bet · GI01JoU4 · 1994-11-03 00:00:00 — Insatser på miljöområdet till I betänkandet behandlas skrivelse 1993/94:252 där regeringenredovisar det statliga finansiella stöd och övrigt bistånd påmiljöområdet som har lämnats till länderna i Central- ochÖsteuropa budgetåren 1990/91--1993/94. Utskottet behandlar äventvå motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottethar inget att erinra mot regeringens redovisning. till de åtgärder som anges i skrivelsen avstyrksmotionsyrkandena.Utrikesutskottet har inkommit med yttrande över skrivelsen.Till betänkandet har fogats en reservation (v, mp).SkrivelsenRegeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) har genomskrivelse 1993/94:252 berett tillfälle att ta del avregeringens redovisning av det statliga finansiella stöd ochövrigt bistånd på miljöområdet som lämnats till länderna iCentral- och budgetåren 1990/91--1993/94.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen ger regeringen en redovisning av det statligafinansiella stöd och övrigt bistånd på miljöområdet som lämnatstill länderna i budgetåren1990/91--1993/94 (prop. 1989/90:100 bil. 5, bet. UU15,rskr. 223, prop. 1990/91:100 bil. 5, bet. UU15, rskr. 242,prop. 1991/92:100 bil. 4, bet. UU16, rskr. 233, prop.1992/93:99, bet. JoU11, rskr. 138, prop. 1992/93:179,bet. JoU19, rskr. omfattar iskrivelsen närområdet, dvs. , , , Polenoch delar av nordvästra utom på kärnsäkerhets- ochstrålskyddsområdet då även , och Kazakstaningår. Skrivelsen tar mer fördjupat upp frågor om genomförandetoch redovisar det internationella samarbete som rör miljöområdetoch som har relevans för det svenska miljöbiståndet tillCentral- och . Skrivelsen innehåller också en bilagasom upptar beslutade åtgärder. För /95har ytterligare medel anvisats (prop. 1993/94:100 bil. 4,bet. UU16, rskr. 215, prop. 1993/94:100 bil. 13, prop.1993/94:100 bil. 15, bet. JoU15, rskr. Motioner väckta under allmänna motionstiden 19941993/94:Jo643 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag om en långsiktigplan och finansieringsform för bevarande.1993/94:A466 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inrätta ett har avgett yttrande över skrivelsen, sebilaga. Utskottet anger i det följande endast huvudpunkterna iskrivelsen och hänvisar i övrigt till regeringens redovisning.SkrivelsenÅtgärdsprogrammet för ÖstersjönDe största insatserna vad gäller miljöbistånd går tillåtgärdsprogrammet för Östersjön.De totala kostnaderna har beräknats till 18 miljarder ecu(ca ), där cirka hälften är kostnader föratt åtgärda utsläppskällorna och resten en uppskattning avkostnaden för kunskapsuppbyggnad, stärkande av institutionellaåtgärder samt ökad miljökunskap. Kostnaderna är framför allthänförliga till insatser i de baltiska länderna, ochRyssland samt forna . Största delen av kostnaderna ärlokala kostnader, dvs. sådana som betalas med inhemska medel. Avprogrammets totala kostnader för investeringar har hittills2,78 miljarder ecu avsatts. Ca 1,5 miljarder ecu avser lokalainsatser i västländerna. har bidragit med250 i finansiellt stöd till insatser inomåtgärdsprogrammet till länderna i . /95 har beslutat om ytterligare126,till programmet samt 10 miljoner kronori bilateralt förvaltningsstöd och kunskapsöverföring, därövervägande del går till programmet.Programmets komponenter utgörs avFörvaltningsstöd (miljöpolitik, lagar och regleringar)KunskapsöverföringInvesteringar i infrastruktur, dvs. såväl punktkällor i formav utsläpp från reningsverk och djurfarmer som läckage frånjordbruketNaturvårdsplaner för kustlaguner och våtmarkerÖkad miljömedvetenhet och miljöutbildning.FörvaltningsstödBudgetåren 1992/93 och 1993/94 (prop. 1992/93:99, JoU11,rskr. 138 och prop. 1992/93:179, JoU19, rskr. 361) disponerarStatens naturvårdsverk totalt för bilateraltförvaltningsstöd och kunskapsöverföring. stödkompletterar det stöd som ges genom Beredningen förtekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS).Kunskapsöverföring