bet · GI01FiU1 · 1994-12-13 00:00:00 — Vad utskottet här anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Med detta kompletterande uttalande bifaller utskottets motion Fi5 (mp)yrkande 24 samt tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motionernaFi1(m) yrkandena 26 och 27, Fi2 (c) yrkandena 23 och 40, Fi3 (fp) yrkandena 3 och4 samt Fi4 (v) yrkandena 21--24.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande skatteskalan och grundavdragetatt med bifall till proposition 1994/95:25 avsnitt 8 i denna delsamt motion 1994/95:Fi5 yrkande 24 och med avslag på motionerna 1994/95:Fi1yrkandena 26 och 27, 1994/95:Fi2 yrkandena 23 och 40, 1994/95:Fi3 yrkandena 3och 4 och 1994/95:Fi4 yrkandena 21--24 som sin mening ger regeringen tillkännavad som anförts ovan om problem förknippade med marginalskattehöjningar,48. Inflationsskyddet vid inkomstbeskattningen (mom. 34 och mom. 38 i dennadel), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenInflationsskyddet vid inkomstbeskattningen börjar med "Finansutskottethar i" och slutar med "fram i betänkandet" bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår också att inflationsskyddet av skatteskalan och det såkallade reallöneskyddet skall urholkas. Förslaget innebär att realtoförändradeinkomster successivt kommer att drabbas av högre skatt. Successivt kommer alltfler att flyttas upp över gränsen för uttag av statlig inkomstskatt och därmedfå en marginalskatt på . För vissa kategorier, exempelvisATP-pensionärer, innebär det urholkade inflationsskyddet tillsammans med denminskade indexeringen av pensionsförmånerna en dubbel förlust. Ävenskatteuttaget och marginalskatten under brytpunkten höjs, eftersom ävengrundavdraget försämras av det urholkade inflationsskyddet.Det anförda innebär att skiktgränsen vid taxering bör beräknas medutgångspunkt i skiktgränsen vid taxering, , som skallomräknas med hänsyn till förändringarna i penningvärdet och tillreallöneskyddet på . Skiktgränsen vid taxering blir då 207 300kr, vilket bör anges i 10 § första stycket lagen om statlig inkomstskatt istället för vad som står där om skiktgränsen vid taxering. Vidare börbestämmelserna om grundavdrag i 48 § 2 mom. kommunalskattelagen justeras såatt inflationsskyddet blir oförändrat även vid den kommunala beskattningen.dels att utskottets hemställan under mom. 34 och mom. 38 i denna del bortha följande lydelse:34. beträffande inflationsskyddet vid inkomstbeskattningen38. beträffande vissa skattelagar i motsvarande delatt med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkande 28 och med avslagpå motion 1994/95:Fi2 yrkande 43 och proposition 1994/95:25 avsnitt 8 i vadpropositionen kan anses innefatta förslag till ändring av 10 § lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, dels beslutar det tillägget tillregeringens förslag till ändring av kommunalskattelagen (1928:370) (lagförslag4) att till orden "allmän försäkring för året före taxeringsåret" i 48 §2 mom. fjärde stycket skall läggas orden "beräknat enligt lagens lydelse vidingången av ", dels det tillägget till regeringens förslag tilländring av lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (lagförslag 5) att orden"skiktgräns på vid taxering" i 10 § andra stycketskall bytas ut mot "skiktgräns på vid taxering", 49. Inflationsskyddet vid inkomstbeskattningen (mom. 34 och mom. 38 idenna del)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenInflationsskyddet vid inkomstbeskattningen börjar med "Finansutskottethar i" och slutar med "fram i betänkandet" bort ha följande lydelse:Grundavdraget skall enligt gällande regler återinföras inkomståret 1996.Enligt utskottets mening bör emellertid grundavdraget vid den statligabeskattningen avskaffas. Likaså bör det s.k. reallöneskyddet slopas. Reglernakommer annars att medföra en skattelättnad för dem som har inkomster överbrytpunkten, vilket får fördelningspolitiska konsekvenser som ej är önskvärda.Däremot bör inflationen beaktas på samma sätt som . Det anfördainnebäratt den nuvarande skiktgränsen inkomster bör räknas upp till204 vid taxering inkomster. Regeringen böråterkomma med förslag till om uppräkning av skiktgränsen för senareår enligt här angivna riktlinjer.Vad som här har anförts innebär bifall till motion Fi2 yrkande 43.dels att utskottets hemställan under mom. 34 och mom. 38 i denna del bortha följande lydelse:34. beträffande inflationsskyddet vid inkomstbeskattningen38. beträffande vissa skattelagar i motsvarande delatt med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 43 och med avslag påmotion 1994/95:Fi1 yrkande 28 och proposition 1994/95:25 avsnitt 8 i denna deli vad propositionen kan anses innefatta förslag till ändring av 10 § lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt samt med dels det tillägget tillregeringens förslag till ändring av lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt(lagförslag 5) att orden "skiktgräns på vid taxering"i 10 § andra stycket skall bytas ut mot "skiktgräns på vid1996 års taxering", dels hos regeringen begär förslag till sådana ändringari fråga om grundavdraget och beräkningen av skiktgränsen som anges ovan, 50. Reseavdraget (mom. 35 och mom. 38 i denna del)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenReseavdraget börjar med "anser" och slutar med "fram ibetänkandet" bort ha följande lydelse:Regeringens förslag att höja beloppsgränsen för avdrag för resor mellanbostaden och arbetsplatsen slår hårt mot dem som har låg inkomst och långttillarbetsplatsen. Stora begränsningar i avdragsrätten för arbetsresor innebär attmöjligheterna till boende och arbete försvåras i de delar av landet där detinte finns några reella kollektiva resmöjligheter. Den nuvarande gränsen föravdrag för arbetsresor bör därför behållas. Utskottet anser att regeringensförslag bör avslås (33 § kommunalskattelagen) och yrkar alltså bifall tillmotion Fi2 yrkande 24 i denna del.dels att utskottets hemställan under mom. 35 och mom. 38 i denna del bortha följande lydelse:35. beträffande reseavdraget38. beträffande vissa skattelagar i motsvarande delatt med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 24 i denna delavslår i proposition 1994/95:25 avsnitt 8 i denna del framlagt förslag tilllagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) såvitt avser 33 § 2 mom.,51. Justering av begränsningsregeln vid inkomst- ochförmögenhetsbeskattningen (mom. 36 och mom. 38 i denna del)Under förutsättning av bifall till reservation 45Per-Ola (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avbegränsningsregeln vid inkomst- och förmögenhetsbeskattningen börjar med"har" och slutar med "i vissa fall" bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottets mening bör inte någon värnskatt införas, och ikonsekvens härmed erfordras inte någon justering av den s.k.begränsningsregeln.dels att utskottets hemställan under mom. 36 och mom. 38 i denna del bortha följande lydelse:36. beträffande justering av begränsningsregeln vid inkomst-och förmögenhetsbeskattningen38. beträffande vissa skattelagar i motsvarande delatt med bifall till motionerna 1994/95:Fi1 yrkande 22 och1994/95:Fi2 yrkande 38 avslår i proposition 1994/95:25 avsnitt 8 i denna delframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävande avlagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall,52. Miljörelaterade skatter m.m. (mom. 37)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenMiljörelaterade skatter m.m. börjar med "delar" ochslutar med "yrkandena 6 och 13" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening är det angeläget att den utredning som tillkompå initiativ av den tidigare borgerliga regeringen med uppgift att lägga framförslag om en skatteväxling inom ramen för ett miljörelaterat skattesystem gesmöjlighet att fullfölja sitt arbete enligt givna direktiv.Utskottet förordar att fordonsskatten höjs för alla bilar utan katalysatormed , vilket skall motsvara kapitalkostnaden för en katalysator.Avsikten är att staten inte skall subventionera bilar med sämre avgasrening.Vidare bör skatten på äldre vattenkraft återställas till den reala nivå somdenhade när den infördes, vilket innebär att den bör fördubblas.Utskottet föreslår också att skattebasen för moms skall breddas till attomfatta spel och dobbel med en skattesats på 25 %.Vidare bör skatteindrivningen effektiviseras, och man bör använda sig av enautomatisk vinstberäkning av aktievinster som underlag för en effektivareskattekontroll.Det är enligt utskottets mening rimligt att nödvändig konsumtion som mat,boende och persontransporter beskattas lägre än annan konsumtion.Vänsterpartiet och föreslår en höjning av koldioxidavgiften,vilket är en viktig del i en skatteväxling.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande miljörelaterade skatter m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkandena 2, 3 och 46 ochmed anledning av motionerna 1994/95:Fi4 yrkande 25 och 1994/95:Fi5 yrkandena 6och 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,53. Miljörelaterade skatter m.m. (mom. 37)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubrikenMiljörelaterade skatter börjar med "delar" och slutarmed "yrkandena 6 och 13" bort ha följande lydelse:Finansutskottet motsätter sig en höjning av egenavgifterna. I stället börkoldioxidskatten höjas. En sådan höjning skulle verka styrande främst mot ökatnyttjande av biobränslen.