bet · GH01UbU12 · 1994-05-19 00:00:00 — Utskottet noterar isammanhanget att, enligt vad utskottet under hand har erfarit,har överlämnat inkomna förslag om forskninginom risk-, säkerhets- och sårbarhetsområdet till närmastberörda strategiska forskningsstiftelse.Högskolan i skulle enligt motion 1993/94:Ub69(c, m) kunna utgöra ett naturligt centrum förskogsindustriell forskning och utbildning. Motionärernaredovisar mycket goda förutsättningar för detta och framhålleratt de värmländska naturtillgångar som kan nyttjas i denskogsrelaterade industrin bör tas till vara. En samverkan inomdenna sektor i ett skogsindustriellt nätverk för FoU-insatserskulle utan tvekan betyda en regional stimulans av storstrategisk betydelse och är en nationell angelägenhet, heterdet i motionen.Utskottet erinrar om att statsmakterna beslutadeom riktlinjer för den innevarande budgetperioden beträffandeforskningsresurserna, däri inbegripet resurser förskogsforskning (prop. 1992/93:170, bet. UbU13 och 15, rskr. Det ankommer på berörda högskolor att medtillgängliga resurser organisera verksamheten på det sätt somde finner mest ändamålsenligt för att tillgodose skilda behov.Utskottet har i det föregående, liksom regeringen, framhållitdet angelägna i att högskolorna och näringslivet etablerarsamarbete när det gäller forskning och utveckling. Det är desamarbetande parterna som har att söka ekonomiskt stöd försådan verksamhet hos anslagsgivande organ, såväl offentliga somenskilda. Något uttalande om sådant stöd förspeciella projekt bör inte komma i fråga, anser utskottet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen.2.2 Högre utbildning och forskning i länI finns ett universitet och tolv andrastatliga högskolor, nämligen , (), Kungl. Tekniska högskolan (KTH),, , kommunikations- och reklamutbildning (somdock går samman med ),i , , Kungl. i , i (LHS), i och iStockholm. Den sammanlagda omfattningen motsvarar innevarandebudgetår drygt 37 000 helårsstudenter.Lärosätena är alla belägna i eller har dock ca 330 helårsstudieplatserförlagda till olika kommuner på . KI har en betydandedel av sin verksamhet förlagd till . KTH bedriveringenjörsutbildning i flera kommuner, bl.a. ochSödertälje. LHS har en mindre del av verksamheten lokaliseradtill Södertälje.Under de senaste tio åren har så gott som årligenbehandlat förslag i motioner om att bygga ut den högreutbildningen i och därvid förlägga sådanutbildning till den södra delen av länet. Även omlokaliseringav befintlig utbildning från i Frescatitill den har aktualiserats i motioner.Bakgrunden till förslagen har varit att de statligahögskoleenheterna i har sin huvudsakliga verksamhetpå norra sidan av , vilket skapat en inomregionalobalans. Motionärerna har påtalat den låga genomsnittligautbildningsnivån hos befolkningen i de södra länsdelarna samtbehovet av tillgång på välutbildad personal för att stimulerautvecklingen i näringslivet i dessa områden. Efter förslag ibetänkandet UbU 1986/87:31 (rskr. 1986/87:352) gav riksdagenregeringen som sin mening till känna att en förutsättningslösutredning borde göras av frågan om den framtidahögskoleutbildningen bl.a. i södra delen av län.Den av begärda utredningen redovisadesina bedömningar och förslag i ett betänkande (Ds 1989:33)rörande södra delen av . Utredaren föreslog enkraftig förstärkning, i olika former, av högskoleutbildningenpå . Till räknade han följande sju kommuner:Botkyrka, , , , , ochTyresö. Utbyggnaden borde ske inom den högskoleorganisation somredan fanns i länet och inriktas på nya kombinationer överexisterande ämnesgränser. universitets utbildning påSödertörn, jämte KTH:s del i eventuella gemensammautbildningar, borde få en volym om minst 1 500årsstudieplatser, vilket för del borde ske genomomlokalisering till av en del av den befintligaverksamheten i . Huvuddelen borde enligt utredningenförläggas till Haninge.I budgetpropositionen år 1990 (prop. 1989/90:100 bil. 10 s.193) anförde utbildningsministern