inom jordbruketFör miljöinsatser på jordbruksområdet har 25 miljoner kronoranvisats till insatser i , , , ochRyssland (prop. 1992/93:99, JoU11, rskr. Ansvaret förprogrammet har tilldelats ().Målsättningen är att minska läckaget av växtnäring frånjordbruket såväl till som till lokala yt- ochgrundvattentäkter.Investeringar i avloppsreningsanläggningarInsatser i avloppsreningsverk bedöms vara en av de merakostnadseffektiva åtgärderna för att förbättra miljö.Förutom som finansiellt stöd kan stödet utgå som lån och somgåvomedel. De fyra deltagande utvecklingsbankerna (,Europeiska , Europeiska investeringsbanken ochNordiska investeringsbanken) bistår också med externfinansiering i form av lån.108 miljoner kronor har avsatts för finansiellt stöd till eneller flera avloppsreningsanläggningar i de baltiska länderna(prop. 1992/93:99, JoU11, rskr. För akuta insatser ochför hjälp med upprättande av en finansiell plan vidavloppsreningsverket i har erhållit5 av dessa medel.Regeringen har avsatt ca av 1993/94 årsmedel för miljöinsatser i (prop. 1992/93:179,JoU19, rskr. 361) för stöd till i första handprojektförberedelser.Inför /95 har regeringen iproposition 1993/94:100 bilaga 15 (JoU15, rskr. 209) föreslagitstöd om ytterligare för finansiellt stödtill framför allt avloppsreningsanläggningar. Regeringen avseratt ge BITS i uppdrag att ta fram förslag för ca 100 miljonerkronor till investeringar som företrädesvis skall ske genomsamfinansiering med de multilateralafinansieringsinstitutionerna där de svenska medlen i form avgåva, mjuka lån etc. bidrar till att mobilisera annat kapital.Naturvårdsplaner för kustlaguner och våtmarkerSverige finansierar tillsammans med EU:s LIFE-program projektsom skall leda till att skötselplaner för kustlaguner och vikari länderna i tas fram. Den totalakostnaden är ca , varav finansierar600 000 kr.Energieffektivisering och satsning på förnybar energi m.m.TrafikRiksdagen har beslutat att inom ramen för samarbetet om trafikoch miljö i , of Ministersof Transport, skall avsättas förfinansiering av svenska punktinsatser i syfte att stärkakollektivtrafiken (prop. 1992/93:179, JoU19, rskr. Inomramen för ovan nämnda konferens har tre arbetsgrupper arbetat.En med trafiksäkerhet, en med infrastruktur och en med trafikoch miljö, där har ansvaret.Sammantaget konstaterar arbetsgruppen för trafik och miljö attdet krävs flera olika åtgärder för att uppnå ett miljöanpassattransportsystem:bättre utnyttjande av befintlig teknik och teknisk utveckling,effektivare utnyttjande av existerande kapacitet iinfrastrukturen,övergång till mer miljövänliga transportsätt ochreducering av antalet transporter.I syfte att på stärka kollektivtrafiken i debaltiska länderna skall medel avsättas till en studie omanpassade kollektivtrafiksystem.EnergiI samband med behandlingen av proposition 1992/93:99 Vissaåtgärder inom klimatområdet och i (JoU11,rskr. 138) anvisade påtilläggsbudget 1992/93 för att stödja ett miljöanpassatenergisystem i Baltikum.Åtgärder som bidrar till energieffektivisering och ökatutnyttjande av förnybara energislag i börses som en viktig del av en svensk klimatstrategi för att minskakoldioxidutsläpp. har beslutat att för budgetåret1993/94 anvisa för detta program i sambandmed behandlingen av klimatpropositionen . Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 13)föreslagit att anvisas för budgetåret1994/95 för det fortsatta arbetet med detta program.Syftet från svensk sida är främst att reducerakoldioxidutsläppen från energisystem i och Östeuropa.Stödet disponeras av (). Programmets övergripande syfte är att minskaklimatpåverkan genom energieffektiviseringsåtgärder och ett ökatutnyttjande av förnybara energislag. Eftersom insatserna iprogrammet har utformats med sikte på att åstadkomma endemonstrationseffekt, som resulterar i följdprojekt finansierademed nationella medel, har ett grundläggande krav varit attprojekten kan motiveras ekonomiskt med de förutsättningar