bet · GH01KrU26 · 1994-03-03 00:00:00 — Beträffande kraven hänvisas tillbetänkandet (se bl.a. reservationerna 10 och 11).Den 13 juni 1991 -- således före ingången /92 -- fattade regeringen ett beslut avinnehåll att regeringen lät vid av SKM gjorda överskridandenbero såvitt avsåg /90 förbevakningskostnader och /91för bevaknings- och personalkostnader samt att av anslagentill SKM under de tre budgetåren 1991/92--1993/94 skulleinnehållas vissa belopp, nämligen med ,resp. 8 744 000 kronor.Beslutet innebar således att SKM för /92 förförvaltningskostnader fick disponera ett belopp som var1 lägre än vad beräknat vidmedelsanvisningen (se även regleringsbrevet för budgetåret1991/92).9. Bevakningsfrågan beträffande främst /93I sin anslagsframställning för /93 -- somavgavs -- yrkade SKM att anslaget tillförvaltningskostnader skulle räknas upp med cirka 4 miljonerkronor (exklusive mervärdesskatt) för att museet skulle kunnabehålla den existerande säkerhetsnivån.I motsvarande anslagsframställning från erinrademyndigheten -- i det avsnitt som innehöll en långtidsbedömning-- om att centralmuseerna tillförts särskilda medel, som till endel kunnat avlasta museerna deras bevakningskostnader menframhöll att fortsatt rationalisering och översynmåste till i samarbetet mellan museerna. Det framhölls vidareatt den medelsram om som tillförts museernasom allmän resurs för deras basverksamhet inneburit enkompensation som i praktiken avsett deras bevakningskostnaderoch att därigenom den gemensamma utvecklingsresurs gått förloradsom svarade mot museernas behov av medel för större publikasatsningar och samarbetsprojekt.Efter regeringsskiftet ingav SKM en den 23 oktober1991 dagtecknad skrivelse till kulturminister ombevakningskostnaderna vid museet. I skrivelsen redovisades bl.a.konsekvenserna av det under föregående avsnitt redovisaderegeringsbeslutet () om innehållande av medelunder budgetåren 1991/92 -- 1993/94 för överskridanden som SKMgjort under budgetåren 1989/90 och 1990/91. SKM hade intenågot att erinra mot att ett belopp om 2 900 000 kronoravseende överskridande på löneposten tjänstemän innehölls menhemställde att beslutet om innehållandena i övrigt skulleåtertas eller, i andra hand, att tilläggsanslag skulle beviljasför budgetåren 1992/93 och 1993/94 med belopp som motsvaradeöverskridandena för bevakningskostnader. Slutligen hemställdeSKM att resurser skulle tillföras SKM för den framtidabevakningen så att säkerhetsnivån kunde hållas på en rimlig nivåi förhållande till de oskattbara värden SKM förvaltar.I budgetpropositionen 1992 anförde kulturminister i fråga om centralmuseernas förvaltningsanslag att honmot bakgrund av de förstärkningar på sammanlagt 25 miljonerkronor som under tre budgetår anvisat för bl.a.bevakning inte var beredd att föreslå ytterligare medel församma ändamål (prop. 1991/92:100 bil. 12 s. 92). Hon fann detangeläget upprepa vad som sagts om nödvändigheten avatt väga in bevakningskostnaderna när man bestämmer storleken påentréavgifter och försäljningspriser vid större tillfälligautställningar. Hon fann också skäl erinra om vad som anförts ibudgetpropositionen 1991 (prop. 1991/92:100 bil. 10 s. 305) ombetydelsen av en balanserad fördelning av egenintäkterna påolika kostnadsslag. Härtill framhöll hon vikten av att museernasamarbetar i fråga om upphandling av bevakningstjänster m.m. ikostnadsbegränsande syfte samt informerade om att hon avsåg attföreslå regeringen att ge i uppdrag attbiträda centralmuseerna i dessa frågor. Regeringen fattadebeslut härom (se avsnitt 14 nedan).I propositionen aviserades också ett regeringsbeslut, som komatt fattas , dvs. endast efterbudgetpropositionens avgivande, och som avsåg den underföregående höst () av SKM aktualiseradefrågan om omprövning av beslutet ominnehållande av medel till följd av tidigare överskridanden.Genom det nya beslutet föreskrevs att, med ändring av dettidigare beslutet, av anslaget till SKM skulle innehållas1 för vart och ett av