att han anslöt sig tillförslaget om koncentration till och att en riktpunktför den fortsatta planeringen borde vara att universitetetsutbildning på , inklusive de delar som KTH kunde kommaatt medverka i, inom ramen för då tillgängliga resurser /93 skulle omfatta ca 500 årsstudieplatser.Med anledning av vad utbildningsministern anfört och avförslagen i flera motioner med olika inriktning uttaladeutskottet att inte borde fatta något beslut omomfattningen av sådan högskoleutbildning som Stockholmsuniversitet och KTH skulle förlägga till de södra länsdelarna.Det borde nämligen enligt utskottet ankomma på de berördahögskoleenheterna att själva pröva vilken högskoleutbildningsom kunde förläggas till (bet. 1989/90:UbU18).Riksdagen ställde sig bakom vad utskottet anfört.Med hänvisning till detta ställningstagande avslogs vidpåföljande då väckta motioner om utbyggnad avhögskoleutbildningen på (bet. 1990/91:UbU12).När motsvarande motionsyrkanden behandlades vid 1992/93 årsriksmöte hänvisade utskottet till vad utbildningsministernanfört i propositionen Högre utbildning för ökad kompetens(prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363) angående behovetav olika former av decentraliserad utbildning ochdistansutbildning samt om universitetens och de tekniskahögskolornas särskilda ansvar i detta avseende. I nämndaproposition föreslog regeringen att det i utbildningsuppdragettill för den förestående treårsperiodenskulle ingå att skulle anordna utbildningmotsvarande minst 275 helårsstudenter i anslutning i . Utskottet, som noteradedetta, förutsatte att regeringen noga följer utvecklingen närdet gäller högskoleutbildning på och avstyrktemotionsyrkandena om tillkännagivande. beslutadeenligt utskottets förslag.Stockholms universitet framförde i sin anslagsframställningför /95 intresse av att en fortsatt utbyggnad avgrundläggande högskoleutbildning i förläggsutanför Frescatiområdet. Mot bakgrund av detta gavutbildningsministern i uppdrag åt en sakkunniginom att utföra en förstudie rörandemöjligheterna att samlokalisera viss högre utbildning iStockholm till ett nytt campus. I direktiven för uppdraget, somskulle vara slutfört , framhölls attförstudien borde belysa de akademiska, pedagogiska,administrativa, resursmässiga och lokaliseringsmässigaaspekterna på ett sådant campus. Alternativalokaliseringsmöjligheter borde belysas, varvid närhet tilluniversitet och högskolor i skulle beaktas.Redovisning av kostnader samt förslag till finansiering skullevidare lämnas.Förstudien redovisades i rapporten förmångfald. Utredaren föreslår där att ett nytt universitet elleren fristående myndighet med uppgift att beställa utbildninginrättas. Enligt förstudien bör campus antingen lokaliserastill innerstaden, och då i City eller på , ellerutformas som ett mer traditionellt campus och lokaliseras tillKvarnholmen i kommun.I propositionen lägger regeringen nu fram förslag om en nyuniversitetsstruktur i södra . Det finns enligtregeringens mening skäl att förutsätta att behovet av högreutbildning kommer att fortsätta att öka. En framtida expansionmåste därför också ske i , anför regeringen.Jämfört med övriga län gäller för Stockholmatt andelen högskoleutbildade i arbetskraften är högreän riksgenomsnittetatt antalet sökande till universitet och högskolor iStockholms län har varit extremt stortatt andelen högskolenybörjare är lägre än riksgenomsnittetatt antalet ungdomar inte minskar likamycket i som i resten av landetatt utbudet av kurser för fortbildning och vidareutbildningär bra, men på bekostnad av ungdomsutbildningen vilket medförten stark konkurrens bland ungdomsstudenterna.Den fortsatta utbyggnaden bör enligt regeringen ske på ettsådant sätt att huvudstadens naturliga styrka kan tas tillvara. Utöver de skäl som låg till grund för att ge uppdraget omförstudien framhåller regeringen att har ett uniktläge i den nya som avtecknar sig efterÖsteuropas frigörelse. Mot den bakgrunden är det viktigt