bet · GH01UU26 · 1994-05-05 00:00:00 — Den kandärmed utsättas för landbundna aktioner från irakiska armén.Utskottet utgår från att regeringen i FN verkar för attskyddet stärks också för shiamuslimska befolkning.Utskottet anser det angeläget att de s.k. träskarabernaskulturella egenart och regionens känsliga ekologi värnas.Därmed får motion U606 (v) yrkande 2 anses besvarat.Flera motioner tar upp situationen för olikabefolkningsgrupper i och MR-läget generellt i dettaland. Utskottet har tidigare konstaterat att situationen förkurder, assyrier/syrianer och andra civila i sydöstra av den kampanj som den turkiska militären bedriver motden separatistiska . har dessastrider trappats upp, vilket fått negativa konsekvenser förMR-situationen i stort. Även den islamiskt fundamentalistiskaorganisationen har legat bakom flera attacker ochmord, bl.a. på journalister. Assyriernas/syrianernas situationförvärras ytterligare av det tryck man utsätts för av jordlösagrupper i regionen, till stor del kurder. Detta tryck förefallerha ökat i intensitet i takt med att den största delen avassyrierna/syrianerna i har tvingats fly till Europa.Utskottet delar den uppfattning som uttrycks i motion U638(fp) om behovet att kraftfullt motverka staterstvångsförflyttningspolitik och uppkomsten därigenom avinternflyktingar. Utskottet konstaterar att i flerainternationella fora verkar för att uppmärksamma frågan, som ärav särskild betydelse genom att dessa personer inte omfattas avde internationella reglerna om asyl. stöder bl.a.ansträngningarna inom UNHCR att samverka med övriga relevantaFN-organ för att möta internflyktingproblematiken och uppmuntraansträngningarna att angripa grundorsakerna till flykt.När det gäller förhållandena i har utskottet vid fleratidigare tillfällen (senast i bet. 1993/94: UU3) konstaterat attden turkiska staten har gjort långtgående åtaganden angåenderespekten för de mänskliga rättigheterna, bl.a. som medlem i ESKoch . verkar i dessa organisationer, liksom iFN, för att alla medlemsstater skall respektera de mänskligarättigheterna. Den svenska inställningen är att alla individerhar en självklar rätt till sin identitet, sitt språk, sin kulturoch religion. Det åligger varje stat att garantera dessarättigheter.Enligt utskottets uppfattning har en rätt att bekämpaterrorism, men detta måste ske inom ramen för de demokratiskaprinciperna i en rättsstat. Demokratins styrka består i att allamedborgare fritt kan utse sina representanter och att dessa kanverka utan risk för förföljelser. Om dessa möjligheter begränsasförsvagas också demokratin. Bl.a. mot denna bakgrund finns skälatt rikta kritik mot behandlingen av turkiska parlamentariker,som berövats sin immunitet.Sverige stöder kurdernas krav på respekt för sina kulturellarättigheter som vi tar avstånd från PKK och dessmetoder. PKK:s våldsdåd liksom den turkiska regeringensbekämpning av gerillan drabbar även kurderna hårt. Dessa börenligt utskottet uppmuntras att välja fredliga och demokratiskametoder i värnandet om sina intressen som den turkiskaregeringen bör söka lösningar till landets minoritetsproblem idialog med respektive befolkningsgrupp.Av svar på frågor i , som statsråden ochSvensson vid ett flertal tillfällen har avgivit, framgår attregeringen noga följer utvecklingen av MR-frågorna i Turkiet.Ämnet är också en återkommande punkt på dagordningen vid vårabilaterala kontakter. stödjer också det praktiskaarbetet för att stärka respekten för mänskliga rättigheter iTurkiet. Exempelvis bistår vi den turkiska stiftelsenför mänskliga rättigheters tre centra för rehabilitering avtortyroffer med finansiellt stöd om totalt 4,8 miljoner kronorför en treårsperiod.Som framgått ovan finns det flera stridande grupper i sydöstraTurkiet. Enligt vad utskottet inhämtat är någon svenskmedlingsinsats inte aktuell, och har heller inte begärts.Utskottet har tidigare framhållit (bet. 1993/94:UU3) att det kanfinnas anledning att belysa förutsättningarna för ett eventuelltsvenskt medlingsengagemang ytterligare i den händelse enförfrågan härom skulle komma att riktas till Sverige.