bet · GI01FöU2 · 1994-11-29 00:00:00 — bort ha följandelydelse:Såsom motionären i motion Fö10 (c) påpekat föreslogCFL-utredningen att ersättning skulle utgå till de borgerligakommunerna och de kyrkliga kommunerna och stiften enligt sammaersättningsnorm.Utskottet finner det mot denna bakgrund anmärkningsvärt att delokala kyrkliga kommunerna liksom stiftssamfälligheterna enligtlagförslaget inte får ersättning för sinaberedskapsförberedelser på samma sätt och efter samma principersom föreslås gälla för de borgerliga kommunerna. Även dekyrkliga kommunerna och stiftssamfälligheterna får såsommotionären exemplifierar ökade uppgifter som motiverar attersättning utbetalas även till dem. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motion Fö10 (c) bör bifallas och 2kap. 6 § lagen om civilt försvar ändras så att den ersättningsom enligt propositionen skall utgå till kommuner även skallkunna utbetalas till kyrkliga kommuner och stiftssamfälligheter.I likhet med vad som genomförts beträffande de borgerligakommunerna får därefter förhandlingar föras mellan berördaparter rörande ersättningens storlek.dels att utskottets hemställan i moment 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande ersättningsskyldighet för statenatt med anledning av propositionen och med bifalltill motion 1994/95:Fö10 antar regeringens förslag till lag omcivilt försvar såvitt avser 2 kap. 6 § med den ändringen attparagrafen erhåller följande såsom Reservanternas förslagbetecknade lydelse. 2 kap.6 §Regeringens förslag Reservanternas förslagStaten skall betala ersättning till kommunerna för kostnadernaför beredskapsförberedelserna enligt detta kapitel. Ersättningenskall bestämmas med utgångspunkt i varje kommuns utsatthet ochrisker i krig. Vad i första stycket stadgas skall äga motsvarande tillämpning på kyrkliga kommuner och stiftssamfälligheter.Staten skall betala ersättning till landstingen förkostnaderna för sådan utbildning som utgör ett led iberedskapsförberedelserna.Ersättningarna bestäms och betalas ut av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer.2. Krav på svenskt medborgarskap m.m. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 16börjar med "Det är" och slutar med "sådan lag" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening föreligger det risk att den i 9 kap.2 § i förslaget till lag om civilt försvar intagna bestämmelsenkan tolkas på sådant sätt att människor som av olika orsakeranses inte önskvärda beläggs med yrkesförbud. Bl.a. måsteberörda befattningshavares pålitlighet från säkerhetssynpunktbedömas utan vägledning av personalkontroll enligtpersonalkontrollkungörelsen eftersom denna inte avses görastillämplig vid kommuner och landsting. Nämnda pålitlighetskravfinns visserligen uppställt också i 9 kap. 1 § andra stycket3., som övertagits från de föreskrifter som gällersäkerhetsskyddet vid statliga myndigheter. Enligt utskottetsmening bör man mot bakgrund av vad anförts dock inteåterupprepa kravet i en helt ny bestämmelse. När det gällerkravet på svenskt medborgarskap vill utskottet i likhet medmotionären framhålla att detta kan framstå som en allvarlig ochorimlig inskränkning av utländska medborgares rättigheter iSverige.Enligt propositionen ser en utredning() överpersonalkontrollförfarandet liksom frågan om lagreglering avsäkerhetsskyddet hos myndigheter m.m. Resultatet av dettautredningsarbete kan leda till att ett förslag om en ny lag omsäkerhetsskydd kommer att föreläggasriksdagen. Enligt utskottets mening bör i avvaktandärpå inte nu anta ifrågavarande, för varje berörd enskildsanställningsförhållanden avgörande lagbestämmelse.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion Fö8(mp) bör bifallas och propositionen avslås såvitt gäller 9 kap.2 §.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande krav på svenskt medborgarskap m.m.att med bifall till motion 1994/95:Fö8 avslårregeringens förslag till lag om civilt försvar såvitt gäller 9kap. 2 § samt beslutar att 9 kap. 3 § i förslaget skallbetecknas 9 kap. 2 §.Propositionens lagförslag 2.1 Förslag till lag om civilt försvarBilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 12.2 Förslag till lag om ändring i brottsbalkenBilaga 1Bilaga 12.3 Förslag till lag om ändring i räddningstjänstlagen(1986:1102)Bilaga 1Bilaga 1Bilaga 12.