attStockholm som nod i Östersjösamarbetet får en sådan tyngd attde befolkningsmässigt starkare konkurrenterna, bl.a. S:tPetersburg, kan balanseras också när den ryska ekonominåterhämtat sig, heter det i propositionen (s. 57).Den nya universitetsstruktur för södra somföreslås i propositionen avses få ett brett utbildningsutbudoch en profilerad men ämnesmässigt bred forskning ochforskarutbildning. En struktur uppbyggd kring tre tyngdpunktermed inriktning på humaniora, samhällsvetenskap och kulturrespektive medicin och vård samt teknik bör eftersträvas.Styrelsen för bör enligt regeringen fåansvaret för att vid sidan av sin nuvarande verksamhet iFrescati leda en ny Söderstruktur. avses få tvåskilda utbildningsuppdrag och takbelopp. Grundutbildningen inomSöderstrukturen finansieras på samma sätt som annangrundläggande högskoleutbildning. Det rör sig dels om denexpansion som redan beslutats för , delsom omfördelningar inom , anför regeringen. Förforskningen vid den nya universitetsdelen bör entvärvetenskaplig forskningsorganisation inrättas. Någotslutligt ställningstagande i fråga om lokalisering avverksamheten bör enligt regeringen inte göras på det härstadiet.Tre motioner tar upp frågan om behovet av utbyggnad avhögre utbildning och forskning i Stockholmsregionen.Enligt motion 1993/94:Ub63 (m) är det inte självklart attStockholmsregionen bör få ett tredje universitet (utöver de tvåi och ). är inte den ort somär den naturliga för utbyte med tidigarekommuniststater eller med de baltiska länderna. , ochLinköping ligger bättre till, anför motionärerna. Någongenomgripande analys av vad som är den för landet lämpligastestrukturen för universitetsväsendet har inte genomförts.Motionärerna anser det inte osannolikt att det vore bättre attbygga ut de tidigare universitetsfilialerna.I motionerna 1993/94:Ub81 och 1993/94:Ub82 (båda s), som idenna del är likalydande, anförs tvärtom att det behövs ensnabb utveckling av högre utbildning och forskning iStockholmsregionen (yrkande 1 i båda motionerna). Regeringensförslag innebär enligt dessa motionärer att trots att frågan omlokalisering och organisation forceras fram, skjuts ökningen avantalet platser på ett olyckligt sätt.Stockholmsregionen skall också ha sin del avden ökning av den högre utbildningen som sker, anför de.Utskottet konstaterar att regeringens förslag om en nyuniversitetsstruktur i södra just har sin grund ibedömningen att utbildningen i måsteexpandera, men inte kan göra det i . Utskottet delardenna bedömning och anser därför att bör avslå motion1993/94:Ub63. Vidare vill utskottet påminna om att dentreårsbudget som antogs för den grundläggandehögskoleutbildningen vid förra innebär att anslagenför grundutbildning ökar vid med ca 14miljoner kronor /95 och med ytterligare ca 6miljoner kronor /96. Vid KTH är ökningen drygt23 /95 och drygt 8 miljonerkronor /96 (prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr.363). Mot den bakgrunden anser utskottet att någottillkännagivande i enlighet med motionerna 1993/94:Ub81 yrkande1 och 1993/94:Ub82 yrkande 1 inte är befogat, varför riksdagenbör avslå även dessa.Riksdagen informeras i propositionen även om de diskussionersom initierat med de konstnärligahögskolorna i , angående en eventuell samlokaliseringav dessa. Det konstnärliga rektorskonventet har i principställt sig bakom tanken. Regeringen konstaterar i anslutningtill synpunkter som har framförts av det konstnärligarektorskonventet att en samlokalisering till en central platsinom med fortsatt goda möjligheter till närakontakter med olika kulturinstitutioner skulle få positivaeffekter inom de pedagogiska, konstnärliga, kulturpolitiska ochadministrativa områdena. Den avsedda samlokaliseringen innebärinte någon ändring av högskolornas ställning som självständigahögskolor.En samlokalisering är enligt regeringen möjlig att genomförai anslutning till de lokaler som och förfogar över. går det att samla allakonstnärliga utbildningar utom