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Det "avtal" som omnämns i motion U609 (s, m, fp, c, kds, nyd)torde sannolikt åsyfta den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna, vilken är en överenskommelse mellan Europarådetsmedlemsstater. har ratificerat denna konvention ocherkänt den individuella klagorätten till den europeiskadomstolen i . har dock även reserverat sig påviktiga punkter gällande de tio provinser i sydöstra därundantagstillstånd råder.Uppgiften att övervaka att konventionsstaterna respekterar demänskliga rättigheter som anges i konventionen har anförtrottstvå organ: den europeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna och den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna. Efterlevnaden granskas genom att kommissionen taremot och prövar klagomål från enskilda personer. Ett ärende kanockså prövas av domstolen, om kommissionen eller någon avparterna begär det. Klagomål mot , liksom mot en radandra stater, förekommer.En annan Europarådsöverenskommelse som är av betydelse i dettafall är den europeiska konventionen för avskaffande av tortyroch omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling,vilken ratificerat. Övervakningen av förpliktelsernaenligt denna konvention sker genom besök i landet av enexpertkommitté bestående av läkare, kriminologer, psykologer,jurister m.fl. Rapporterna från sådana besök är hemligstämpladesåvida inte en stat ger sitt medgivande. Kommittén har motTurkiets vilja offentliggjort en rapport. Detta är möjligt i defall där kommittén anser att en stat inte samarbetar ellervägrar förbättra förhållandena i enlighet med kommitténsrekommendationer. Utskottet noterar att den pågående dialogenmellan kommittén och enligt den svenska regeringensbedömning har förutsättningar att leda till förbättringar avMR-situationen i Turkiet.Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis ilämpliga former aktivt verkar för att förbättra MR-situationen iTurkiet.Med det anförda får motionerna U609 (s, m, fp, c, kds, nyd)yrkandena 1--3, U634 (fp, c, kds), U637 (fp) yrkande 2 samt U638(f) anses besvarade.7. IranSammanfattning av motionernaVänsterpartiets motion U603 skildrar bristen på respekt för demänskliga rättigheterna i och ger flera exempel på hurdessa rättigheter kränks. Motionärerna framhåller attfängslanden med politiska motiv, tortyr, summariska rättegångaroch dödstraff är vanligt förekommande i . Kvinnor och barndrabbas värst av övergreppen, påpekas det i motionen. På grundav den iranska regeringens ställningstagande i samband medkonflikten i har västvärldens ekonomiska ochdiplomatiska förbindelser med , trots dessa förhållanden,åter kommit att öka, anger motionärerna.I motionens yrkande 1 begärs att skall verka för attIrans brott mot mänskliga rättigheter skall uppmärksammas i allarelevanta internationella sammanhang. I yrkande 2 krävs attSverige med stöd av med kraft skall arbeta föratt ta till vara barnens rättigheter och fördöma brott motkonventionen. I yrkande 3 begärs att i FN skall verkaför att den särskilda FN-observationen av fortsätter ochatt särskilt kvinnors och barns situation uppmärksammas. Iyrkande 6 föreslås att skall verka för att -- pågrund av landets brott mot mänskliga rättigheter -- intebeviljas lån från . I yrkande 7 föreslås att Sverigebör verka för att handeln med och ekonomiska åtaganden iIran hålls på en låg nivå.BakgrundUtskottet har i tidigare betänkanden (/93:UU3)konstaterat att grova kränkningar av de mänskliga rättigheternaäger rum i . Läget har inte förbättrats under senare år.Exempel på MR-brott som är vanligt förekommande i äravrättningar, tortyr och inhumana bestraffningar, politiskafängslanden och förföljelse av religiösa minoriteter, exempelvisbahaierna. Det iranska samhället präglas även av bristanderättssäkerhet, otillfredsställande rättegångsregler samt av enpåfallande diskriminering av kvinnor. Till dessa MR-brott