budgetåren 1991/92 och1992/93 samt för vart och ett av budgetåren1993/94, 1994/95, 1995/96 och 1996/97. Vidare uppdrog regeringenåt SKM att i den fördjupade anslagsframställning, som skullelämnas , redovisa vilka konsekvenser förverksamheten den ålagda besparingen skulle komma att medföra. Ienlighet med beslutet angavs i regleringsbrevet för budgetåret1992/93 att av SKM:s medel förförvaltningskostnader ej fick tas i anspråk.I samma budgetproposition (bil. 12 s. 96) föreslog regeringenatt det under anslaget Centrala museer: Vissa kostnader förutställningar och samlingar m.m. skulle beräknas medel för ensärskild utvecklingsresurs för centralmuseerna om 7 miljonerkronor, varav engångsvis. Det hänvisades isammanhanget till det i det föregående redovisaderiksdagsbeslutet rörande den under våren 1990anvisade utvecklingsresursen. Kulturministern anförde bl.a. attdet inte bara skulle främja förnyelsearbetet och idéutvecklingenutan också ge stimulans till en rationell hantering av de egnabasresurserna om museerna hade tillgång till obundnaprojektmedel vid sidan av förvaltningsanslaget.Efter förslag av kulturutskottet biföll regeringensförslag då det gäller centralmuseernas förvaltningsanslag (bet.1991/92:KrU23, rskr. 1991/92:218). Därmed avslogs ettmotionskrav av en företrädare för om enbegränsning av förvaltningsanslaget med isyfte att skapa utrymme för en bidragsökning till Arbetetsmuseum.Däremot föreslog kulturutskottet i det ovan angivnabetänkandet, 1991/92:KrU23, att den föreslagna utvecklingspostenskulle beräknas till endast , så att utan ökadbelastning av statsbudgeten bidraget till museum kundeökas med ovan angivna belopp . Riksdagengodtog utskottets förslag (rskr. 1991/92:218). Därvid avslogs enreservation av företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, och Ny demokrati, vari regeringensförslag om en utvecklingsresurs om biträddes.10. Bevakningsfrågan beträffande främst /94Hösten 1992 ingav bl.a. de centrala museerna och Statenskulturråd fördjupade anslagsframställningar för budgetåren1993/94--1995/96. På regeringens uppdrag () redovisadeSKM vilka konsekvenser för verksamheten den besparing som ålagtsmyndigheten skulle komma att medföra.SKM ville koncentrera denanslagsfinansierade verksamheten på att vårda, bevara, visa ochforska kring de egna samlingarna (prop. 1992/93:100 bil. Verksamhetens inriktning kan påverkas, anfördemyndigheten, av två faktorer, nämligen planeringen för ett nyttmodernt museum och det i det föregående redovisade särskildabesparingsbetinget på totalt -- jämntfördelat över fyra budgetår -- som myndigheten ålagts för atttäcka tidigare gjorda överskridanden för bevakningsändamål(regeringsbeslutet ). Myndigheten redovisadeföljande tre besparingsalternativ.Det första innebär att hela årsbesparingen på 4 miljonerkronor tas ut på bevakningsutgifterna genom att alla tremuseerna minskar sitt öppethållande med . Detandra alternativet utgör en kombination av minskad bevakning ochnedskärning av myndighetens biblioteksfunktioner. att öppethållandet minskas med hosModerna museet resp. och per århos , att konstbiblioteket och östasiatiskabiblioteket stängs för allmänheten samt att åtta tjänster drasin, varav tre genom direkt uppsägning. Det tredje alternativetinnebär att nuvarande bevakningsvolym och öppethållandebibehålls. I stället tas besparingen ut genom minskadekonstinköp samt total nedläggning av avdelningen för fotografi,konstbiblioteket, östasiatiska ochkonsttillsynsverksamheten. Sistnämnda alternativ medförindragning av 18 tjänster, varav 11 genom direkt uppsägning. Somett extra alternativ framhåller myndigheten dekostnadsminskningar, som blir följden av att Moderna museethåller stängt för ombyggnad . Att mötabesparingskravet genom avgiftshöjningar och andraintäktsökningar bedöms inte som en möjlig utväg.SKM redovisade vidare bl.a. att det för att möta det allmännarationaliseringskravet på över tre budgetår krävspersonalinskränkningar, som bl.a. innebär en