somgäller i det mottagande landet. Efter en inledande fas medtyngdpunkten i de baltiska staterna kommer insatserna attutvidgas till andra central- och östeuropeiska områden bl.a.Polen och västra . Programmet kommer enligt attinriktas mot projekt som normalt inte täcks av andrainternationella finansiärer som exempelvis ochEuropeiska utvecklingsbanken.Kärnsäkerhet och strålskyddKärnsäkerhetVid G 7:s toppmöte i lades principernaför kärnsäkerhetsstödet till och det fornaSovjetunionen fast genom följande utgångspunkter:alla aktiviteter skall avse fredliga syften ochmottagarstaterna förväntas vara anslutna tillicke-spridningsfördraget (NPT),ansvaret för kärnsäkerheten åvilar den som driver kärntekniskaanläggningar,mottagarländerna skall tillskapa en lagstiftning somsäkerställer en klar fördelning av ansvaret mellan den somdriver kärntekniska anläggningar och de organ som skall utövasäkerhetstillsyn av verksamheten.Sverige har anslutit sig till G 7:s principer förkärnsäkerhetsstödet till . verkade tillsammansmed de övriga nordiska länderna aktivt för att upprätta denmultilaterala kärnsäkerhetsfonden, NSA (Nuclear Safety Account),under Europeiska administration. Genom NSAhar mobiliserats för allmäntsäkerhetshöjande insatser. har bidragit med60 till fonden. Det svenska stödet ochsamarbetet riktas främst till . Stödet omfattar10 /92; 65 miljoner kronor1992/93 och 1993/94. Statenskärnkraftinspektion, SKI, är den myndighet som kanaliserarinsatserna till och . SKI har också upprättatprogram för arbete med förbättrad kontroll av hantering avkärnämne i , och Vitryssland.Genom svenskt initiativ, bl.a. inom Internationellaatomenergiorganet , G 24 () och NSA haratomansvarsfrågan lyfts fram, och det pågår ettintensivt internationellt arbete med att få en så storanslutning som möjligt till befintliga konventioner på områdetoch att få berörda länder att införa relevant nationelllagstiftning.I de västeuropeiska länderna bygger lagstiftningen ochskadeståndsansvaret gentemot tredje man vid en atomolycka på1960 års Pariskonvention och tilläggskonvention, dens.k. En annan konvention, den s.k.Wienkonventionen om civilrättsligt ansvar för atomskada, somvilar på samma huvudprinciper som , är öppenför anslutning för alla stater. Ett särskilt protokoll, det s.k.Joint Protocol, rörande tillämpningen av Wien- ochPariskonventionerna om atomansvar länkar samman de bådakonventionerna. och har anslutit sigtill och ytterligare några östländer övervägerför närvarande anslutning.För /95 har regeringen föreslagit sammanlagt73,för kärnsäkerhetssamarbete(prop. 1993/94:100 bil. 4 och bil. 15).Kunskapsöverföring och tekniskt biståndStatens naturvårdsverkInom ramen för de medel som disponerar förförvaltningsstöd m.m. (prop. 1992/93:99, JoU11, rskr. 138,prop. 1992/93:179, JoU19, rskr. 361) bedrivs projekt iBaltikum och om bl.a. stöd till kartläggning ochinventeringar för avveckling av ozonnedbrytande ämnen. Stöd gesockså till uppbyggnad av två stationer i och Rysslandinom det europeiska nätet av luftövervakningsstationer,EMEP-nätet (European Monitoring and Evaluation Programme). Måletär att man skall uppnå och bibehålla internationellt accepteradmätstandard vid dessa stationer.BITSI BITS:s uppdrag ligger att genom kunskapsöverföring stödjaden politiska och ekonomiska reformprocessen och åtgärder föratt förbättra miljön, särskilt i . BITS stöd tillmiljösektorn har utformats för att om möjligt kompletterapågående arbete inom HELCOM och, vad gäller , deregeringsavtal som har tecknats med resp. land.Regeringen har inlett en biståndsverksamhet pålantmäteriområdet. Insatserna utförs främst av för fastighetsdata genom tjänsteexportbolagetSwedesurvey AB samt . Finansieringen har frånsvenskt håll skett genom BITS och . Sverigelämnar stöd på lantmäteriområdet till Central- och Östeuropaäven via UN-CE, FN:s ekonomiska kommission för Europa.Sammanfattningsvis uppgår den beslutade samlade svenskainsatsen på lantmäteri- och