bet · GI01JoU7 · 1994-12-08 00:00:00 — Manhar fastställt maximibelopp eller maximigränser för olika stöd,som stöden frikopplats från produktionen bl.a. genomatt knytas till djur- eller arealenheter. Att utöver detta verkaför något slags konkurrensneutralitet ställer sig i praktikenmycket svårt då det saknas jämförelsegrund.Socialdemokraterna anser det därför rimligt att i första handanvända andra utgångspunkter vid bedömningen av hur vi i Sverigeskall hantera struktur- och LFA-stöden. En viktig utgångspunktblir vår förmåga att över statsbudgeten finansiera den svenskaandelen av strukturstöden, vilken i de flesta fall uppgår tillmer än av det totala stödbeloppet. Här måste det ske enpolitisk bedömning av hur mycket subventioner som skall läggaspå jordbruket i förhållande till andra utgiftsbehov för skola,vård, försvar osv. En annan viktig utgångspunkt blir hur vi serpå den svenska livsmedelsproduktionens framtid.Inför ett EU-medlemskap behövs det enligt motionen ett samlatoch effektiviserat program för tillämpad forskning ochutveckling inom livsmedelsindustrin. Samhället har stått för del av forskningen inom livsmedelsområdet; nu måsteindustrin stå för en ökad andel.Motionärerna betonar produktutvecklingens avgörande betydelsesärskilt inom områden där livsmedel har egenskaper som har enpositiv påverkan på vår hälsa. Andra områden för forskning ochutveckling kan vara produktionsprocesser, transporter, mät- ochkontrollmetoder. En uppgift är att finna nya former för att påett bättre sätt knyta samman företagen och forskarvärlden. Vimåste se till att också de små företagen engageras och får delav resultaten inom FOU-området.Permanenta stöd bör, som också antyds i propositionen,nedprioriteras. Stöd som ökar livsmedelssektorns konkurrenskraftgenom att utveckla produktionen inom de områden där harfördelar genom kunnande, teknisk utveckling eller klimat börprioriteras. När det gäller EU:s investeringsstöd för små ochmedelstora företag är det enligt gällande regler inte rimligtatt den storskaliga livsmedelsindustrin, med sin i dagslägetgoda likviditet, skall kunna erhålla investeringsstöd somfinansieras av EU och den svenska statsbudgeten. I de fall därdet är möjligt bör den svenska andelen av stödet finansierasinom den privata sektorn genom exempelvis banklån elleravgifter.De inom EU obligatoriska sektors- och programplanerna utgördet instrument som används för att styra inriktningen avstrukturåtgärderna. Samråd mellan berörda myndigheter ochnäringslivet är en viktig del av planeringsarbetet.Lantbrukskooperationens roll blir att tillsammans med övriglivsmedelsindustri ge synpunkter på prioriteringar och lämnaunderlag för myndigheternas arbete. Propositionens förslag attsektorsplanerna skall kunna upprättas av "näringen" är däremotenligt motionen oacceptabelt. Detta ansvar skall ligga på enstatlig myndighet, i första hand länsstyrelsernaslantbruksenheter.EU:s regelverk innebär att stöd kan utgå till södra och mellanbygder genom att dessa är att betrakta sommissgynnade områden. Stödområdets framtida omfattning ochinriktning kommer att diskuteras i kontakt med EU-kommissionen.En stor del av animalieproduktionen finns inom dettänkta stödområdet (om vi också räknar in norraSverige). Det är troligt att en höjning av stödnivån inom dessaområden skulle innebära att ytterligare produktion förlades dit,anser motionärerna. Förslagen i propositionen innebär attdirektstöden till jordbruket i dessa områden ökar med minst 640miljoner kronor. En sådan ökning av subventionsnivån kommer attleda till att ytterligare produktion flyttar in i stödområdet.Därmed skulle programmets kostnader komma att öka betydligt.En stor del av direktbidragen är tänkta att utgå somersättning för produktion av s.k. kollektiva varor som t.ex. ettöppet och varierat landskap samt en bevarad biologisk mångfaldgenom hävd av hagmarker. Motionärerna har inget att erinra moten sådan uppläggning. Socialdemokraterna ser dock inte någotskäl att öka nivån på stödet till det svenska