bet · GH01UbU17 · 1994-04-21 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 32 motioner, vilka samtligaväckts under den allmänna motionstiden . Motionernabehandlar såväl allmänna skolfrågor som läroplans- ochkursplanefrågor inom olika skolformer.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottethänvisar i de flesta fall till vad harbeslutat om beträffande nya läroplaner och kursplaner förgrundskolan och för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Tillbetänkandet fogas 10 reservationer från Socialdemokraterna ochNy demokrati samt en meningsyttring från . I ettsärskilt yttrande klargör Socialdemokraterna sin grundläggandeuppfattning i en rad läroplans- och kursplanefrågor, men avstårfrån att reservera sig med hänsyn till nyligenfattade beslut. 1993/94:Ub302 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att begreppet "etik ochvästerländsk humanism" inte skall finnas med i läroplanerna.1993/94:Ub308 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utökat samarbete mellan kronofogdemyndigheten och skolan ikonsumentekonomi.1993/94:Ub309 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarbetande av kursplaner i företagande.1993/94:Ub310 av m.fl. (v) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att meritvärderingsförordningen böråterinföras.1993/94:Ub312 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av nationella prov i franska ochtyska.1993/94:Ub313 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avsevärt förbättradANT-undervisning i och på gymnasiet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den utökade och förbättradeANT-undervisningen sker i nära samverkan med folkrörelserna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kraftfulla insatser görs ianslutning till närmandet till EU avseende ANT-information tillgrundskole- och gymnasieelever.1993/94:Ub315 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående självstyrande skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den utredning som avregeringen begärt och som skall se över elev- ochföräldrainflytandet även skall ge förslag på hur "självstyrandeskolor" skall kunna införas.1993/94:Ub322 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att kursplanerna för samhällskunskap i ochgymnasieskolan skall innehålla momenten totalförsvaret, svensksäkerhetspolitik och internationella fredssträvanden.1993/94:Ub333 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom undervisningen i skolan om de brott mot mänskligheten sombegåtts såväl under nazismen som i de f.d. socialistiskastaterna.1993/94:Ub335 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slå vakt om värdet av den kommunalavuxenutbildningen.1993/94:Ub336 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om bildämnet ienlighet med motionen.1993/94:Ub343 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om företagarutbildning pågymnasial nivå.1993/94:Ub346 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom försöksverksamhet i ämnet religionskunskap i istil med den finska modellen.1993/94:Ub348 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexiblare gymnasiestudier, s.k.gymnasiebank,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om program- och nivåanpassning avkärnämnen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuella program,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stärkt elevinflytande.1993/94:Ub349 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknikämnet i grundskolan.1993/94:Ub351 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att erforderlig uppföljninggörs av att alla barn uppnår tillfredsställande basfärdigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att elever med särskilda behov bör geserforderligt stöd och att föräldrarna bör ges goda möjligheteratt delta i planeringen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelarna med flexibel skolstart ochflexibilitet i skolgångens längd för att göra individanpassadundervisning möjlig,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en god skolmiljö.1993/94:Ub352 av m.fl. (v, s, m, fp, c, kds,-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om otillräckliga kunskaper om insatsermot mobbning av utvecklingsstörda elever,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt erforderliga åtgärder bör vidtas.1993/94:Ub355 