kanläggas dödsdomen mot , som upprepade gånger harbekräftats av landets högsta ledare, 'i.Situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Iranhar varit föremål för behandling i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna . Som nybliven medlem avkommissionen gick för första gångenin som medförslagsställare på kommissionens Iranresolution, somgav uttryck för kritik beträffande situationen för de mänskligarättigheterna i landet. Kommissionens särskilde representantmedgavs besöka första gången . har därefterstått som medförslagsställare -- senast vid kommissionens möte1994 -- till upprepade resolutioner som kritiserar bristen pårespekt för de mänskliga rättigheterna i . har ävensökt verka för att skall ratificera barnkonventionen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att i internationella sammanhangregelmässigt uppmärksammar och kritiserar de kränkningar avmänskliga rättigheter som förekommer i . Såväl i FN:sgeneralförsamling som i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna har även uttrycktstark oro över förekomsten i av summariska avrättningar,tortyr, politiska fängslanden, diskriminering och förföljelse,undertryckande av tanke-, åsikts- och religionsfriheten ochandra MR-brott. I båda dessa fora har också länge varitmedförslagsställare till resolutioner som kritiserar situationenavseende de mänskliga rättigheterna i Iran.Sverige uppmärksammar även på andra sätt situationen i . Iett uttalande med anledning av den iranskepastorn död uppmanade statsrådet att stärka skyddet för de mänskliga fri- ochrättigheterna. I uttalandet framhölls att dessa rättigheteromfattar bl.a. rätten att byta den egna religionstillhörighetensamt att rättigheterna är universella och inte får kränkas avnågon.Utskottet konstaterar att aktivt stöder systemet, iFN:s hägn, med länder- och s.k. tematiska rapportörer förövervakning av efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna iFN:s medlemsstater. För att undvika att undergrävarapportinstitutets relativa oavhängighet och förmåga att göraopartiska bedömningar avhåller sig från att försökastyra enskilda rapportörers arbete. Utskottet noterar dock attSverige, i enlighet med beslut av världskonferensen om demänskliga rättigheterna i , aktivt engagerat sigför att rapportörerna, liksom de övervakningskommittéer som ärknutna till de olika , särskilt skalluppmärksamma könstypiska kränkningar, som exempelvisdiskriminering, våldtäkter och övrigt våld mot kvinnor.Utskottet beklagar att ännu inte anslutit sig tillbarnkonventionen. är dock part till konventionerna ommedborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter, vilka ger ett starkt grundläggande, omän ej lika långtgående, skydd. Utskottet konstaterar att Sverigemycket aktivt arbetar för ökad anslutning till och förbättradefterlevnad av . stöder också aktivt dens.k. arbete med övervakning av barnetsrättigheter.Därmed betraktar utskottet motion U603 (v) yrkandena 1--3 sombesvarade.I anledning av motion U603 (v) yrkande 6 får utskottetkonstatera att stadgemässigt är förhindrad att tahänsyn till politiska eller andra icke-ekonomiska förhållandenvid sin långivning. Bristande respekt för de mänskligarättigheterna kan därför per se inte utgöra grund för bankensbeslut i utlåningsfrågor. Banken kan däremot ta hänsyn tillsådana förhållanden ifall 1) bristerna har betydande direktaekonomiska effekter, eller 2) åsidosättandet av de mänskligarättigheterna resulterar i bindade beslut, exempelvis införandeav ekonomiska sanktioner, av . Så länge dessakriterier inte uppfyllts och så länge landet uppfyller sinaåligganden gentemot banken har , enligt bankens stadgar,full rätt att låna från banken. Utskottet konstaterar isammanhanget att det lån på 250 miljoner USD som omnämns imotion U603 (v) var ett nödhjälpslån för återuppbyggnadsinsatserefter den stora jordbävningen i . Syftet med lånet varatt ge de drabbade tak över huvudet samt återställa skadadinfrastruktur inom jordbrukssektorn, t.ex.bevattningsanläggningar.Därmed