kraftig reduceringav biblioteksservice och utåtriktadkonstbildningsverksamhet.SKM begärde för treårsperioden -- mot bakgrund av den i detföregående lämnade redovisningen -- i första hand befrielse frånrationaliseringskravet och från det särskilda sparbetinget på 4miljoner kronor för att täcka tidigare överskridande.Statens kulturråd föreslog en uppräkning av dels denanslagspost under centralmuseernas förvaltningsanslag som /91 stod till disposition förbevakning och annan basverksamhet (/93 uppgickposten till ), dels den anslagspost underanslaget Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar ochsamlingar m.m. som myndigheten från och med /93disponerade för utveckling av centralmuseernas verksamhet(nämnda budgetår uppgick posten till ).Myndigheten gick inte in på enskilda centralmuseers situationoch behov.I 1993 års budgetproposition angav kulturminister ett antal mål för de centrala museerna (prop.1992/93:100 bil. 12 s. 157). Målen innebär bl.a. att museernaskall sträva efter en balanserad resursfördelning mellanverksamhetens skilda delar utifrån en sammanhållenverksamhetsidé samt att de genom samverkan skall förstärkakompetensen i ekonomiadministrativa, rättsliga och tekniskafrågor.Kulturministern konstaterade därutöver att det för allmuseiverksamhet finns två övergripande mål, bevarandemålet ochtillgänglighetsmålet (prop. s. 159). Bevarandemålet gällerarbetet med samlingarnas uppbyggnad, vård och bearbetning.Tillgänglighetsmålet handlar om att sprida kunskap omsamlingarna och vad de berättar till en större allmänhet.Av museernas anslagsframställningar framgår, menadekulturministern, att den gynnsamma utvecklingen av den publikaverksamheten hos flertalet museer inte har sin motsvarighet påbevarandesidan (prop. s. 161). Vidare konstaterade hon attkonstmuseerna har svårt att ordna en godtagbar säkerhet kringsina högt värderade föremål.Enligt kulturministern hade bakgrunden till den bristandebalansen i fråga om måluppfyllelse inte närmare analyserats ianslagsframställningarna. Kulturministern framhöll bl.a. viktenav ett helhetsperspektiv på museiverksamheten samt att detrambudgetsystem som de centrala museerna nu skulle gå in iförutsätter en beredskap att omprioritera resurser för att nåett bättre resultat.Enligt kulturministerns bedömning bör museerna ägna särskilduppmärksamhet åt en rad frågor, bl.a. frågan om samverkan mellancentralmuseerna (prop. s. 162). I detta avseende anfördekulturministern följande (prop. s. 163).I likhet med flera av mina företrädare vill jag framhållavikten av samverkan mellan museerna i frågor av gemensamtintresse. Betydelsen av praktisk samverkan i kostnadsbegränsandesyfte har vid upprepade tillfällen betonats av statsmakterna.Det kan gälla samarbete inom administration ellerföremålsregistrering, där man gemensamt utnyttjarspecialkompetent personal och tekniska system. Det kan ocksågälla gemensam upphandling för att få fram fördelaktiga anbudt.ex. Jag vill här erinra om attregeringen uppdrog åt att biträdacentralmuseerna i sådana frågor. Självfallet bör samverkan kringstörre utställningsprojekt utgöra ett naturligt arbetssätt förcentralmuseerna. Lokalfrågor är ännu ett område, där storarationaliseringsvinster kan göras genom samverkan.På ett mer övergripande plan är det utomordentligt viktigt attcentralmuseerna utvecklar en gemensam syn på frågor omresursfördelning, ambitionsnivåer och verksamhetsinriktning. Detär tänkbart att vissa strukturella förändringar imuseiorganisationen skulle behövas för att skapa denna samsyn.Som jag har nämnt avser jag föreslå att denna fråga blir föremålför särskild utredning.Kansliet anmärker här att regeringen den 25 februari 1993utfärdat direktiv för en utredning som skall göra en översyn avmål- och strukturfrågor m.m. inom det statliga ochstatsunderstödda museiväsendet (se avsnitt 17).Kulturministern utgick i sina beräkningar ibudgetpropositionen från att centralmuseerna skulle undantasfrån generella besparingskrav