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande miljörelaterade skatter m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkandena 6 och 13 samt medanledning av motion 1994/95:Fi4 yrkande 25 och med avslag på motion1994/95:Fi2yrkandena 2, 3 och 46 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,54. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn (mom. 39)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken mellan staten och kommunsektorn börjar med"har" och slutar med "" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att den i propositionen föreslagnaförändringen av den ekonomiska regleringen för beror på ett antal avregeringen framlagda förslag som påverkar det kommunalaskatteunderlaget. Det gäller tidigare gjorda förändringar iarbetslöshetsförsäkringen som upphävs, slopande av vårdnadsbidraget samtavskaffande av kvittningsrätten mellan inkomst av tjänst och underskott inäringsverksamhet.Om förslag vinner gehör uppkommer inte detta behov att förändrareglerna för utbetalning av kommunalskattemedel. kommerstatsbudgetenatt förstärkas med i förhållande till propositionen.Utskottet förordar således att propositionen avslås i denna del.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektornatt bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 42 och med avslag på deti proposition 1994/95:25 avsnitt 8 yrkande 29 i denna del framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1994:961) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel såvitt avser 1 § och motion 1994/95:Fi5yrkande 36 godkänner vad utskottet anfört samt som sin mening ger regeringendetta till känna,55. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn (mom. 39)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken mellan staten och kommunsektorn börjar med"har" och slutar med "" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att den i propositionen föreslagnaförändringen av den ekonomiska regleringen för beror på ett antal avregeringen framlagda förslag som påverkar det kommunalaskatteunderlaget. Det gäller tidigare gjorda förändringar iarbetslöshetsförsäkringen som upphävs, slopande av vårdnadsbidraget samtavskaffande av kvittningsrätten mellan inkomst av tjänst och underskott inäringsverksamhet.Utskottet anser att ett avskaffande av kvittningsrätten på det sätt somregeringen föreslår avsevärt skulle försämra möjligheterna att starta ochdrivasmåföretag. I likhet med de gröna föreslår därför utskottet attkvittningsrätten skall vara kvar och att propositionen skall avslås i dennadel.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektornatt med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkande 36 och avslag på deti proposition 1994/95:25 avsnitt 8 yrkande 29 i denna del framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1994:961) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel såvitt avser 1 § och motion 1994/95:Fi2yrkande 42 godkänner vad utskottet anfört samt som sin mening ger regeringendetta till känna,56. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn (mom. 39,motiveringen)() anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken 1995 mellan staten och kommunsektorn börjar med "har" ochslutar med "" bort ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar inledningsvis att de i propositionenföreslagna ändringarna i de ekonomiska regleringarna för beror på ettantal av den nuvarande regeringen framlagda förslag som påverkardet kommunala skatteunderlaget. Det gäller upphävande av tidigare gjordaförändringar i arbetslöshetsförsäkringen, slopande av vårdnadsbidraget samtavskaffande av kvittningsrätten mellan inkomst av tjänst och underskott inäringsverksamhet. Om förslag vunnit gehör hade detta behov attförändra regleringarna inte uppkommit.Utskottet måste notera att regeringen i proposition 1994/95:25föreslår andra åtgärder som påverkar det kommunala skatteunderlaget men sominte regleras. Det gäller förslaget att införa enegenavgiftpå i ålderspensionssystemet. Åtgärden skall i stället enligt propositionen"beaktas vid bedömningen av det skattefinansierade utrymmet för ". Iproposition 1994/95:122 om finansiering av medlemskap i föreslås att enallmän löneavgift på införs . I propositionen sägs attmerkostnaden i kommunsektorn till följd av de höjda arbetsgivaravgifternaskallåterföras till sektorn i enlighet med finansieringsprincipen.Utskottet finner det mycket otillfredsställande att regeringen inte redovisarhur och från vilken tidpunkt dessa senare regleringar skall genomföras trotsatt effekterna uppkommer redan från årsskiftet. Det innebär att kommuner ochlandsting under en god del av kommer att sväva i okunnighet om deekonomiska förutsättningarna under det löpande veksamhetsåret.57. Riktlinjer