betraktar utskottet motion U603 (v) yrkande 6 sombesvarat.Effektiva handelssanktioner mot skulle kräva ett brettinternationellt stöd. Utskottet noterar regeringens bedömningatt förutsättningarna för ett sådant stöd avseende sanktionervisavi saknas. Vid sidan av arbetet i FN för intedesto mindre en direkt och kritisk dialog med ombristen på mänskliga rättigheter och andra bekymmersamma problemi landet, t.ex. flyktingfrågan. Regeringens bedömning är enligtvad utskottet erfarit att denna kritiska dialog har störreförutsättningar att leda till resultat, än sanktioner. Utskottetfinner inte anledning att ifrågasätta denna bedömning. Utskottetkonstaterar att möjligheterna att på andra sätt styra svenskaföretags handelsrelationer med ett visst land är begränsade.Utskottets uppfattning är att en sådan styrning i allmänhetheller inte är önskvärd.Med det anförda betraktar utskottet motion U603 (v) yrkande 7som besvarat.8. ZigenareSammanfattning av motionernaDen zigenska folkgruppens utsatta situation tas upp i motionU641 (fp). I finns det dubbelt så många zigenare som detfinns svenskar, anförs det i motionen. De saknar ett egethemland, men även en värdig hemvist i många av de länder där delever. Övergrepp mot zigenare är vardagsnotiser i mångaeuropeiska stater; i vissa länder, sägs det i motion U641 (fp),anstiftas sådana direkt av de styrande eller tolereras i vartfall av dessa. Det är uppenbart, menar motionärerna, attzigenarnas i många länder speciella ställning motiverarsärskilda åtgärder för att stärka deras rättigheter.I motionen hänvisas till att bl.a. och påsenare tid har tagit initiativ för att uppmärksamma zigenarnaslevnadsförhållanden. I yrkande 1 föreslås att iEuroparådet tar initiativ till ett program för att stärkazigenarnas ställning och rättigheter i samtliga europeiskamedlemsstater. I yrkande 2 föreslås att bidrar till enuppföljning av den rapport om zigenarnas situation som iseptember 1993 avlämnades av ESK:s högkommissarie förminoritetsfrågor.BakgrundAntalet zigenare i världen beräknas uppgå till cirka tio--elvamiljoner. Närmare åtta miljoner zigenare finns i . Avdessa återfinns i sin tur drygt sju miljoner i Öst- ochCentraleuropa samt på . I alla staterna där utgörzigenarna en underklass med bl.a. hög analfabetism, kortlivslängd och stor barnadödlighet. Ett av år 1969utarbetat förslag med åtgärder syftande till att förbättrazigenarnas situation i medlemsländerna har i flertalet av dessastater inte haft stor praktisk genomslagskraft.Under historiens lopp har den zigenska folkgruppen utsatts förförföljelse och diskriminering. blevzigenarna, i likhet med judarna, föremål för den tyska nazismenssystematiska förintelsepolitik. I Syd- och föllmånga zigenare offer för massakrer som utfördes av inhemskafascister.Zigenarnas aktuella situation i har studerats av bl.a.organisationen för de mänskliga rättigheterna, har bl.a. konstaterat att övergreppen motzigenare i vissa östeuropeiska länder, t.ex. ochRumänien, ökat sedan dessa länders demokratiseringsprocessinleddes /90. Detta sammanhänger enligt Watch meddet faktum att etniska konflikter generellt tilltagit iintensitet i i takt med försvagningen av den hårdasociala kontroll som förknippades med de tidigarestatsapparaterna i dessa länder. I såväl som Rumänienhar den zigenska folkgruppen i många fall utsetts till syndabockför problem som har sin upprinnelse i samhällenas strävan attövergå til marknadsekonomi. I har zigenare åtalats föratt ha orsakat upplopp mellan etniska ungrare och rumäner.Helsinki Watch har vidare konstaterat, vad gäller vissa länder,att våld mot zigenare sällan föranleder åtal.Den zigenska världsunionens konferens i i september 1991utmynnade i fyra långsiktiga rekommendationer syftande till attbl.a. göra zigenarbefolkningen mer delaktig i resp. landspolitiska och ekonomiska system. var det angeläget attvärna om zigenarnas möjlighet att leva i enlighet med sin kulturoch sin historia, framhölls det i rekommendationerna.Konferensen utmynnade