för att ges möjlighet attkonsolidera vissa inre basfunktioner och därmed skapa bättrejämvikt i den totala verksamheten (prop. s. 161).Om det särskilda besparingskrav som ålagts bl.a. SKM och sommuseet hemställt att bli befriat från anförde kulturministernbl.a. följande.Enligt min mening är det angeläget att berörda museersbasfunktioner kan upprätthållas även i en besparingssituation.Jag anser det heller inte försvarbart att berörda museer minskarsitt öppethållande på ett sådant sätt att allmänhetens tillträdetill samlingarna påtagligt försämras. För att ge museernamöjlighet att hålla en godtagbarkontakt med den konstintresserade allmänheten, skolor ochstudieförbund m.fl. förordar jag att besparingsåläggandetminskas med hälften, dvs. till under dekommande fyra budgetåren (prop. s. 165).Vidare föreslogs i propositionen en omläggning avanslagskonstruktionen för de centrala museerna. Förslagetinnebar att de centrala museer som är statliga myndigheter,däribland SKM, fr.o.m. /94 disponerar medel underett ramanslag, kallat Centrala museer: Myndigheter. De tvåcentralmuseer som är stiftelser, och Tekniskamuseet, får rekvirera medel från Kammarkollegiet som anvisatsunder ett särskilt obetecknat anslag, kallat Centrala museer:Stiftelser. Vidare innebar förslaget i 1993 årsbudgetproposition bl.a. att det särskilda reservationsanslagetCentrala museer: Vissa kostnader för utställningar och samlingarm.m. skulle utgå ur statsbudgeten och att endast en särskildanslagspost skulle ställas till förfogande,nämligen en post betecknad Vissa kostnader för centrala museerm.m. under anslaget Bidrag till vissa museer m.m. Från dennaanslagspost föreslogs även ett mindre belopp utgå till annatändamål. Då det gäller det närmare innehållet ianslagsomläggningen hänvisar utskottet till propositionen(angivna bilaga främst s. 166 och 173).I propositionen föreslogs viss uppräkning av de bådaförvaltningsanslagen med hänsyn till pris- och löneutvecklingen.I överensstämmelse med vad som ovan sagts omanslagskonstruktionen föreslogs en överföring till anslagetCentrala museer: Myndigheter av medel beräknatsunder det särskilda reservationsanslaget för bl.a. utställningaroch allmänkulturell verksamhet samt underhåll och ökande avsamlingarna vid SKM.Beträffande den anslagspost som skulle ställas tillKulturrådets disposition hänvisar utskottet till propositionen(angivna bilaga s. 169 och 173).Kulturutskottet behandlade i sitt betänkande 1992/93:KrU24 dehär aktuella regeringsförslagen.Kulturutskottet konstaterade att de av kulturministernredovisade målen för de centrala museernas verksamhet inteunderställts för ett formellt ställningstagande (bet.s. Utskottet anförde likväl att målen syntes vara väl ägnadeatt ligga till grund för museernas verksamhet . Utskottet tillade att resultatet av detutredningsarbete som skall göras på museiområdet kan komma attleda till ändringar, justeringar eller kompletteringar av deangivna målen.Vidare avstyrkte utskottet ett motionskrav av företrädare förNy demokrati om att det belopp om som enligtpropositionen skulle hållas inne för SKM av anslaget /94 skulle efterges. Utskottet -- som redovisadeatt SKM beräknades få ett bidrag om totalt ,varav skulle hållas inne -- hänvisade bl.a.till vad som i det föregående redovisats om samverkan mellancentralmuseerna, exempelvis då det gäller gemensam upphandlingav bevakningstjänster (se vidare bet. s. 8). Utskottetsställningstagande var enhälligt. Företrädaren för Ny demokratiavgav ett särskilt yttrande, som avsåg bl.a. denna del avbetänkandet.Ett yrkande av företrädare för Socialdemokraterna ombevakningssituationen vid avstyrktes medhänvisning till arbete.Riksdagen biföll kulturutskottets förslag (rskr. 1992/93:317).Av regleringsbrevet för /94 framgår -- underanslaget Centrala museer: Myndigheter -- att SKM ej fårdisponera av sitt anslag.Regleringsbrevet innehåller även verksamhetsmål för decentrala museerna samt ett uppdrag till museerna att imöjligaste mån