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1953:771) om skyddför vissa internationella sjukvårdsbeteckningar och förcivilförsvarets internationella känneteckenBilaga 12.5 Förslag till lag om ändring i förfogandelagen (1978:262)Bilaga 12.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:1004) omskyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl.att delta i totalförsvarsplaneringenBilaga 1Bilaga 12.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1923:116) omhundskattBilaga 12.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1942:335) omsärskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m.Bilaga 12.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:309) ombehörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa målBilaga 1Bilaga 1Bilaga 12.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:435) omöverlastavgiftBilaga 12.11 Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1973:1176)Bilaga 12.12 Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen(1975:1410)Bilaga 12.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifterBilaga 12.14 Förslag till lag om ändring i (1987:10)Bilaga 12.15 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387)Bilaga 12.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:217) om skyddför samhällsviktiga anläggningar m.m.Bilaga 12.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl.Bilaga 1Socialförsäkringsutskottets yttrande1994/95:SfU3yBilaga 2Totalförsvarsplikt m.m.Till försvarsutskottetFörsvarsutskottet har beslutat beredabl.a. socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överpropositionerna 1994/95:6 Totalförsvarsplikt och 1994/95:7 Lagom civilt försvar inom utskottets beredningsområde.Utskottet begränsar sitt yttrande till följande lagförslag somtillhör utskottets beredningsområde: lagförslagen 2.10, 2.14,2.15, 2.24 och 2.27 i proposition 1994/95:6 och lagförslagen2.13 och 2.17 i proposition 1994/95:7.Utskottet yttrar sig också över motion 1994/95:Fö7 av AnnikaNordgren m.fl. (mp) som berör lagförslag 2.17 i proposition1994/95:7.Utgångspunkter för utskottets bedömningI de följdändringar som föreslås påsocialförsäkringsutskottets område används till övervägandedelen uttrycket "tjänstgöring enligt lagen (1994:000) omtotalförsvarsplikt" eller liknande. Av avgörande betydelse förutskottets bedömning är därför vilka personer som kommer attomfattas av detta begrepp, och utskottet vill inledningsvis göranågra kommentarer om förslagen till lag om totalförsvarspliktoch lag om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt ellercivilplikt med längre grundutbildning samt deövergångsbestämmelser som föreslås till dessa lagar.Lagen om totalförsvarsplikt föreslås ersättavärnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst,lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. och lagen(1984:272) om skyldighet för civilförsvarspliktiga atttjänstgöra utanför civilförsvaret. Lagen ersätter också vissabestämmelser i civilförsvarslagen (1960:74). Civilförsvarslagenupphävs dock först genom den i proposition 1994/95:7 föreslagnalagen om civilt försvar, som inte kommer att regleraplikttjänstgöring.Enligt förslaget till lag om totalförsvarsplikt fullgörs sådanplikt som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt.Civilplikt kan fullgöras med antingen längre grundutbildning än60 dagar eller kortare grundutbildning om högst 60 dagar.Genom övergångsbestämmelser "översätts" begrepp inom nuvarandesystem till begrepp inom det nya systemet. Beträffande lagens 4och 5 kap. (Fullgörande av värnplikt och civilplikt samtGemensamma bestämmelser för värnplikten och civilplikten) angesi punkt 14 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna att äldrebestämmelser om tjänstgöringen gäller för dem som vid lagensikraftträdande har påbörjat utbildning enligt värnpliktslagenm.fl. lagar.