för den kommunala ekonomin (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken den kommunala ekonomin börjar med "noterar" och slutarmed "yrkande 9" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med vad som anförs i motion Fi2 (c)understryka den avgörande betydelse som den kommunala verksamheten har förvälfärden och för en rättvis fördelning av i första hand vård, omsorg ochutbildning mellan medborgarna och mellan olika delar av vårt land. Samtidigtärdet nödvändigt att av samhällsekonomiska och statsfinansiella skäl stå fastvidvårriksdagens beslut att statsbidragen skall ligga kvar på en nominelltoförändrad nivå.Efter det att propositionen lades fram har en parlamentarisk beredning ibetänkandet (SOU 1994:144) Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner ochlandsting presenterat ett förslag till nytt kommunalt utjämningssystem. mening kan detta utredningsförslag inte ligga till grund för ettriksdagsbeslut utan långtgående förändringar. Så kan t.ex. inte effekterna författiga och glest befolkade kommuner accepteras. Däremot ser utskottetpositivtpå att alla kommuner föreslås ingå och att systemet omfattar såväl kommunersomlandsting.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi2 (c) yrkande 20 och avslårmotion Fi4 (v) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande riktlinjer för den kommunala ekonominatt med bifall till motion 1994/95:Fi2 yrkande 20 och avslag påmotion 1994/95:Fi4 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,58. Riktlinjer för den kommunala ekonomin (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken den kommunala ekonomin börjar med "noterar" och slutarmed "yrkande 9" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill betona att den kommunala sektorn är av grundläggandebetydelse för välfärd, samhällsekonomi och tillväxt. Utskottet delar helt detsom i propositionen sägs om att kommunala verksamheter inom vård, omsorg ochutbildning är välfärdens kärna och att dessa verksamheter måste hävdas även iekonomiskt kärva tider. måste sektorn tillförsäkras rimligalångsiktiga och stabila ekonomiska och planeringsmässiga förutsättningar.Utskottet instämmer därför i det som anförs i motion Fi5 (v) om attstatsmakterna bör ge kommuner och landsting besked om den framtidaekonomin.Enligt utskottets mening bör utfärda en garanti om att inga nyaindragningar av de totala statsbidragen skall ske . Utskottetavvisar bestämt en sådan inriktning av politiken att den privata konsumtionenskall ha ständigt ökande andelar av den ekonomiska tillväxten på bekostnad avden offentliga konsumtionen. Resurserna till skola, vård och omsorg måste gesutrymme att växa. Därigenom kan komunerna och landstingen lättare bibehållasinpersonal och många eftersatta behov tillgodoses. I rådandearbetsmarknadsläge är detta samhällsekonomiskt lönsamt och är givetvis ocksåavstor betydelse för den berörda personalen.Inom den totala statsbidragsramen måste det också ske en omfördelning frånrika till fattiga kommuner som en förstärkning totalt sett av dekommunala finanserna är nödvändig. Ett hållbart bidrags- och utjämningssystemmåste enligt utskottets uppfattning skapas. Syftet måste vara att genomutjämning av inkomster och strukturella kostnadsskillnader skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar att bedriva den kommunala basverksamheten.Utskottettillstyrker också förslaget om inrättande av en "kommunakut" för att hjälpakriskommuner att sanera sina finanser.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande riktlinjer för den kommunala ekonominatt med bifall till motion 1994/95:Fi yrkande 9 och med avslag påmotion 1994/95:Fi2 yrkande 20 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,59. Vidgad beskattningsrätt (mom. 42)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken beskattningsrätt börjar med "vill" och slutar med"yrkande 14" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi5 (mp) att denkommunala beskattningsrätten bör utvidgas och att regeringen senast inom 18månader skall förelägga ett sådant förslag. Utskottet tillstyrkersåledes motion Fi5 (mp) yrkande 14.