jordbruket (mättenligt den accepterade PSE-metoden). Detta tillåter inteSveriges statsfinanser. Motionärerna avstyrker samtidigtinrättandet av miljöprogrammet för ekonomisk bärkraft med deninriktning det givits i propositionen. De återkommer till dettai samband med behandlingen av frågan om hur bör hanteraEU:s miljöstöd. Det slutliga fastställandet av nivåerna på olikadirektbidrag och hur de skall fördelas mellan åtgärder kan förstske efter att godkänt stödens inriktning ochnivåer.Ett svenskt miljöprogram inom ramen för EG:s förordning2078/92Proposition 1994/95:75Den förra regeringen tillsatte en särskild utredning meduppgift att utreda frågan om ett svenskt program för stöd enligtförordning (EEG) nr 2078/92 om miljövänliga jordbruksmetoder ochbevarande av landskapet.Utredningen överlämnade sitt betänkande i juni 1994.Betänkandet låg till grund för förra regeringens proposition1994/95:19 medlemskap i unionen och deförslag som redovisas där. Utredningens förslag kritiserades påflera punkter av remissinstanserna. Den socialdemokratiskaregeringen anser till skillnad från den förra regeringen att deföreslagna programmen är tekniskt ogenomförbara och inte hellerger de miljöeffekter som krävs vid ersättningar enligt reglernai förordning (EEG) nr 2078/92. har under handuttryckt en negativ ståndpunkt angående det s.k.bärkraftsprogrammet. Det skulle således vara omöjligt attutnyttja miljöprogrammen i den omfattning som den förraregeringen föreslagit.I den socialdemokratiska motionen med anledning avpropositionen om EU-medlemskap ifrågasätts den föreslagnatillämpningen av EG:s miljöprogram. Förslagen innebär ett avstegfrån den princip som fastslogs livsmedelspolitiskabeslut att den som förorenar skall betala (Polluter PaysPrinciple). Dessutom används miljöhänsyn i propositionen somtäckmantel för att maximalt utnyttja EU-bidrag i syfte att ökaintäkterna till jordbruket. Programmen för ekonomisk bärkraftoch resurshushållande konventionellt jordbruk bör därmed utgå.Genom den tillämpning av det generella arealbidraget somföreslagits i nämnda motion kommer arealbidraget i storutsträckning att kunna ersätta bärkraftsprogrammet för attstödja de svagare bygderna.Med den utformning som föreslagits i proposition 1994/95:19för stödet till ekologisk odling kan en jordbrukare få stöd ävenom bara en del av brukningsenheten ställs om. Det finns därmeden risk att marginella marker ställs om medan intensiteten påövrig mark bibehålls eller t.o.m. ökas. Detta skulle stå i stridmed de miljömål som fått uttryck i regeringsförklaringen.Regeringen anser att man i stället bör satsa på bevarande avhotade natur- och kulturvärden i särskilt utsatta bygder ochområden och föreslår därför åtgärder för bevarande av natur- ochkulturmiljöer och biologisk mångfald samt ett utökat stöd förekologisk odling. För dessa åtgärder bör inrättas ettmiljöprogram inom ramen för förordning (EEG) nr 2078/92 förkompletterande miljöersättning där brukaren kan betalas förproduktion av kollektiva nyttigheter.Miljöprogrammet bör bestå av tre delprogram för de nämndaåtgärderna. Det första delprogrammet skall bygga på detlandskapsvårdsprogram som infördes i samband med 1990 årslivsmedelspolitiska beslut vars syfte är att stödja bevarandetav vissa från miljö- och kulturmiljösynpunkt särskilt värdefullaodlingslandskap och naturområden. Ett andra delprogram förmiljökänsliga områden skall bygga vidare på nuvarandeNOLA-program och skall bestå i att återskapa och vårda biotoperoch vissa kulturmiljöer i miljökänsliga områden. Programmetskall stå i överensstämmelse med inriktningen på det särskildaprogram för känsliga områden som tidigare fanns inom EU och somnu infogats i rådsförordning 2078/92.Ett tredje delprogram skall avse stöd till ekologisk odling.Riksdagen fastslog vid sin behandling av proposition 1993/94:157Stöd till ekologisk odling och trädgårdsnäringen, m.m. attregeringen skall utarbeta ett program med målet att avåkerarealen bör vara ekologiskt odlad (bet.1993/94:JoU22, rskr. Med de förslag