Övergångsbestämmelserna tycks enligt sin ordalydelse innebäraatt fr.o.m. själva tjänstgöringsskyldighetenregleras endast i lagen om totalförsvarsplikt. Detta motsägsemellertid av vad som anges i den allmänna motiveringen iproposition 1994/95:6 (se avsnitt 10 Ikraftträdande m.m. s. 157f.). Där anges bl.a. att "den som påbörjat entjänstgöringsperiod före ikraftträdandet inte skall ansesfullgöra värnplikt eller civilplikt enligt den nya lagen sålänge tjänstgöringsperioden varar". Enligt regeringen skall avsamma skäl inte heller den nya lagen om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m. bli tillämplig för dessapersonalkategorier.Socialförsäkringsutskottet har från Försvarsdepartementeterfarit att avsikten har varit att det fr.o.m. den 1 juli 1995bara skall finnas en tjänstgöringsskyldighet, nämligen den somföljer av lagen om totalförsvarsplikt. Av punkt 14ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall endast följaatt äldre bestämmelser tillämpas i fråga om utbildningstidenslängd, beräkning av tjänstgöringstid m.m.Socialförsäkringsutskottet anser att lagförslagen bör tolkasi enlighet härmed. Detta innebär att med person som fullgörtjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt avses -- såvittavser tjänstgöring fr.o.m. -- även den somdessförinnan påbörjat utbildning enligt värnpliktslagen ellerlagen om vapenfri tjänst. Detsamma gäller den som dessförinnanpåbörjat utbildning enligt civilförsvarslagen, lagen omtjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samtveterinärpersonal m.m. eller lagen om skyldighet förcivilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret.Den föreslagna lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöravärnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning skallersätta lagen (1980:1021) om militär grundutbildning förkvinnor. I 5 § nya lagen anges att kvinnan efter vissinskrivning omfattas av samma bestämmelser som en man somskrivits in för motsvarande grundutbildning med stöd av lagen omtotalförsvarsplikt. Begreppet "tjänstgöring enligt lagen(1994:000) om totalförsvarsplikt" måste därför tolkas så att detäven omfattar grundutbildning för kvinnor vilken fullgörs enligtden här behandlade nya lagen.Den äldre lagen om kvinnlig militärutbildning skall dock gällaför den som antagits till grundutbildning före ikraftträdandetden . Detta måste innebära att en kvinna som antagitstill militär grundutbildning före fullgörtjänstgöring enligt den äldre lagen tills grundutbildningen ärfärdig. Hon omfattas således inte av begreppet "tjänstgöringenligt lagen (1994:000) om totalförsvarsplikt".Följdändringar i proposition 1994/95:6De lagändringar som föreslås inom utskottets beredningsområdeär avsedda att vara en teknisk anpassning till förslagen tilllag om totalförsvarsplikt och lag om möjlighet för kvinnor attfullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning.Avsikten är, enligt vad som anges i propositionen, att den kretssom kan tänkas ha eller komma att ha anspråk på förmåner e.dyl.grundade på dessa lagar inte skall förändras på något sätt.Med hänvisning till vad utskottet ovan angivit somutgångspunkter för sin bedömning innebär förslagen tilllagändringar i många fall en korrekt och lämpligöversättning av begrepp inom den nuvarande ordningen tillbegrepp inom det nya systemet. Dessa förslag kommenteras därförinte närmare. Utskottet vill därvid nämna att en ytterligareutgångspunkt har varit att begreppet "anslutanderepetitionsutbildning" inte skall förekomma i det nya systemet.I några avseenden har utskottet dock synpunkter pålagförslagen, och utskottet vill göra följande kommentarer.Lagförslag 2.10: Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL)3 kap. 5 §I paragrafens tredje stycke anges vissa förhållanden som intefår leda till en sänkt sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Bl.a.gäller att SGI:n inte får sänkas då den försäkrade fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst eller genomgårmilitär grundutbildning för kvinnor.I lagförslaget har grundutbildning som är kortare än 60 dagarundantagits. Sådana kortare utbildningar är SGI-skyddadeeftersom SGI:n inte skall sänkas för den som avbryter sittförvärvsarbete eller minskar sin arbetstid i följd. Enligt utskottets mening är det lämpligtatt det redan i 3 kap. 5 § tredje stycket anges att alltjänstgöring enligt den nya lagen om totalförsvarsplikt ärSGI-skyddad.3 kap. 15 §Enligt lagförslaget kommer sjukpenning varken att utges förkorta grundutbildningar eller för repetitionsutbildning. Dettainnebär en ändring i sak eftersom en civilförsvarspliktig förnärvarande har rätt till sjukpenning och följaktligen också rätttill tillfällig föräldrapenning (4 kap. 18 § AFL jämförd med 3kap. 15 § AFL).För civilförsvarspliktig föreskrivs i stället i 8 §förordningen (1976:1011) om förmåner till civilförsvarspliktigaatt dagpenning inte utgår för dag för vilken denne harsjukpenning eller föräldrapenning enligt AFL.Utskottet förutsätter att den som inom det nya systemetgenomgår kort grundutbildning får rätt till dagpenning även vidsjukdom och tillfällig vård av barn. Den föreslagna lagändringentillstyrks därför.