFS 1994:802). En motsvarande regel såvitt avser ekonomiskaföreningar föreslås av regeringen i den tidigare nämndaproposition 1994/95:67 om försenade årsredovisningar m.m. Nuangivna bestämmelser är en anpassning till en bestämmelse i EG:sförsta bolagsrättsliga direktiv, det s.k. publicitetsdirektivet,som fordrar att vissa angivna uppgifter om bolagetoffentliggörs. Till dessa uppgifter hör tillsättande ochentledigande av de personer som i egenskap av bolagsorgan ellermedlemmar i bolagsorgan är behöriga att företräda bolaget mottredje man eller i rättegång. Syftet bakom direktivbestämmelsenär att registrets uppgifter om vem som har behörighet attföreträda bolaget skall motsvara de faktiska förhållandena.Utskottet anser, med hänsyn till innebörden av gällande rättoch till de redovisade lagändringarna i syfte att förbättraaktualiteten hos vissa registeruppgifter, att Riksdagensrevisorers nu förevarande förslag inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd.Utskottet behandlar slutligen i detta avsnitt frågan om ettcentralt konkursregister.I dag förekommer uppgifter med anknytning till konkurser iolika register. Sålunda registreras bl.a. uppgifter om attfysisk eller juridisk person försatts i konkurs iutsökningsregistret i det s.k. redovisningssystemet förexekutionsväsendet, , som är ett gemensamt ADB-system förRiksskatteverket och alla kronofogdemyndigheter. Ett annatregister med viss anknytning till konkurs är registret övermeddelade näringsförbud, vilket PRV är huvudman för sedan den 1juli 1994. Inom REX-systemet har vidareupprättat ett konkursförvaltarregister, vilket omfattar samtligakonkursförvaltare i hela landet.I aktiebolagsregistret registreras, som framgått, bl.a.uppgifter om ställföreträdare i bolag.Regler om handelsregister och föreningsregister återfinns ihandelsregisterlagen (1974:157) resp. lagen (1987:667) omekonomiska föreningar. Registren fördes tidigare länsvis hosresp. I handelsregistret registrerashandelsbolag och enskilda näringsidkare samt de ideellaföreningar och stiftelser som bedriver näringsverksamhet.Registret skall bl.a. innehålla uppgifter om den enskildenäringsidkarens och bolagsmännens fullständiga namn,personnummer och postadress. Försätts en näringsidkare i konkursskall detta registreras liksom uppgiften att konkursen haravslutats. I föreningsregistret registreras ekonomiskaföreningar, t.ex. bostadsrättsföreningar.Frågan om ett centralt konkursregister behandlades avutskottet med anledning av ett motionsyrkande i det tidigarenämnda betänkandet 1993/94:LU20. Utskottet ansåg då att fleragoda initiativ tagits för att förbättra tillgången påregisteruppgifter som kan användas bl.a. i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Utskottet anförde emellertid att deerforderliga uppgifterna är splittrade på olika register ochdessutom skiljer sig åtkomstmöjligheterna till registren mellanolika myndigheter som har behov av uppgifterna. Utskottetefterlyste ett centralt register där uppgifter omkonkursförvaltare samt företrädare för olika juridiska personerär samlade. Regeringen borde enligt utskottet verka för att ettsådant register kommer till stånd och förelägga riksdagenförslag till erforderliga lagstiftningsåtgärder. gavsom sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört ifrågan (rskr. 228).Regeringen har därefter övervägt frågan om konkursregister idepartementspromemorian Ds 1994:96 Konkursgäldenären. Ipromemorian, som remissbehandlats, anförs att frågan huruvidaett centralt konkursregister bör inrättas beror på de nuvarandeåtkomstmöjligheterna till befintlig registerinformation. VarkenABL, handelsregisterlagen eller lagen om ekonomiska föreningarinnehåller några regler om terminalåtkomst för olika myndighetermed behov av uppgifter ur aktiebolagsregistret och handels- ochföreningsregistren. Ett centralt konkursregister kan enligtpromemorian knappast inrättas utan att denna lagstiftning sesöver och eventuellt omarbetas i för frågan om ettkonkursregister relevanta delar. Vidare måste enligt promemorianbeaktas bl.a. att ett tilltänkt nytt centralt konkursregisterkommer att innehålla flera uppgifter som får anses känsliga frånintegritetssynpunkt. Mot denna bakgrund bör enligt promemorianfrågan om ett heltäckande register med uppgifter om konkurserbli föremål för fortsatta överväganden. Något förslag tillreglering av ett centralt konkursregister för hela landet hardärför ännu inte framlagts.I promemorian föreslås däremot att det hos PRV skall föras ettregister över fysiska personers konkurser. Som skäl härföranförs i promemorian att PRV behöver uppgifter om fysiskapersoners konkurser bl.a. för att kunna bevaka att sådanapersoner inte står registrerade som styrelseledamöter iaktiebolag. PRV är också, anförs det, i behov av att kunnakontrollera att en person som anmäls för registrering somstyrelseledamot inte är försatt i personlig konkurs.Utskottet, som erinrar om sitt tidigare ställningstagande tillett centralt konkursregister, anser att något förnyattillkännagivande i frågan från sida inte ärerforderligt i avvaktan på de vidare överväganden som snarastbör ske.Sammanfattningsvis anser utskottet sålunda att Riksdagensrevisorers förslag i fråga om åtgärder som berör registreringenhos PRV inte föranleder någon åtgärd i dettasammanhang och att de ifrågavarande motionerna 1994/95:Ju12yrkande 1 och 1994/95:Ju14 yrkande 2 bör avstyrkas.KonkursmissbrukEn särskild fråga som uppmärksammats är de s.k.bekvämlighetskonkurserna. Med det menas att konkurser kommit attbetraktas som en möjlighet för ett företag att reducera sinskuldbörda, framför allt i fråga om de oprioriteradeleverantörsskulderna, och sedan kunna återuppta verksamheten medökad konkurrenskraft efter en rekonstruktion. Dessa konkurseranses planerade i så måtto att ägarens ekonomiska intressen ochavsikt att efter konkursen kunna driva rörelsen vidare ihuvudsakligen samma omfattning men med väsentligt minskadskuldbörda är satta i förgrunden. Konkursens ekonomiskakonsekvenser drabbar i dessa fall endast borgenärerna, främst deoprioriterade som saknar säkerhet för sina fordringar, och inteaktieägarna.Frågor om åtgärder mot s.k. bekvämlighetskonkurser tas upp imotion 1994/95:Ju13. I motionen anförs att det bör införasbegränsningar för den gamla ägarkretsen att direkt efter enkonkurs driva företaget vidare själv eller via nära släkt,bulvan etc. utan insats av nytt kapital. En annan åtgärd somföreslås i syfte att komma till rätta med konkursmissbruket ochde snedvridna konkurrensförhållandena är någon form av "karens"eller "konkurskarantän" för ägaren innan han på nytt kan bedrivanäringsverksamhet. Andra förslag i motionen berörtillsynsmyndigheterna och konkursförvaltarna.