till stöd för dennaodling som lämnas finns förutsättningar att nå nämnda mål.Delprogram för landskapsvårdande åtgärderI beslut om 1990 års nya livsmedelspolitik tillkomsom en permanent åtgärd en möjlighet att lämna ersättning förlandskapsvårdande åtgärder i odlingslandskapet. Ersättningenlämnas till jordbrukare och skall användas för att bevaraodlingslandskap med fastlagda natur- och kulturvärden avnationellt intresse. Helhetsbilden av landskapet somkulturbärare är viktig vid val av områden.Inom ramen för ett miljöprogram enligt förordning (EEG) nr2078/92 bör det nuvarande programmet för att stödja bevarandetav vissa från miljö- och kulturmiljösynpunkt särskilt värdefullaodlingslandskap och naturområden inordnas och vidareutvecklassom ett delprogram. Det omfattande analys- ochinventeringsarbete som tagits fram för detta program, och somhar utvecklats vidare i utredningen om förstärkta miljöinsatseri jordbruket, bör utgöra grunden för utformningen av ettregelverk i överensstämmelse med nämnda förordning under år1995.Regeringen avser att närmare utreda utformningen av programmetför tiden . Utvärderingen av de program sominfördes inom ramen livsmedelspolitiska beslut börbeaktas under arbetet med detta program.Delprogram för miljökänsliga områdenMedlen för Naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet ()infördes /87 för att betala ersättning tillbrukare för fortsatt bete och slåtter på marker med dokumenterathöga naturvårdsvärden. Medlen fördelas av till länsstyrelserna som träffar civilrättsligtbindande avtal med lantbrukare.För återställande och bevarande av odlingsmiljöer i känsligaområden bör ett särskilt delprogram nu utformas. Det skallinnehålla det nuvarande NOLA-programmet och kan dessutom t.ex.gälla återställandet av våtmarker, gärdesgårdar och dikesrenar.Som förebild för de åtgärder som bör komma i fråga bör användasdet särskilda program för miljökänsliga områden (EnvironmentallySensitive Areas, ) som tidigare fanns inom EU och som numeraregleras i rådsförordningen (EEG) nr 2078/92.Inom ramen för detta delprogram bör också stöd för bevarandeav utrotningshotade husdjursraser införas.Delprogram för stöd till ekologisk odlingEn särskild ersättning bör lämnas för ekologisk odling.Ersättning lämnas till dem som helt ställer om till sådanodling. Detta innebär en förändring i förhållande till dennuvarande ersättningen till ekologisk odling som lämnas äventill delvis omlagda företag. Förslaget förutsätter således attdessa företag också ställer om resten av odlingen. Förslaget iproposition 1994/95:19 som innebär att stöd skall kunna lämnastill endast delvis omställda företag är enligt regeringensmening inte acceptabelt. Det föreligger en stor risk att ettsådant stöd kommer att användas till att ställa om mermarginella marker till ekologisk odling. kanjordbrukaren bibehålla eller t.o.m. öka intensiteten i odlingenpå de bättre markerna där miljöproblemen är störst.Enligt regeringens uppfattning bör vi i utnyttja våranaturgivna förutsättningar och fördelar i jordbruksproduktionen.Till dessa hör en satsning på ekologisk odling avkvalitetsprodukter i kontrast till den nuvarandebulkproduktionen. Härigenom förbättras möjligheterna att nyttjaden marknad som vi skulle få tillgång till vid ettEU-medlemskap. Regeringen har för avsikt att ta initiativ tillatt tillsammans med näringen utarbeta en strategi för enmarknadsföring av svenska kvalitetsprodukter. Detta kommer bl.a.att kräva en förstärkt professionell marknadsföring.Villkoren för ersättningen för ekologisk odling bör anslutatill de regler för godkännande som gäller för ekologiskproduktion inom EU.EG:s förordning medger att det förutom kompensation förinkomstbortfall lämnas ett incitament. Incitamentsdelen är enextra stimulans som bedömts nödvändig för att få jordbrukarenatt vidta den önskvärda miljöåtgärden. Ju större risk som ärförknippad med en åtgärd, desto större bör incitamentet vara.Omläggning till ekologiskt jordbruk innebär en radosäkerhetsfaktorer. Dels måste