till dettaområde. En samlad lokalisering också av konstnärlig utbildningtill södra tillsammans med annan utbildningframstår dock enligt regeringen som ett attraktivt alternativ.Regeringen begär i propositionen bemyndigande att vidtaförberedelseåtgärder för etablering av en nyuniversitetsstruktur i . Ytterligareanalyser bör genomföras innan detaljerade ställningstagandengörs till den nya universitetsstrukturen. Preciseringar börsålunda enligt regeringen göras när det gällerverksamhetens inriktning och omfattninglokalbehovlokaliseringar samt förutsättningarna för att tillgodosedessa med goda kommunikationerbehov av förbättringar av infrastrukturen för att uppnå engod funktion och arbetsmiljö i den nya universitetsstrukturenSöderstrukturens organisation inkl. nya alternativa formerför styrning och ledningkostnader och finansiering för strukturen.Regeringen har tillsatt en organisationskommitté föratt förbereda etableringen av den nya universitetsstrukturenoch samlat utreda vissa andra frågor rörande lokalförsörjningenför högre utbildning i . I avvaktan på riksdagensställningstagande har regeringen uppdragit åtorganisationskommittén att ta fram ytterligare planerings- ochbeslutsunderlag (dir. 1994:34).Socialdemokraterna anför i kommittémotionen 1993/94:Ub74 (s)yrkande 6 att frågan om omfattning, inriktning och lokaliseringav högskoleutbildning på måste få en samordnad ochlångsiktig lösning. Ärendet måste beredas på sedvanligt sätt,varför motionärerna avvisar tanken på att nu enbart tillsättaen organisationskommitté. I stället förordar de en utredning,som skall vara mera förutsättningslös i lokaliserings- ochorganisationsfrågor än vad regeringen förordat, men inriktas påhögskoleutbildning på (yrkande 8). Utredningen måsteenligt motionärerna få en bred sammansättning medparlamentariskt inslag från regionen men också med företrädareför nationella intressen och intressenter från de olika berördahögskoleenheterna. Det av regeringen begärda bemyndigandetavstyrks också i motionerna 1993/94:Ub81 (s) yrkande 5 och1993/94:Ub82 (s) yrkande 5. I båda motionerna föreslås enutredning med parlamentariskt inslag från regionen med uppdragatt lägga fram förslag om den framtida högre utbildningen påSödertörn (yrkande 3 i båda motionerna).I kommittémotion 1993/94:Ub64 (v) yrkande 9avvisas också förslaget om en organisationskommitté. Frågan böråterföras till regeringen för förnyad prövning och beredning iöppna former, innan tar slutgiltig ställning, ansermotionärerna.I motion 1993/94:Ub59 (c) yrkande 3 tillstyrks förslaget omen organisationskommitté, som enligt motionärerna bör innehållaföreträdare för och övriga berördahögskolor samt landsting.Enligt motion 1993/94:Ub723 (s), som väcktes och alltså innan propositionen lagts fram, åvilardet att gemensamt utforma ettplaneringsorgan för den högre utbildningen. Aktivt intressefinns från kommuner, landsting, näringsliv och fackligaorganisationer, men det krävs medverkan även från statligthåll. Frågan om styrning av och parlamentariskt inflytande överden högre utbildningen i behöver enligtmotionärerna utredas, med syfte att skapa ett sådant gemensamtplaneringsorgan.Ett flertal motionsyrkanden innehåller förslag tilltillkännagivanden om att högskoleutbyggnaden bör förläggas tillSödertörn. Motionerna 1993/94:Ub59 (c) yrkande 1 och1993/94:A456 (s) yrkande 7 tar upp förslaget som framförts aven utredning inom att staten ochlandstinget gemensamt skulle bilda en stiftelse,Universitetscenter vid . har i politiskenighet beslutat satsa som en grundplåttill universitetscentret, framhålls det i den förstnämndamotionen. Centret skulle fungera som stöd ochparaplyorganisation för all akademisk utbildning och forskningvid . De satsningar som redan har gjorts vid iHuddinge men också i , och börutvecklas vidare, enligt motionerna 1993/94:Ub59 (c) yrkande 2,1993/94:Ub77 (fp) yrkande 1, 1993/94:Ub81 (s) yrkande 2 och1993/94:Ub82 (s) yrkande 2. I de fyra motionerna