fastighetsdataområdet sedan år 1990till ca . Mångdubbelt större insats hargjorts från mottagarländernas sida.SIDASIDA fördelar medel till enskilda organisationer, bl.a.Naturskyddsföreningen, för samarbetsprojekt som syftar till attbygga upp olika slags organisationer i mottagarländerna.Totalt har enskilda organisationers insatser på miljöområdet,antingen som miljöprojekt eller projekt med miljökomponenter,erhållit stöd med drygt 26 miljoner kronor.MotionernaVänsterpartiet begär i motion Jo643 yrkande 5 förslag om enlångsiktig plan och finansieringsform för bevarande.Enligt motionären i motion A466 från samma parti yrkande 4 börett inrättas i med uppgift att bl.a.främja kunskaperna om och utbytet med Östeuropa.Utskottets övervägandenUtrikesutskottet anför i sitt yttrande över skrivelsen bl.a.att miljövårdsinsatser av olika slag, genom den inriktning avSveriges östsamarbete som lagt fast, utvecklats prioriterad samarbetsform. Utskottet har redan tidigarekunnat konstatera att värdefulla erfarenheter redan vunnits avmiljövårdssamarbetet med bl.a. de baltiska länderna och . Iyttrandet noteras vidare att den tillträdande regeringen iregeringsförklaringen framhållit att Sverigeskall vara pådrivande i det internationella miljöarbetet, bl.a.genom att med förnyad kraft driva vidare det initieradeprojektet att återställa i ekologisk balans. Iregeringsförklaringen har vidare behovet understrukits av attintensifiera och ge en ny utformning åt samarbetet med Sverigesgrannländer kring , liksom med övriga Central- ochÖsteuropa. anför vidare att den redovisning somnu föreligger tillgodoser tidigare framförda önskemål om ensamlad redovisning av de totala statliga insatserna påmiljöområdet inom ramen för Östeuropasamarbetet. Utskottet utgårfrån att regeringen med stöd av pågående analyser och pågrundval av de erfarenheter som redan vunnits av dethittillsvarande samarbetet presenterat ett samlat program förSveriges fortsatta samarbete med Central- och Östeuropa.Sammanfattningsvis tillstyrker utrikesutskottet att riksdagenmed godkännande av vad regeringen anfört lägger skrivelsen tillhandlingarna.Jordbruksutskottet ansluter sig till utrikesutskottetsbedömning. I anslutning till de motioner som behandlas här kanjordbruksutskottet konstatera att de största insatserna vadgäller svenskt miljöbistånd går till åtgärdsprogrammet förÖstersjön. Programmets beståndsdelar är bl.a. förvaltningsstöd,kunskapsöverföring, investeringar i infrastruktur,naturvårdsplaner för kustlaguner och våtmarker, tillämpadforskning samt ökad miljömedvetenhet och miljöutbildning.Hittills har anvisat sammanlagt närmare 450 miljonerkronor för stöd i olika former till miljöförbättrande åtgärder iÖstersjöregionen.I anslutning till motion Jo643 vill utskottet vidare erinra omde principer för ett miljöaktionsprogram för Central- ochÖsteuropa, EAP (Environment Action Programme), som antogs vid enministerkonferens i . I sammanhanget har Sverigeverkat aktivt för att åtgärdsprogrammet för skallutgöra ett viktigt underlag för EAP och uppmärksammas i deteuropeiska sammanhanget. Aktionsprogrammet behandlarintegreringen av miljöfrågor i ländernas politik samt kriterierför prioritering av miljöinvesteringar. EAP kommer att följasupp vid en ministerkonferens i . Utskottet villäven erinra om att och länderna runt sedanår 1974 är anslutna till Helsingforskonventionen som syftartill att återställa i ekologisk balans. Konventionen,som reviderades , omfattar bl.a. reglering avbåttrafikens miljöpåverkan, förbud mot utsläpp av vissa ämnen,förbud mot dumpning samt skyldighet att tillämpa bästatillgängliga teknik och bästa miljöpraxis för landbaseradekällor. Arbetet inom Helsingforskonventionen pågår i en särskildkommission, HELCOM, som arbetar med att utveckla och preciseraregleringar för utsläpp till . För att påskynda arbetetmed rening har länderna gemensamt arbetat fram ochställt sig bakom ett åtgärdsprogram för . Iåtgärdsprogrammet