jordbrukaren använda sig av nyabrukningsmetoder, dels måste jordbrukaren lära sig en nymarknad. En annan faktor som innebär ett ökat risktagande är attjordbrukaren förbinder sig att odlaekologiskt.En ny permanent ersättning för ekologiskt jordbruk förväntasleda till att omläggningen till ekologiskt jordbruk ökarväsentligt. Anslutningen torde enligt regeringens bedömning blistörst i och i skogs- och mellanbygder,eftersom djurproduktion är vanlig i dessa bygder. Tidigareerfarenhet visar att omläggning till ekologiskt jordbruk ärlättare för jordbrukare med djurhållning än för renodladeväxtodlingsföretag, eftersom en sådan produktionsinriktningmöjliggör en bättre totalekonomi.Riksdagens mål att av åkerarealen bör vara ekologisktodlad förutsätter att den ekologiskt ordnade arealenökar med i genomsnitt ca 50 000 ha/år fram . Enuppföljning och utvärdering i vilken utsträckning stödet ärtillräckligt för att nå de av uppställda målen bör efter det att programmet införs.Förslagen i proposition 1994/95:19 om kompletterandemiljöersättning till jordbruketRegeringens bedömning: Det nationella programmet förmiljöersättning bör delas upp i tre områden med samordningmellan de olika programområdena. Dessa är programmet förekonomisk bärkraft, resurshushållningsprogrammet samtbevarandeprogrammet. Programområdena bör i princip svara motmålet för ett öppet och varierat landskap, målet att minskaväxtnäringsläckaget och riskerna vid användning avbekämpningsmedel samt målet att bevara biologisk mångfald ochkulturvärden i odlingslandskapet.För att främja sådan användning av jordbruksmark som ärförenlig med skydd och förbättring av miljön, landsbygden ochlandskapet bör miljöersättning lämnas i norra och i detmindre gynnade området i skogs- och mellanbygderinom ramen för programmet för ekonomisk bärkraft. Detta för attbevara ett levande och öppet landskap.Inom ramen för resurshushållningsprogrammet bör ersättninglämnas bl.a. till ekologiskt jordbruk och resurshushållandekonventionellt jordbruk. Villkoren för dessa ersättningsformerbör regeringen utarbeta . Riktmärket förekologiskt jordbruk bör i enlighet med målsättningvara att ca 300 000 ha odlas ekologiskt . Fördetta ändamål bör en permanent arealersättning lämnas tilljordbrukare med ekologiskt jordbruk.För att reducera växtnäringsläckaget ytterligare bedömerregeringen att det även bör lämnas miljöersättning för extensivvall, för skyddszoner utmed vattendrag samt för insådd avfånggröda.Inom ramen för bevarandeprogrammet bör ersättning lämnas förbevarande av slåttermark, betesmark och för övriga värdefullanatur- och kulturmiljöer. Dessutom bör det lämnas ersättning förövriga åtgärder för att bevara biologisk mångfald såsomersättning för bevarande av utrotningshotade husdjursraser ochför hydrologisk restaurering av våtmarker, småvatten,mindre åar och bäckar. Därutöver bör ersättning lämnas förmiljöåtgärder på vissa begränsade arealer skogsmark.Totalt bedömer regeringen att ca börlämnas inom ramen för EG:s miljöersättningsprogram. Programmetför ekonomisk bärkraft bör tillföras ,till resurshushållningsprogrammet bör anslås ca 1 150 miljonerkronor och till bevarandeprogrammet bör anslås ca 700 miljonerkronor. Därutöver bör det anslås ca förutbildning, information och demonstrationsprojekt. Dessa beloppär av samma storleksordning som ambitionsnivån i Jordbruketsmiljöprogramutrednings förslag. Regeringen återkommer medförslag till villkor och exakta ersättningsnivåer.MotionernaÖvergripande frågorEnligt motion Jo6 (fp) var den förra regeringens förslag iEU-propositionen 1994/95:19 om frågor som berör livsmedels- ochmiljöpolitiken väl genomarbetade. Förslagen tog hänsyn till derådande förhållandena i landet. Den nu framlagda propositionenvisar att den socialdemokratiska regeringen har en avsevärtlägre ambitionsnivå på miljö- och jordbruksområden än vad dentidigare regeringen hade, hävdar motionärerna och yrkar avslagpå propositionen i de delar som omfattar punkterna 7--10 iförslaget till riksdagsbeslut, nämligen vad