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande vidgad beskattningsrättatt med bifall till motion 1994/95:Fi5 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,60. Effekter av kommunalskattehöjningar (mom. 43), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avkommunalskattehöjningar börjar med "vill" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Fi1 (m) attstatsmakterna måste ta ansvar för att kostnaderna för den kommunalakonsumtionen inte ökar. Det är av grundläggande betydelse för en positivutveckling av den svenska ekonomin. I många kommuner har under den senastemandatperioden inletts ett omfattande och framgångsrikt förnyelsearbete. verksamhetsformerna förändrats och nya sätt att styra och organiseraverksamheten har introducerats. En positiv utveckling av produktiviteten harockså kunnat noteras som kvaliteten i verksamheten i allt väsentligthar kunnat vidmakthållas. Ett fortsatt moderningseringsarbete ger godamöjligheter för kommunerna att klara målet om oförändrad konsumtion.Enligt utskottets mening tar inte regeringen de omfattandekommunalskattehöjningarna med tillräckligt stort allvar. Nukändauppgifter tyder på att den kommunala medelutdebiteringen stiger med nästan0,50kr . Detta är mycket oroande och kan leda till en samhällsekonomisktogynnsam ökning av den kommunala konsumtionen kommande år. Om inte kommunernaienlighet med tidigare riksdagsbeslut kan hålla sin konsumtion realt oförändradmåste statsmakterna tvinga fram en bättre hushållning. Detta kanskegenom att statsbidragen minskas eller genom lagstiftningsåtgärder. Debeslutadeskattehöjningarna gör det enligt utskottets mening nödvändigt att kompletteradet tidigare beslutet om nominellt oförändrade statsbidrag under år 1995.Utskottet förordar därför att för de kommuner och landsting som höjer skattenskall den s.k. neutraliseringsavgiften ökas med ett belopp som motsvarar 55 %av de genom skattehöjningen ökade skatteintäkterna.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande effekter av kommunalskattehöjningaratt med bifall till motion 1994/95:Fi1 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,61. Begränsad uppräkning av basbeloppet (mom. 44), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av basbeloppet börjar med "Inledningsvis noterar finansutskottet"och slutar med "yrkande 13 avstyrks därmed" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att den samsyn om reformeringen avålderspensioneringen som föreligger efter principbeslut inte fårurholkas. Skall det statliga pensionssystemet kunna behålla sin legitimitetmåste dess grundprinciper ligga fast. En sådan princip är att allainbetalningar till pensionssystemet skall generera pensionsrättigheter. Enförutsättning härför är total åtskillnad mellan statsbudgeten och detegentligapensionssystemet.Riksdagens principbeslut innebär bland annat att ålderspensionssystemetunder en övergångstid skall betala förtidspensioner för de förtidspensionärersom blir ålderspensionärer senast 2001.Den förändrade indexering som är aktuell kommer endast att delvis påverkastatsbudgeten. Den största utgiftsnerdragningen sker enligt förslaget iATP-systemet. Växlingar mellan ålderspensionssystemet och statsbudgeten ärutomordentligt känsliga med hänsyn till trovärdigheten i det framtidapensionssystemet. 1993/94:250 fastslogs att "det för systemetstrovärdighet är viktigt att beslut om den exakta infasningen fattas vid etttillfälle". Det innebär att någon överföring från AP-fonderna tillstatsbudgeten av medel som följer av avindexeringen inte kan ske vid andratillfällen än det nu berörda. Av denna anledning vore det lämpligare attanvända den nu föreslagna modellen för justering av pensionerna och enövergångtill följsamhetsindexering först år 2001.Ett annat trovärdighetsproblem uppkommer genom användningen av olikabasbelopp för beräkningen av utgående pensioner respektive intjänande avpensionsrättigheter.Som redovisas i socialförsäkringsutskottets yttrande har frekventaförändringar i basbeloppsberäkningarna skett . Dettaskapar betydande problem inte bara inom det offentliga pensionssystemet utanäven för privaträttsliga avtal m.m. Vid dessa förändringar har därutöver olikavarianter av juridisk-tekniska metoder använts, vilket underminerartydlighetenoch begripligheten av pensionssystemet. Under utskottsbehandlingen har detframkommit att den av regeringen föreslagna metoden på ett ännu mer djupgåendesätt bryter mot de hittillsvarande principerna för basbeloppsberäkningen.Dessutom föreslår regeringen att man skall kunna övergå tillenhelt ny indexeringsmetod genom tidigareläggning av införandet avföljsamhetsindexering. Detta avviker från de ställningstaganden ochöverväganden som gjordes både i Pensionsarbetsgruppen och i beslutom en övergång för det nuvarande pensionssystemet till följsamhetsindexeringår 2001.Finansutskottet konstaterar att i rådande statsfinansiella läge måstebesparingar även ske inom socialförsäkringsområdet. En åtgärd inriktad på attbegränsa uppräkningen av basbeloppet får genomslag inom alla samhällssektorer,privat som offentligt, och måste således vidtas med försiktighet eftersomeffekterna är oklara.Den svenska ekonomin uppvisar stora obalanser genom statsbudgetens underskottoch en växande statsskuld. De statliga utgifterna måste beskäras.