samverka vid upphandling av bevakningstjänsteroch säkerhetsutrustning.11. Bevakningsfrågan beträffande främst /95SKM erinrar i sin förenklade anslagsframställning /95 om att myndigheten i sin fördjupadeanslagsframställning föregående år påpekat attbevakningskostnaderna kommit att spela en allt större roll imuseernas verksamhet. Enligt SKM framstår de somdär äskades för att utreda en övergång till ökad elektroniskbevakning, medförande större säkerhet och minskadebevakningskostnader, alltjämt som synnerligen önskvärda.Kulturrådet tar i sin förenklade anslagsframställning /95 inte upp bevakningsfrågan. anföratt -- när det gäller anslag som inte närmare berörs i denförenklade anslagsframställningen -- rådet förutsätter att minstde belopp som beviljats för det innevarande /94också kommer att utgå för de följande två budgetåren.I 1994 års budgetproposition lämnas en kort sammanfattning avbevakningsfrågans behandling fram tilltidpunkten för konststölden vid hösten 1993.Regeringen anför vidare följande (bil. 12 s. 98).Regeringen har också fattat beslut om attprojektera nya lokaler för . Det kommer givetvis iframtiden att leda till en väsentligt förbättrad säkerhet församlingarna vid det museet.Den stöld som inträffade vid Moderna museethar återigen fokuserat bevakningsfrågan i den museipolitiskadebatten. Frågan rörande ansvar och resurser har diskuteratsbl.a. i riksdagen.Från regeringens sida är det uppenbart att det reella ansvareti frågor av den typ som bevakningen representerar måste liggahos myndigheten, i det här fallet museerna. Introduceringen avrambudgeteringen förstärker myndighetens roll i detta avseende.Endast hos museet finns den expertis och kompetens som erfordrasför att avgöra t.ex. bevakningens organisation ochdimensionering.Riksdag och regering bör dock tillse att museet har rimligaekonomiska förutsättningar för de beslut som man har att fatta.Enligt regeringens uppfattning måste de ekonomiska tillskottsom för ändamålet tillförts museerna i princip anses ha givitmuseerna rimliga förutsättningar för planering och åtgärder.Regeringen utgår ifrån att den museipolitiska utredningen kommeratt belysa denna fråga utifrån effektivitetssynpunkt.Om den inträffade stölden vid hade kunnatundvikas genom en annan budgetering av konstmuseernas anslag ärgivetvis osäkert. Tillgreppet visar dock på sådana brister isäkerhetssystemet att regeringen förutsätter en ordentlig interngenomgång.I det sammanhanget är det inte orimligt att den internagenomgången och de åtgärder den föranleder sker mot bakgrund avförändrade ekonomiska förutsättningar för myndigheten.Regeringen förordar därför att det kvarvarande besparingskravetpå reduceras till hälften, dvs. 1miljon kronor under budgetåren 1994/95--1996/97.Regeringen uppdrog åt Statens kulturrådatt ta initiativ till en samordnad upphandling avbevakningstjänster för de centrala museerna. har den22 redovisat att rådet, bl.a. mot bakgrund avstölden på , bedömer det vara nödvändigt att göravissa kompletterande undersökningar innan man slutligt avlämnarrapport.Regeringen beräknar -- som ett led i begränsningen av denoffentliga konsumtionen -- en viss besparing på anslagen tillcentralmuseerna. För SKM föreslås besparingen bli 1 076 000kronor.Medelstilldelningen för /95 föreslås för SKMuppgå till . Regeringen förordar att 1 miljonkronor av beloppet skall innehållas.Under allmänna motionstiden har yrkande framställtsbeträffande SKM som avser dels storleken av medelstilldelningen,dels det kvarstående återbetalningskravet.12. Anslagsöverskridanden och beslut om innehållande avanvisade medel med anledning av överskridandena, m.m.Som framgår av den tidigare framställningen skall /90 samtliga bevakningskostnader för ettcentralmuseum i princip utgå från museets anslagspost förförvaltningskostnader. I det följande redovisas i ett sammanhang-- och således med viss upprepning av vad som redovisats itidigare avsnitt -- regeringens och, i något fall, riksdagensställningstagande