sägs atttyngdpunkten för den utbyggda högskoleutbildningen i södraStorstockholm bör ligga i samt vidare att Kvarnholmeninte är en lämplig lokaliseringsort. I motion 1993/94:Ub66 (m)sägs att det i de fyra nämnda Södertörnskommunerna finns välfungerande högskoleenheter, som kan utgöra den kompletterandeuniversitetsstruktur som behöver. Vad gällerde konstnärliga utbildningarna kan , som ett möjligtlokaliseringsalternativ, utgöra ett komplement till denetablerade nätverksstrukturen i den södra länsdelen.I fyra motioner från allmänna motionstiden -- 1993/94:Ub622(s), 1993/94:Ub672 (fp), 1993/94:Ub700 (c) och 1993/94:A455 (s)yrkande 5 -- föreslås att ett nytt universitet skall inrättaspå . En kraftig ökning av antalet högskoleplatser påSödertörn begärs i motion 1993/94:T214 (fp) yrkande 4, ocksåväckt under allmänna motionstiden.Värdet av ett nytt Östersjöuniversitet framhålls i motion1993/94:Ub67 (m). Det bör organiseras och förläggas så att detuppfyller högsta internationella krav, och motionären anser attdet vore en fördel om det kunde få en annan huvudman än staten(yrkande 1). Ett Östersjöuniversitet på internationell toppnivåpå kommer också att stärka södra delargenom samarbete med näringslivet och med befintliga ochframväxande högre utbildningar i södra ,anför motionären (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av propositionen och motionernaanföra följande.Omfattning, inriktning och lokalisering av högskoleutbildningi södra är en fråga som behöver få en samordnadoch långsiktig lösning. Utskottet utgår från att regeringen idet fortsatta beredningsarbetet prövar de synpunkter somframförts från bl.a. företrädare för landsting och kommuner iregionen. Enligt utskottets mening tillgodoses detta bäst genomatt den organisationskommitté som skisseras i propositionen ochsom tillsatts (dir. 1994:34), fått en bred regionalpolitisk förankring. Liksom regeringen anser utskottet att intenågon eller några av de lokaliseringsorter som nämnts börförordas på det här stadiet. Utskottet, som utgår från attregeringen återkommer till innan slutligt beslut iärendet fattas, föreslår att lämnar regeringen detbegärda bemyndigandet att vidta förberedelseåtgärder företablering av en ny universitetsstruktur i Stockholmsområdet.Därmed avstyrker utskottet motionerna 1993/94:Ub59 yrkandena 1,2 och 3, 1993/94:Ub64 yrkande 9, 1993/94:Ub66, 1993/94:Ub67yrkandena 1 och 2, 1993/94:Ub74 yrkandena 6 och 8 i denna del,1993/94:Ub77 yrkande 1, 1993/94:Ub81 yrkandena 2, 3 och 5,1993/94:Ub82 yrkandena 2, 3 och 5, 1993/94:Ub622,1993/94:Ub672, 1993/94:Ub700, 1993/94:Ub723, 1993/94:T214yrkande 4, 1993/94:A455 yrkande 5 och 1993/94:A456 yrkande 7.När det gäller anordnandet av utbildning i anslutning tillNovum bör universitets utbildningsuppdrag förnästa år utökas från 275 till 550 helårsstudenter, enligtmotion 1993/94:Ub59 (c) yrkande 4. Detta skulle ge plats förnya kurser , med inriktning på naturvetenskap och valdasamhällsvetenskapliga ämnen.Utskottet anser inte att bör ta initiativ tilländring av det utbildningsuppdrag som givits efter riksdagensbeslut (prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. 363)och som avser treårsperioden /94--1995/96. Motionsyrkandetavstyrks.I motion 1993/94:A456 (s) yrkas att skall begäraförslag från regeringen om stöd för inrättande av vissacentra vid , nämligen ett centrum för fördjupadforskarutbildning för central- och östeuropeiska forskare(yrkande 8) samt ett centrum för kommunikation, kognition ochlogistik (yrkande 9). Båda förslagen -- som togs upp imotionsyrkanden även vid föregående -- har enligtmotionärerna förts vidare i utredningar inom ochhos berörda parter. När det gäller det förstnämnda pekarmotionärerna på ansvar för att de central- ochösteuropeiska länderna får rimliga möjligheter att utvecklaegna forskningscentra av hög kvalitet. Skälen för centrum förkommunikation, kognition och logistik har stärkts väsentligtsedan förra året, anser de och åberopar