identifieras 132 konkreta utsläppskällor iländerna runt och utgör de objekt som man gemensamtenats om bör åtgärdas först. Härutöver tar programmet upp deinsatser i form av kunskapsöverföring, regleringar ochinstitutionsbyggande som behövs i framför allt länderna iCentral- och Östeuropa.Vid en ministerkonferens i inleddes arbetetmed Östersjövisionen 2010, som syftar till att lyfta framde industriella, kulturella och naturgeografiska resurser somÖstersjöarbetet sammantaget förfogar över samt hur ettintensifierat arbete främst inom fysisk planering kan bidra hållbar utveckling i regionen.På kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet /92 ett samarbete med de baltiska länderna ochRyssland. Kärnsäkerhetsinsatserna har koncentrerats tillsamarbete med säkerhetsmyndigheter och till kortsiktigasäkerhetshöjande åtgärder vid reaktorer i närhet medtyngdpunkt lagd på myndigheterna i och kärnkraftverket iIgnalina. Strålskyddssamarbetet har främst koncentrerats tillatt stärka myndighetssamarbetet, bygga upp radiologiskmätkompetens, bygga upp beredskap för radiologiska olyckor ochtill hantering och förvaring av radioaktivt avfall. Samarbetethar främst koncentrerats till de baltiska länderna.Transportministrarna i inledde ettsamarbete om trafik, miljö, infrastruktur och trafiksäkerhet,of Ministers of Transport. haransvaret för en arbetsgrupp om trafik och miljöfrågor.Parallellt med denna grupp arbetar två andra grupper med frågorom infrastruktur resp. trafiksäkerhet.Som framgår av regeringens skrivelse är hela samarbetet medCentral- och föremål för utvärdering av Sekretariatetför analys av utvecklingssamarbete. Studiens syfte är attanalysera ändamålsenligheten av och effektiviteten i samarbetet.Slutrapporten kommer att redovisas för regeringen senast den 1december 1994 och delstudier, varav en behandlarmiljöbiståndet, successivt under hösten 1994.Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsviskommer att spela en central och aktiv roll inomÖstersjösamarbetets olika fora. De synpunkter på Östersjönsbevarande som framförs i motion Jo643 kan utskottet i storutsträckning instämma i. Emellertid anser utskottet att detomfattande arbete som här redovisas när det gäller ettåtgärdsprogram för m.m. i väsentlig mån tillgodoserkraven i motionen. Vad särskilt beträffar finansieringsfrågornaser utskottet det som ett naturligt led i det fortsatta arbetetatt dessa frågor diskuteras när nu underlag föreligger i form avett åtgärdsprogram och en kostnadsberäkning. I enlighet med detanförda bör yrkande 5 i motion Jo643 lämnas utan vidare åtgärd.Enligt motion A466 bör ett inrättas iBlekinge för att bl.a. främja utbytet med och kunskaperna omÖsteuropa. Institutet skall utbilda både svenskar och personerfrån våra grannländer i t.ex. handel, miljöteknik, freds- ochkonfliktforskning, energisystem, kultur- och språkutbildning.Utskottet har för sin del inget närmare underlag för attbedöma för- och nackdelarna med en sannolikt tämligenresurskrävande satsning i just det län som motionären utpekar. statsfinansiella situation som råder måste fördelningen avtillgängliga resurser för forskning, utbildning ochinternationellt miljösamarbete göras utifrån ett merövergripande och rikstäckande perspektiv. Dessa bedömningar harunder senare tid kunnat göras i samband med t.ex. deforskningspolitiska propositioner som regeringen med jämnamellanrum presenterar för . I den senast behandladeforskningspropositionen (prop. 1992/93:170), som avser tiden1993/94--1995/96, lämnades bl.a. en utförlig redogörelse för detinternationella forskningssamarbetet. Förstärkta resurseranvisades till flera prioriterade forskningsområden, däriblandforskningen rörande (1992/93:UU31,1992/93:UbU15). Vidare pågår, som utskottet anfört, enutvärdering av hela samarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet avstyrker med det anförda motion A466 yrkande 4. beträffande insatser på miljöområdet till Central- ochÖsteuropaatt