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag att utarbetakriterier för minimiantal elever i friskolorna.1993/94:Ub356 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstartsålder och tioåriggrundskola.1993/94:Ub360 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatorisk undervisning i skolorna frånårskurs 8 eller 9 i första hjälpen samt hjärt-lung-räddning.1993/94:Ub364 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag och skolor skallstimuleras genom information och praktisk vägledning attgenomföra projekt som de i motionen redovisade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa förutsättningar för attdessa projekt av industriskolor snabbt kan igångsättas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en snabbutredning somunder kan igångsätta ett nytt lärlingssystem ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utredningen, nämnd i p. 3, börundersöka hur en snabb ändring i skollagen kan göras, för attföretag skulle kunna ha en lärling utan att ettanställningsförhållande enligt LAS uppstår,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utredningen, nämnd i p. 3, skallse på hur ett särskilt yrkesträningskontrakt skall utformasmellan arbetsgivaren och eleven där det framgår syfte,träningens början och slut, antal träningstimmar per dag, löne-och anställningsförmåner samt under vilka villkor kontraktetkan brytas.1993/94:Ub365 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrens och kvalitet i skolan,2. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i aktuella författningar att de i motionen angivnaförslagen om konkurrens och kvalitet i skolan kan förverkligas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktiga betygssystem i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialresurser även till duktigaelever,5. att hos regeringen begär ett förslag tillnärmare utformning av ett stödsystem för duktiga elever,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småbarnsskolor,12. att hos regeringen begär att får iuppdrag att stimulera framväxten av småbarnsskolor i linje medvad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om industriskolor,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nytt lärlingssystem.1993/94:Ub903 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om odifferentierad grund- ochgymnasieskola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggd studie- ochyrkesorientering i gymnasieskolan.1993/94:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydligare krav på fristående skolorför godkännande för fullgörande av skolplikten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till om enutvärdering av fristående skolor mot bakgrund av läroplanenskrav på allsidighet och tolerans i undervisningen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nedre gräns för antalet elever förgodkännande av fristående skolor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas roll vid godkännande avfristående skolor,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans värdegrund,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnet idrott och hälsa skallgaranteras på timplanen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnet slöjd skall garanteras 322timmar på timplanen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att praktisk arbetslivsorienteringskall garanteras på timplanen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dels den samhällsvetenskapligaämnesgruppen garanteras på timplanen, dels dennaturvetenskapliga ämnesgruppen garanteras påtimplanen,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att på timplanen avsättsför elevens eget val,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett demokratiskt och elevaktivtarbetssätt,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att barn- och ungdomskunskap bör ingåi den samhällsorienterande ämnesgruppen som ett självständigtämne,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnesövergripande kursplaner för desamhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga ämnesgrupperna,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kursplan för ämnet svenska somandraspråk,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studie- och yrkesorientering,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nytt betygssystem,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nationella