den pågåendeutvecklingen av högre utbildning och forskning vid samten tidningsartikel av universitetskanslern ochgeneraldirektören för VHS om informationsteknologins betydelse.Utskottet hänvisar till beslut attavslå motsvarande yrkanden (bet. 1992/93:UbU15, rskr. Omcentrum för fördjupad forskarutbildning för central- ochösteuropeiska forskare anförde utskottet (s. 106) attfördelningen av medel för samarbete med Central- och Östeuropaär en fråga för de enskilda universitetens och högskolornasprioriteringar samt för de myndigheter som har att fördelamedel för samarbetet med . Möjligheternaatt realisera planerna på centrum för kommunikation, kognitionoch logistik får prövas av de berörda högskolorna,myndigheterna och företagen inom ramen för tillgängliga anslag,anförde utskottet (s. 90). Utskottet står kvar vid denuppfattningen. Genom tillkomsten av de två stiftelserna förstrategisk forskning inom naturvetenskap, teknik och medicinrespektive miljö samt av donationen till Riksbankensjubileumsfond för kulturvetenskaplig forskning har ytterligareekonomiskt utrymme skapats för att stödja angelägen ochkvalificerad verksamhet inom forskning och forskarutbildning.Det ankommer emellertid inte på eller regeringen attange hur dessa stiftelser skall fördela de medel de förfogaröver. Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1993/94:A456 yrkandena 8 och 9.I motion 1993/94:Ub59 (c) yrkande 5 sägs att det finns stortbehov av en vidare decentralisering av högskoleutbildningen iStockholms län. Det bör ske genom att högskolekurser i ökadutsträckning läggs ut från lärosätena, så att nätverk kanskapas med orter som , , , ochNynäshamn. Regeringen bör uppdra åt att isamverkan med berörda högskolor och kommuner planera en sådandecentralisering, anser motionärerna.Utskottet erinrar om att vid föregående riksmöteanslöt sig till vad utbildningsministern anfört om vikten avolika former av decentraliserad utbildning ochdistansundervisning och om det ansvar som faller påuniversiteten och de tekniska högskolorna i detta sammanhang(bet. 1992/93:UbU14 s. 55). Utskottet anser inte att ansvaretnär det gäller bör överflyttas pålänsstyrelsen. Däremot har länsstyrelserna i samtliga län tilluppgift att anlägga en helhetssyn på utbildningssystemet i ettregionalt utvecklingsperspektiv och att förse universitet ochhögskolor med planeringsunderlag. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslår motion1993/94:Ub59 yrkande 5.Arbetet med dels den nya universitetsstrukturen, delslokalfrågorna för de konstnärliga högskolorna och vissa andralokalförsörjningsfrågor i kräver ett mycketstort mått av koordination för att gynnsamma ekonomiska ochfunktionella villkor för de berörda myndigheternas del skallkunna uppnås, anför regeringen. Därför förordas i propositionenen särskild tillfällig beslutsordning för samordning av vissalokalförsörjningsfrågor i . Den innebär attregeringen vill få möjlighet att avvika från den eljestgällande principen om myndigheternas ansvar förlokalförsörjningen. Detta är enligt regeringen nödvändigt föratt hanteringen av lokalfrågorna i området skall bliändamålsenlig.Socialdemokraterna föreslår i motion 1993/94:Ub74 (s) yrkande7 att skall avslå regeringens förslag. I motionenkonstateras att ansvaret för befintlig verksamhet och desslokalisering i huvudsak ligger hos berörda högskolor. Även imotionerna 1993/94:Ub77 (fp) yrkande 2, 1993/94:Ub81 (s)yrkande 4 och 1993/94:Ub82 (s) yrkande 4 anförs kritik motregeringens förslag om en särskild beslutsordning.Utskottet noterar att fullständig enighet inte råder bland dekonstnärliga högskolorna om värdet av en samlokalisering.Regeringen har emellertid redovisat tungt vägande skäl för attavvika från den grundläggande principen om varjehögskolestyrelses ansvar för sin lokalförsörjning. Risken äruppenbar att de vinster för den samlade högskoleverksamhetensom regeringen vill uppnå, kan spolieras om beslutsfattandetinte kan ske samordnat.