lämnar skrivelsen utan erinran och avslår motion1993/94:Jo643 yrkande 5,res. (v, mp)2. beträffande ett i Blekingeatt avslår motion 1993/94:A466 yrkande 4.Stockholm den 3 november 1994På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), (), ÅsaStenberg (s), (), () ochInger (). Insatser på miljöområdet till Central- ochÖsteuropa (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet förutsätter" och på s. 9 slutar med"vidare åtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet förutsätter -- -- -- (= utskottet) -- -- -- instämmai. Som anförs i motionen är restaureringen av våra hav avavgörande betydelse. Vi måste kunna vända den negativautvecklingen av havens miljösituation. Som framgår av motionenkrävs åtgärder inom en mängd olika insatsområden. Det gällerinte minst finansieringsfrågorna. Mot denna bakgrund instämmerutskottet i yrkandet att regeringen nu skyndsamt bör lägga framen långsiktig plan och finansieringsform för Östersjönsbevarande. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo643yrkande 5 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande insatser på miljöområdet till Central- ochÖsteuropaatt med anledning av motion 1993/94:Jo643 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt lämnar skrivelsen i övrigt utan erinran,yttrande1994/95:UU1y Insatser på miljöområdet till Central- och ÖsteuropaTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har genom beslut (JoUprotokoll 1994/95:2) berett utrikesutskottet tillfälle att yttrasig över regeringens skrivelse 1993/94:252 om insatser påmiljöområdet till i de delar som berörutrikesutskottets beredningsområde. Inga motioner har väckts medanledning av skrivelsen.Regeringens skrivelseRegeringen redovisar i skrivelse 1993/94:252 det statligafinansiella stöd och övrigt bistånd på miljöområdet som lämnatstill länderna i under budgetåren1990/91--1993/94. Frågor som aktualiserats vid genomförandet avprojekten diskuteras mer utförligt. Därtill redovisas detinternationella samarbete som rör miljöområdet och som harrelevans för det svenska miljöbiståndet till Central- ochÖsteuropa. I en bilaga till skrivelsen ges en sammanställning avhittills beslutade åtgärder.Fr.o.m. /91 har ett särskiltsamarbetsprogram för att stödja den pågåendeomvandlingsprocessen i de tidigare planekonomiskt styrdaländerna i . Det nuvarandetreårsprogrammet omfattar och gäller förperioden /93--1994/95. En av målsättningarna för det svenskaöstsamarbetet är att stödja åtgärder för att förbättra miljön.Projekt med anknytning till miljö och energi utgör avalla bilaterala insatser som finansieras urUtrikesdepartementets budget för samarbete med Central- ochÖsteuropa. Därtill kommer som avser samarbete påkärnsäkerhets- och strålskyddsområdena. Svenska insatser för attförbättra miljön i finansieras även frånanslag från , Näringsdepartementetsamt Miljö- och naturresursdepartementet.Den största delen av det miljöbistånd som ges överanslagsposten G 1 under huvudtitel,Samarbete med länderna i , förmedlas viaBeredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS). I BITS uppdrag ligger att genom kunskapsöverföringstödja den politiska och ekonomiska reformprocessen och åtgärderför att förbättra miljön, särskilt i . Under de förstaåren av BITS verksamhet i hade närmarehälften av alla projekt anknytning till miljön. Även av medel till enskilda organisationerssamarbetsprojekt i och har inneburit ettbetydande stöd till miljöinriktade insatser och projekt i dessaländer.Multilateralt deltar i åtgärdsprogrammet för attåterställa ekologiska balans. är delägare iNordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) som främjarinvesteringar av nordiskt miljöintresse i Central- och Östeuropagenom att finansiera företag i dessa länder. Avsikten är attgenom insatser i östra strandstater bidra till bättremiljöförhållanden även i . Svenska miljöinsatser inomramen för Östersjöprogrammet har en tydlig inriktning påavloppsreningsanläggningar.