provsystemet,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsarbetet inomgymnasieskolan,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska som andraspråk igymnasieskolan.1993/94:K617 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etik som värdegrund förgrundskolan.1993/94:Sf616 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifierade undervisningsinsatsermot främlingsfientlighet och rasism.1993/94:So215 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av statsbidrag till enförbättrad ANT-undervisning.1993/94:So247 av m.fl. (v) vari yrkas14. att hos regeringen begär att får iuppdrag att effektivisera skolornas ANT-verksamhet,1993/94:So492 av m.fl. (v) vari yrkas7. att hos regeringen begär att får iuppdrag att integrera könssociala perspektiv på undervisningeni ämnen som idrott och hälsa, hemkunskap, biologi, bild enligtvad i motionen anförts.1993/94:Kr514 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrotten i skolan.1993/94:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utvärdering av det nyaprogramgymnasiet.1993/94:A815 av m.fl. (c) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta ett åtgärdsprogram förlikvärdig utbildning för flickor,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av lärar- ochrektorsutbildningarna i syfte att öka utrymmet för kunskaper omflickors behov,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka kunskaperna omforskningsresultat om metoder och pedagogik för flickorsinlärning. Utskottet behandlar i det följande 75 motionsyrkanden omskolväsendet vilka alla har väckts innevarande . Utskottet vill redan härinledningsvis erinra om att tidigare under dettariksmöte, , beslutade om nya läroplaner och nyabetygssystem för dels det obligatoriska skolväsendet(, sameskolan, specialskolan och den obligatoriskasärskolan), dels de frivilliga skolformerna(gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux).Riksdagens beslut (prop. 1992/93:220, bet. UbU1, rskr. 1992/93:250, bet. UbU2, rskr. 93) präglar i storutsträckning utskottets behandling av de förevarandemotionerna. Utskottet åberopar i ett stort antal frågor vadriksdagen har beslutat utan att närmare gå in påutskottets motiveringar till sina ställningstaganden. Sålundanöjer sig utskottet med kortfattade hänvisningar till berördaavsnitt i de tidigare betänkandena.1. läroplanSkolans värdegrundTre motioner vänder sig mot begreppet "etik ochvästerländsk humanism" i läroplanen. I motion 1993/94:Ub905(s) yrkande 14 föreslås en alternativ formulering i läroplanenvad gäller etik och västerländsk humanism, eftersomuttrycket i fråga enligt motionärernas mening ger utrymme försynnerligen motstridiga tolkningar som riskerar att skapakonflikter. Enligt motion 1993/94:K617 (fp) yrkande 3 äruttrycket oförenligt med religionsfriheten, varförformuleringen bör utgå ur läroplanens beskrivning av skolansvärdegrund. Även enligt 1993/94:Ub302 (v) bör begreppet intefinnas med i läroplanen eftersom formuleringen leder tillfarhågor om begynnande religiös intolerans.Utskottet konstaterar att regeringen genom beslut den 17februari 1994 antagit de nya läroplanerna för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) respektive det frivilliga skolväsendet(Lpf 94) vilka baserar sig på beslut omriktlinjer för respektive läroplan. I avsnittet Grundläggandevärden (Lpo 94 s. 5) står det: "Människolivets okränkbarhet,individens frihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta är de värden som skolan skall gestalta ochförmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats avkristen tradition och västerländsk humanism sker detta genomindividens fostran till rättskänsla, generositet, toleransoch ansvarstagande." Utskottet konstaterar således attregeringen slutligt har formulerat vad som skall gälla i frågaom skolans värdegrund, där begreppen etik ochvästerländsk humanism inte återfinns i läroplanstexten. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1993/94:Ub905 yrkande 14, 1993/94:K617yrkande 3 och 1993/94:Ub302.KursplanernaFrågor om i vilka ämnen kursplaner skall fastställas och vadkursplanerna skall innehålla har tagits upp i flera motioner.Innan utskottet behandlar dem, vill utskottet erinrar om attregeringen tidigare denna vår fastställt kursplanerna förgrundskolan. Kursplanerna är i enlighet med beslututformade för en målstyrd skola, dvs. de uttrycker de krav somställs på skolans undervisning. Hur skolorna skall organiseraverksamheten eller vilka arbetsformer som skall användasregleras inte. Kursplanerna är bindande och anger dels vilkamål som undervisningen i respektive ämne skall sträva mot, delsvilka mål eleven skall ha uppnått efter det femte respektivenionde året. I den utvecklingsplan som regeringen nyligenredovisat för (skr. 1993/94:183) sägs att ett systemmed kontinuerliga kursplaneöversyner nu behöver utformas.Regeringen vill därmed skapa garantier för att kursplanernahålls aktuella. I detta system bör ingå ett utvidgat samarbetemed skolans intressenter. Regeringen avser att ge ett uppdragtill i dessa frågor (s. 24 f.).Enligt motion 1993/94:Kr514 (v) yrkande 1 har skolan ettstort ansvar för att lägga grunden till ett friskt ochhälsosamt liv för alla. Idrotten i skolan är därför viktigoch innehållsmässigt måste ämnet förbättras. Dessutom börbetyget i idrott avskaffas.Som utskottet just erinrat om har kursplanerna förgrundskolan utfärdats av regeringen. Medhänvisning härtill och till vad regeringen anfört om enfortlöpande översyn av kursplanerna bör yrkandet i denna delavslås. Utskottet föreslår även att yrkandet såvitt avserbetygsättningen i ämnet idrott skall avslås.I motion 1993/94:Ub336 (fp) begärs en utredning ombildämnet. Motiven härför är att bildämnets funktion i skolanoch i lärarutbildningen behöver förstärkas.Utskottet konstaterar att nya kursplaner för grundskolannyligen fastställts. Statsmakternas beslut om kursplaner förraåret föregicks av utredningsarbete somredovisades i slutbetänkandet Kursplaner för (SOU1993:2). En särskild utredning om bildämnet är enligtutskottets mening nu inte påkallad. bör därför avslåmotion 1993/94:Ub336.I motion 1993/94:Ub346 (c) föreslås en försöksverksamhet iämnet religionskunskap i motsvarande den finskamodellen där eleverna får välja undervisning efter sintrosinriktning. Elevernas konfessionella tillhörighet får slåigenom och prägla undervisningen. Motionärens motiv tillförsöksverksamheten är att söka förbättra den svenskaundervisningen i religionskunskap.Utskottet finner anledning att understryka att det inte ärskolans uppgift att ge en konfessionell undervisning. Särskilti frågor där det föreligger olika uppfattningar skall skolansundervisning vara saklig och allsidig. I läroplanerna för såvälden obligatoriska skolan som för de frivilliga skolväsendet hardet i enlighet med vad särskilt uttalat i anslutningtill läroplansbeslutet (bet. 1993/94:UbU1, rskr. 82) slagitsfast att undervisningen skall vara icke-konfessionell.Kursplanen för ämnet religionskunskap har fastställts avregeringen. Utskottet vill dock påpeka att det inom elevensfria val står eleven fritt att välja en fördjupning i ämnetreligion som står i överensstämmelse med dennes egentrosinriktning. Med hänvisning till det anförda bör riksdagenavslå motion 1993/94:Ub346.Teknikämnet i måste ägnas skärptuppmärksamhet , framhålls det i motion1993/94:Ub349 (fp). Målsättningen är att skapa ett ökatintresse för teknik och därmed en ökad rekrytering tilltekniska studieval och yrken, men också att ge en förbättradindividuell teknisk kompetens som ett viktigt redskap ivardagslivet, hävdas det i motionen.Utskottet erinrar om att regeringen har givit ochVerket för högskoleservice (VHS) ett uppdrag att vidta åtgärderför att bredda rekryteringsbasen till tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar. harinom ramen för sitt arbete med kompetensutveckling, Agenda2000, uppmärksammat att särskilda krav måste ställas påutvecklingen av den tekniska utbildningen vad gäller volym,struktur och undervisningens uppläggning. Dessa förändringarmåste samverka till en avsevärd förstärkning av ungdomensteknikintresse (Kunskap och kompetens för nästa århundrade, Ds1994:35 s. 56). Även den av regeringen tillkalladearbetsgruppen om Kvinnligt och manligt i skolan har enligt sinadirektiv att uppmärksamma varför ungdomars intresse förnaturvetenskapliga och tekniska utbildningsvägar sjunker.Utskottet delar motionärernas uppfattning att man måste göranågot åt det bristande intresset för teknikämnet och att ämnetmåste ägnas uppmärksamhet. Av vad som redovisats ovan framgårdock att regeringen redan uppmärksammat de problem sommotionärerna berör och att åtgärder pågår för att söka kommatill rätta med dem. Med hänvisning härtill anser utskottet attmotionens syfte är tillgodosett. Motionen bör därför avslås.I motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 21 framhålls att barn-och ungdomskunskap bör ingå i den samhällsorienterandeämnesgruppen som ett självständigt ämne.Utskottet avstyrkte ett likartat yrkande (bet.1993/94:UbU1 s. 41). beslutade i enlighet medutskottets ställningstagande att inte fastställa någon särskildkursplan för barn- och ungdomskunskap. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.I motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 22 begärsämnesövergripande kursplaner för de samhällsvetenskapliga ochnaturvetenskapliga ämnesgrupperna. Motionärerna ser storafördelar med att undervisningen i dessa ämnen bedrivsämnesövergripande.Utskottet avstyrkte ett likartat motionsyrkande(bet. 1993/94:UbU1 s. 39) med hänvisning till att det nyastyrsystemet för skolan inte hindrar att de naturorienterandeoch samhällsorienterande ämnena i fortsättningen behandlasämnesövergripande eller som teman. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1993/94:Ub905 yrkande 22.I motion 1993/94:Ub905 yrkande 23 förordas en kursplan förämnet svenska som andraspråk. En väl genomarbetad kursplanmed en tydlig beskrivning av ämnets karaktär och inriktningmåste ligga till grund för undervisningen i ämnet. Ämnet harsedan lång tid tillbaka en egen metodik, hävdas det i motionen.Riksdagen har vid innevarande avslagit motsvarandemotionsyrkande (bet. 1993/94:UbU1 s. 42) och därvid beslutatatt någon särskild kursplan i ämnet svenska som andraspråk inteskall fastställas. Utskottet finner inte anledning att frångåriksdagens ställningstagande i denna fråga. har avregeringen fått i uppdrag att framställa kommentarmaterial omundervisningen i svenska som andraspråk. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 24 framförs vikten avstudie- och yrkesorientering (syo). Läroplanen skalltydligt uttrycka målen för SYO, menar motionärerna, och betonarvikten av kvalificerad personal för ändamålet.Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkande under hösten1993 (bet. 1993/94:UbU1 s. 68). Utskottet delade därvidmotionärernas uppfattning om betydelsen av SYO och hänvisadetill skollagens bestämmelser härom (2 kap. 6 §) samt till atten särskild högskoleexamen i SYO inrättats (bet. 1992/93:UbU3s. Utskottet kan nu konstatera att läroplanen (Lpo 94 s.17) föreskriver att rektor skall ha det övergripande ansvaretför att SYO-verksamhet organiseras. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 1993/94:Ub905 yrkande 24.I motion 1993/94:Ub360 (nyd) föreslås obligatoriskundervisning i skolorna från årskurs 8 eller 9 i förstahjälpen samt hjärt-lung-räddning. Syftet med undervisningenär att spara liv, inte minst i trafiken, och att förhindrahjärnskador.Utskottet, som under innevarande avstyrkt ettmotsvarande motionsyrkande (bet. 1993/94:UbU1 s. 78), anseralltjämt att det ankommer på den enskilda skolan att anordnasådan utbildning. bör därför avslå motionen.TimplanenTimplanen för vissa ämnen berörs i motion 1993/94:Ub905(s) i ett antal yrkanden. Ämnet idrott och hälsa bör enligtmotionärerna garanteras på timplanen (yrkande 15)och ämnet slöjd (yrkande 16). Vidare bör praktiskarbetslivsorientering garanteras på timplanen(yrkande 17) samt den samhällsvetenskapliga ämnesgruppen 860timmar och den naturvetenskapliga ämnesgruppen (yrkande 18). Slutligen anser motionärerna att skallavsättas på timplanen för elevens eget val (yrkande 19).Utskottet hänvisar till sin tidigare behandling avmotsvarande motionsyrkanden under innevarande (bet.1993/94:UbU1 s. 60 f.) och beslut om timplanen(rskr. 1993/94:82) vilken finns fogad som bilaga 3 tillskollagen (SFS 1985:1100, ändr. Då utskottet anseratt inte bör besluta om några ändringar härvidlagföreslår utskottet att motion 1993/94:Ub905 yrkandena 15, 16,17, 18 och 19 avslås.Betygssystem m.m.Riv upp beslutet om ett nytt betygssystem och för utförslaget till en bred remissbehandling, föreslåsdet i motion 1993/94:Ub905 (s) yrkande 25. Barn skall intebetygsättas i skolans tidiga årskurser. Först i höstterminen iårskurs åtta skall betyg sättas. I stället för en sexgradigbetygsskala bör enligt motionärerna en fyragradig skala införasmed beteckningarna: G (godkänd), VG (väl godkänd), MVG (mycketväl godkänd).