i en appell till alla europeiska stateratt erkänna zigenarna som en "transnationell etnisk minoritet".Zigenarnas, eller, som de också kallas, "romas", situation harvarit föremål för behandling i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. Zigenarnas förhållanden i olika europeiska staterhar också uppmärksammats av och övervägandenUtskottet konstaterar med beklagande att 1980- och 90-talensomvälvningar i försämrat förhållandenaför en stor grupp zigenare. En våg av nationalism ochfrämlingsfientlighet har drabbat folkgruppen. Även zigenarnasekonomiska och sociala situation har försämrats, vilket harinneburit att zigenare utgör en betydande andelav asylsökande och flyktingar.Som nämns i motion U641 (fp) fick ESK:s högkommissarie förnationella minoriteter 1993 uppdraget att göra en studie avzigenarnas situation. I egenskap av ordförandeland var Sverigepådrivande i denna fråga. Inom ramen för uppdraget planerasgenomförandet, , av ett särskilt seminarium omzigenska frågor, varvid mer konkreta förslag om åtgärder frånESK:s sida kan förväntas. Utskottet utgår från att motionärernasönskemål i yrkande 2 därmed torde ha goda förutsättningar attbli tillgodosett.Inom har zigenarnas förhållanden tagits upp av dekommittéer som ägnar sig åt mänskliga rättigheter, flykting- ochasylfrågor samt massmedia. beslutade ijanuari 1994 att publicera en rapport om zigenarnasförhållanden. har därtill fått iuppdrag att, i samarbete med Europeiska unionen, göraytterligare en studie om zigenarnas situation i det nya Europa.Vidare planeras, enligt vad utskottet inhämtat, en radintegrationsfrämjande åtgärder på det lokala planet inom ramenför s.k. kommunalkonferens.Utskottet noterar att de svenska beskickningarna i de aktuellaländerna i anmodades att sända inrapporter om zigenarnas situation. Rapporterna kommer enligt vadutskottet erfarit, tillsammans med andra analyser, att liggatill grund för fortsatt svenskt agerande inom ESK, Europarådetoch andra fora.Utskottet välkomnar dessa olika initiativ, som ligger i linjemed vad utskottet tidigare framhållit (bet. 1992/93:UU3) ombehovet att ägna ökad uppmärksamhet åt zigenarnas ofta utsattasituation. En förbättring av respekten för de mänskligarättigheterna generellt, inkl. respekten för den zigenskaminoritetens kulturella särart, hänger enligt utskottetsbedömning nära samman med de central- och östeuropeiskaländernas möjligheter att fortsätta och fördjupa dendemokratiprocess som påbörjats. Utskottet konstaterar attSverige genom bl.a. multilaterala biståndsinsatser söker stödjaden politiska och ekonomiska reformprocessen i dessa länder.Därmed betraktar utskottet motion U641 (fp) yrkandena 1 och 2som besvarade.9. UkrainaSammanfattning av motionenI motion U632 (fp) påpekas att spelat en viktig roll ihistorien för politiska och kulturella utveckling. I dagär med sina drygt 50 miljoner invånare och geografiskabelägenhet även en potentiellt betydelsefull geopolitisk buffertmellan två stormakter och , menarmotionären. Landet har också historiska band till och ären av våra närmaste grannar. I motionen påpekas att harupprättat diplomatiska förbindelser med och har ambassadi . Motionären föreslår att därutöver intensifierarsitt utbyte och samarbete med Ukraina.BakgrundDen antog det dåvarande ukrainska parlamentet ensuveränitetsdeklaration, som bl.a. slog fast ukrainska lagarsföreträde framför sovjetiska. Folkomröstningen om Sovjetunionensframtid gav dock i , liksom i de flestaövriga republikerna, ett klart resultat till förmån för fortsattunion. Tolkningen av valresultatet försvårades emellertid av attde ukrainska väljarna också godkände etttilläggsförslag, enligt vilket suveränitetsdeklarationskulle ligga till grund för deltagande i unionen.Ukrainas tvekan var en av de viktigaste orsakerna till presidentGorbatjovs misslyckande att få till stånd ett nytt unionsavtal.Det ukrainska parlamentet beslöt att skjuta uppbehandlingen av det föreslagna unionsavtalet till dess attUkraina antagit en ny