ÖvergångsbestämmelserUtskottet föreslår att det i en övergångsbestämmelse anges attäldre bestämmelser i 3 kap. 5 § fortfarande tillämpas på kvinnorsom övergångsvis genomgår grundutbildning enligt nuvarande lag.Pensionsgrundande inkomst omfattande dagpenning som erhållitsvid tjänstgöring enligt äldre lagar kan komma att fastställasförst . Utskottet föreslår därför enövergångsbestämmelse om att äldre bestämmelser i 11 kap. 2 §fortfarande skall tillämpas på dagpenning som avser tid föreikraftträdandet.Lagförslag 2.14: Lag om ändring i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskyddI 12 och 13 §§ lagen om statligt personskadeskydd finnssärskilda bestämmelser för den som skadats under grundutbildningeller därtill anslutande repetitionsutbildning.Enligt 12 § skall sjukpenning och livränta inte beräknas tilllägre belopp än som där anges. Samma ersättningsunderlag skallenligt 13 § ligga till grund för särskild sjukpenning som kanutges i vissa fall, t.ex. vid sjukdom som någon har ådragit sigunder utryckningsmånaden eller månaden därefter.De nämnda bestämmelserna är inte tillämpliga på den somfullgör civilförsvarsplikt. Enligt utskottets mening börbestämmelserna även i fortsättningen begränsas till de långagrundutbildningarna, dvs. "grundutbildning som överstiger 60dagar". bör orden "och anslutanderepetitionsutbildning" strykas, eftersom sådan inte längre skallförekomma. Utskottet föreslår att försvarsutskottet lägger framett eget förslag till ändrad lydelse av dessa lagrum i enlighethärmed.Det är viktigt att de som tjänstgjort enligt äldre lagar harkvar sitt personskadeskydd för såväl redan inträffade skador somskador som visar sig därefter och som skall anses vara ådragnaunder den s.k. skyddstiden. Vidare bör efterskyddet i form avsärskild sjukpenning enligt 13 § finnas kvar. Utskottet föreslårdärför att det i övergångsbestämmelser anges att äldrebestämmelser fortfarande tillämpas på tjänstgöring föreikraftträdandet.Kvinnor som genomgår militär grundutbildning och vissa andragrupper omfattas av det statliga personskadeskyddet enligtföreskrifter i förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkringoch statligt personskadeskydd. Om begränsningar kommer att görasi förordningen kan regeringen föreskriva att personskadeskyddetfortfarande gäller för tidigare tjänstgöring. Genom förordningenkan personskadeskyddet även efter omfatta kvinnor somfullgör grundutbildning enligt den nuvarande lagen om militärgrundutbildning för kvinnor. Med hänsyn till att den ideellaersättningen i dessa lägen bör lagregleras (se lagförslag 2.15nedan) föreslår utskottet emellertid att det redan iövergångsbestämmelser till ändringen i lagen om statligtpersonskadeskydd anges att de nya bestämmelserna även tillämpaspå kvinnor som genomgår utbildning enligt äldre lag.Lagförslag 2.15: Lag om ändring i lagen (1977:266) om statligersättning vid ideell skada m.m.Även här bör klargöras att äldre bestämmelser fortfarandetillämpas på skada som någon har ådragit sig vid tjänstgöringföre ikraftträdandet.Som ovan nämnts har regeringen i förordning föreskrivit attpersonskadeskyddet omfattar kvinnor som genomgår militärgrundutbildning. Beträffande ersättning vid ideell skada m.m.hänvisas emellertid i själva lagen, 1 § andra stycket, tilltjänstgöring enligt lagen om militär grundutbildning förkvinnor. Utskottet anser att det övergångsvis därför bör angesatt de nya bestämmelserna även tillämpas på den som tjänstgörenligt den då upphävda lagen.Lagförslag 2.24: Lag om ändring i lagen (1989:225) omersättning till smittbärareHänvisningen i 9 § till vissa delar av 3 kap 15 § AFL böravslutas med "m.m.", eftersom tjänstgöring enligt lagen omtotalförsvarsplikt bara är en del i hänvisningen.Utskottet vill föreslå redaktionella ändringar iparagrafen till följd av tidigare riksdagsbeslut. Således börhänvisning inte längre göras till 3 kap. 4 a §, eftersom dettalagrum upphört att gälla vid utgången av (prop.1992/93:129, bet. 1992/93:SoU12, rskr. 1992/93:132, SFS1993:50). Vidare