till överskridanden som under budgetåren1989/90 och 1990/91 gjorts av SKM utan att regeringen getttillstånd därtill. SKM har avgett en rad skrivelser tillregeringen rörande överskridandena. Dessa redovisas endastundantagsvis i denna promemoria. Som framgår av kanslietsredovisning har överskridandena främst förorsakats av högabevakningskostnader.SKM överskred anslaget Centrala museer: Förvaltningskostnadermed /90 förbevakningskostnader och med budgetåret1990/91 för bevaknings- och personalkostnader. Sammanlagtöverskreds således anslaget med . Av beloppetavsåg personalkostnader.Regeringen beslöt att låta vid de gjordaöverskridandena bero samt att av anslaget till SKM skulleinnehållas vissa belopp under de tre budgetåren1991/92--1993/94, nämligen , 8 743 000kronor respektive 8 744 000 kronor.I skrivelse av till kulturminister redovisade SKM bl.a. konsekvenserna av nämnda beslut.SKM hade inte något att erinra mot att ett belopp om 2 900 000kronor avseende överskridande för personalkostnader innehöllsmen hemställde att beslutet om innehållandena i övrigt skulleåtertas eller, i andra hand, att tilläggsanslag skulle beviljasför budgetåren 1992/93 och 1993/94 med belopp som motsvaradeöverskridandena för bevakningskostnader.Regeringen föreskrev i beslut att, medändring av det tidigare beslutet, av anslaget till SKM skulleinnehållas för vart och ett av budgetåren1991/92 och 1992/93 samt för vart och ett avbudgetåren 1993/94, 1994/95, 1995/96 och 1996/97.I budgetpropositionen 1993 "förordade" kulturminister att besparingsåläggandet för SKM skulle minskas medhälften, dvs. till under ettvart av de fyrabudgetåren 1993/94--1996/97.På hemställan av kulturutskottet avslog ettmotionsyrkande om att det belopp om som /94 skulle efterges.I regleringsbrevet för anslaget Centrala museer: Myndigheteranges att SKM inte får disponera av anslagetför /94.Då det gäller har -- enligt vadutskottskansliet inhämtat -- regeringen inte fattat någotbeslut om innehållande av medlen i enlighet med vadkulturministern "förordat".Vid utgången av innevarande budgetår kommer sammanlagt 5miljoner kronor av SKM:s anslag att ha innehållits, nämligen1,under ettvart av budgetåren 1991/92 och1992/93 och under /94. Av dettotala beloppet avser endast överskridandenför bevakningskostnader.I 1994 års budgetproposition "förordar" regeringen att detkvarvarande besparingskravet på per årreduceras till hälften, dvs. underbudgetåren 1994/95--1996/97 (prop. 1993/94:100 bil. 12 s. 99).Under den allmänna motionstiden har framställts motionskravsom avser det återstående återbetalningskravet.13. Beslut och återkallande av beslut om bidrag till SKM förförbättrade larmanordningarEnligt kapitalförsörjningsförordningen (1992:406) skallmyndigheterna finansiera investeringar i anläggningstillgångargenom lån i . För kulturmyndigheternas deltillämpas reglerna i förordningen fr.o.m. /94.Som en följd härav har för innevarande budgetår anvisats medelendast för tidigare gjorda åtaganden. Detta har liksom /93 skett över elfte huvudtiteln(), nämligen under anslaget Inredning ochutrustning av lokaler för kulturändamål. Medel för detta ändamålanvisades t.o.m. /92 under åttonde huvudtiteln().I detta sammanhang är av intresse att redovisa beslut rörandemedel anvisade för /91. Under anslaget I 2.Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m.anvisades på åttonde huvudtiteln medel, av vilka en kostnadsramom ställdes till förfogande för fördelning avKulturrådet för ersättning och komplettering m.m. av utrustningtill de statliga museerna. Inom ramen fick rymmas även kostnaderför utrustning vid ombyggnad av . Beslut omfördelningen av angivna ram skulle göras efter samråd och högskolor. Beträffandemedelsanvisningen m.m. hänvisar utskottet till statsliggaren /91 och där gjorda hänvisningar tillriksdagstrycket.Statens kulturråd beslöt om fördelning avmedel ur angivna kostnadsram och av vissa medel, som anvisatsunder tidigare budgetår men inte tidigare fördelats.