konstitution.Kuppförsöket i 19--fick till följd attUkraina, i likhet med flera andra f.d. sovjetiska republiker,förklarade sig självständigt . Självständighetenbekräftades vid en folkomröstning . Parlamentetstalman valdes till president. Den 7--8 december1991 träffade Kravtjuk en överenskommelse med Rysslandspresident och den vitryska ledaren om attbilda Oberoende staters samvälde, OSS, vilket innebar attSovjetunionen slutgiltigt upplöstes.Sverige var ett av de första länderna som erkände detsjälvständiga och var tidigt på plats med diplomatiskrepresentation i . förbereder för närvarandeöppnande av sin ambassad i Stockholm.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att ett vittförgrenat nät av kontakteroch samarbetskanaler redan har etablerats mellan ochUkraina. En betydande del av samarbete med Ukrainasyftar till att förbättra kärnsäkerheten. utlovadeSverige ett bidrag på 1,5 miljoner USD till ett internationelltcentrum för kärntekniker i . Avsikten är att ge nyaarbetsuppgifter åt experter på kärnvapen och andramassförstörelsevapen. Centret förväntas kunna inleda sinverksamhet . () samtStatens kärnkraftinspektion (SKI) har enligt vad utskotteterfarit goda myndighetskontakter på sina resp.verksamhetsområden.Sverige har också lämnat visst stöd till uppbyggnadengenerellt av myndigheter och institutioner i det självständigaUkraina. Ukrainska diplomater har bl.a. deltagit i utbildning iSverige. Svenskt bistånd till kanaliseras i viss månäven via multilaterala organisationer.Handelsförbindelserna mellan och utvecklas irelativt snabb takt, om än från ett lågt utgångsläge. Under 1993närmare fördubblades den svenska exporten till . Enligtvad utskottet har inhämtat bedöms förutsättningarna för enfortsatt ökning av handeln som goda, särskilt när de rättsligaramarna kommer på plats. Ett utkast till handelsavtal harparaferats och förhandlingar om investerings- samtdubbelbeskattningsavtal fortsätter. En svensknäringslivsdelegation besöker . Deukrainska parlamentsvalen övervakades av bl.a.ledamöter från riksdag.Utskottet noterar vidare att ett flertal svenska kultur- ochinformationsaktiviteter har genomförts det senaste året.Intresset för Sverigeinformation är betydande i ochfaktablad samt en historisk översikt över de svensk-ukrainskaförbindelserna är under utarbetande.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att aktivtfördjupa kontakterna och samarbetet med Ukraina.Därmed betraktar utskottet motion U632 (fp) som besvarad.10. KrimtatarerSammanfattning av motionenI motion U621 (m) redovisas utförligt krimtatarernas brokigahistoria. Det är enligt motionären det folk som drabbats hårdastav deporteringar och folkomflyttningar i . Med denslutgiltiga deportationen utplånades alla spår avtatarerna på . Den spontana återflyttning till somdärefter ägt rum har överlag mötts av negativa reaktioner.Krimtatarernas situation har enligt motionären ytterligareförvärrats . Attityden till bosättningar harhårdnat och alla tecken tyder på att krimtatarerna kommer attmötas av ett upptrappat våld. I motionen begärs att ilämpliga internationella sammanhang skall påtala krimtatarernasrätt att återvända till sin hembygd.BakgrundKrims status har utgjort en av de besvärligaste politiskafrågorna för det självständiga . Majoriteten av halvönsbefolkning är ryssar, men där finns också ukrainare och, sompåtalas i motionen, en växande grupp krimtatarer. Mycket avdagens problem har sina rötter i det förhållandet att NikitaChrusjtjov , efter några årtiondens självstyre, gav detdå mest av ryssar befolkade i gåva till den ukrainskasovjetrepubliken på 300-årsdagen av anslutning tillTsarryssland.En folkomröstning gav till resultat att Krimstidigare status som autonom republik återupprättades. I maj 1991beslöt Krimparlamentet att förklara självständigt underförutsättning att självständigheten bekräftades i enfolkomröstning. anordnades -- av Ukrainaicke accepterade -- presidentval på varvid med löften om starkare band och en möjlig återföreningpå sikt med .