bör, efter en ändring fr.o.m. den 1 april 1993i 3 kap. 10 § AFL, hänvisningen till detta lagrum avse andra ochinte tredje stycket (prop. 1992/93:31, bet. 1992/93:SfU9, rskr.1992/93:157, SFS 1992:1702).Lagförslag 2.27: Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)Enligt 8 kap. 1 a § får regeringen föreskriva att ränta inteskall utgå på studielån då låntagaren fullgörgrundutbildning enligt värnpliktslagen eller lagen om vapenfritjänst. Förslaget innebär att sådana föreskrifter fr.o.m. den 1juli 1995 även får omfatta kvinnor som genomgår militärgrundutbildning. Utskottet har inget att erinra häremot. mening är det rimligt att föreskrifterna skall kunnaomfatta även kvinnor som övergångsvis tjänstgör enligt äldrelag. Detta bör framgå av en övergångsbestämmelse.Lagförslaget i övrigt innebär inte någon ändring i sak. Ävendessa bestämmelser bör övergångsvis tillämpas på kvinnor somtjänstgör enligt äldre lag.Proposition 1994/95:7Två lagförslag hör till utskottets område. I anslutning tilllagförslag 2.17 tas också motion Fö7 upp.Lagförslag 2.13: Lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifterÄndringen innebär slopandet av en bestämmelse om attarbetsgivaravgift inte skall erläggas på viss ersättning förtjänstgöring i verkskydd. I en övergångsbestämmelse bör angesatt den upphävda bestämmelsen fortfarande tillämpas påersättning som avser tid före ikraftträdandet.Lagförslag 2.17: Lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl.Enligt en ny paragraf i lagen om mottagande av asylsökandem.fl. får regeringen meddela särskilda föreskrifter som avvikerfrån denna lag, om är i krig eller krigsfara, eller detråder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda avatt det är krig utanför gränser eller av att Sverigehar varit i krig eller krigsfara.I motion Fö7 av m.fl. (mp) anför motionärernaatt det kan krävas ett snabbt beslut om att kraftigt öka ellerunderlätta mottagandet av asylsökande och att det därför kanfinnas en vinst i att regeringen kan fatta ett sådant beslut.Enligt motionärerna bör dock beslut om minskning av mottagandeteller på annat sätt försämring för asylsökande endast få fattasav , och motionärerna anser att bör besluta ienlighet härmed.I proposition 1994/95:7 (s. 85) anförs att de särskildareglerna om bistånd åt asylsökande som finns i lagen ommottagande av asylsökande m.fl. gäller även under höjdberedskap. Regeringen bör dock -- i likhet med vad som följer avsocialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen -- hamöjlighet att meddela särskilda föreskrifter som avviker frånlagens bestämmelser om landet kommer i krig eller krigsfaraeller det råder utomordentliga förhållanden som hänger sammanhärmed. I fråga om omhändertagande av utlänningar som sökerskydd i skall den beredskap som Statens invandrarverkhar för att i en krissituation kunna ordna flyktingmottagningefter i huvudsak samma principer som i fred utnyttjas så långtdet är möjligt. Regeringens möjlighet att utfärda särskildabestämmelser är avsedd att träda in i situationer när dennormala organisationen inte förmår möta exceptionellt storaströmmar av flyende.Utskottet konstaterar att den föreslagna nya paragrafeninnebär ett bemyndigande för regeringen att i de angivnasituationerna avvika från bestämmelserna i lagen om mottagandeav asylsökande m.fl., nämligen bestämmelser om sysselsättningför och bistånd till asylsökande och vissa andra utlänningar.Regeringen kan inte med stöd av detta bemyndigande t.ex.begränsa antalet utlänningar som får söka skydd här i landet.Däremot kan regeringen -- bl.a. i fråga om utlänningars inresaoch vistelse i landet samt avlägsnande från landet -- enligt 12kap. 4 § utlänningslagen (1989:529) meddela föreskrifter attgälla i krig, vid krigsfara eller under sådana utomordentligaförhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara somSverige har befunnit sig i. En föreskrift om utlänningarsavlägsnande från landet som har meddelats i andra fall än dåSverige är i krig skall dock underställas inom visstid.Med vad ovan anförts om lagförslagets innebörd kan enligtutskottet motion Fö7 anses tillgodosedd. Utskottet tillstyrkerlagförslaget.Stockholm den 15 november 1994På socialförsäkringsutskottets vägnarMaj-Inger KlingvallI beslutet har deltagit: (),(), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), () och ().