avser ettmiljöprogram inom ramen för EG:s förordning 2078/92, stödet tilljordbruket i norra , dispositionen av anslaget Stöd tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra samtomställningsprogrammet (yrkande 1).I motion Jo7 (v) yrkande 1 föreslås ett riksdagsuttalande omde långsiktiga målen inom lantbrukspolitiken. Enligt motionen ärdet uppgift att påverka EU:s jordbruk mot en mindrebidragsberoende och en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion,bra villkor för djuren samt en livsmedelsproduktion som intebidrar till en fortsatt orättvis världshandel. För att saneraSveriges statsfinanser måste statens utgifter minska. En sektorav producerande karaktär som t.ex. lantbruket måste på siktkunna producera konkurrenskraftigt utan subventioner, ansermotionärerna. I yrkande 2 begärs en utredning kring kollektivanyttigheter, vilket kan innefatta allt från öppna landskap tillsynen av dansande tranor. Dessa nyttigheter bör enligt motionenprissättas i den utsträckning det är möjligt. I yrkande 3föreslår motionärerna ett uttalande om stödformerna inomlantbruket. Det är viktigt att det finnsprogram som baseras på mer miljöhänsyn i det konventionellajordbruket, anför de och förutsätter att en noggrann ochkontinuerlig utvärdering skall ske av både ekonomiska ochekologiska effekter. I yrkande 4 föreslås att en region för helalandet kan tjäna som utgångspunkt för vidare diskussioner omspannmålsstödets regionindelning.I motion Jo8 (kds) yrkas avslag på hela propositionen, alltsåäven på de lagförslag som avser anslutning till EG:sförordningar om jordbruksprodukter, miljö- och strukturstöd samtden gemensamma fiskeripolitiken (yrkande 1). I motionen föreslåsvidare tillkännagivanden om vikten av ett bevarandeprogram inomde ramar EU-propositionen anger (yrkande 2) samt om genomförandeav programmet för resurshushållande jordbruk inomEU-propositionens ramar efter viss ombalansering så attincitamenten för övergång till ekologisk odling ökas (yrkandena3 och 4). förslag till program förekonomisk bärkraft inom LFA-områdena bör genomföras (yrkande 9).LFA-stöd bör utbetalas i enlighet med de riktlinjer som föreslåsi EU-propositionen (yrkande 13).Enligt motion Jo9 (m) innebär propositionen att positionernaflyttas bakåt vad gäller det svenska miljöprogrammet påjordbrukets område. Det är allvarligt att miljöarbetet försenasgenom att regeringen föreslår nya riktlinjer i ett sent skede.Förslaget innebär att går miste om stora delar avmiljöstödet, vilket är olyckligt, hävdar motionärerna ochföreslår att bör medfinansiera miljöprogrammen i denutsträckning som angavs i proposition 1994/95:19 (yrkande 1).Enligt motion Jo10 (mp) bör avslå propositionensförslag om ett svenskt miljöprogram inom ramen för EU:sförordning 2078/92. delar inte regeringensuppfattning rörande miljöstöden till jordbruket. Dedelfinansierade programmen för ekonomisk bärkraft ochresurshushållande konventionellt jordbruk, vilka skall utgåenligt regeringens förslag, är just de program som enligtmotionärernas mening skyndar på och stöttar utvecklingen mot etthållbart lantbruk. Stödet bör i stort utformas i enlighet medbedömningen i EU-propositionen (yrkande 1). Vissa ändringarförordas dock (yrkandena 2 och 4). I motionen uttalas stöd förbevarandeprogrammet i proposition 1994/95:19 (yrkande 5).NOLA-stöd bör bibehållas för marker där inget annatstöd ges (yrkande 6).Även i motion Jo11 (c) yrkas avslag på regeringensmiljöprogram med bifallsyrkande till motsvarande förslag iproposition 19. Regeringens förslag är direkt negativt för deskogs- och mellanbygder som skulle ha fått del avbärkraftsprogrammet inom miljöstödet, hävdar motionärerna(yrkande 1).Stödet till mindre gynnade områden i södra motion U17 (c) yrkande 2 föreslås att dispensreglerutarbetas som en tillfällig övergångslösning för producenter medotillräckligt arealunderlag. Därigenom skulle dessa kunnaanpassa sin produktion till de nya arealreglerna för utfående avdjurbidrag. Enligt yrkande 4 i samma motion samt enligt motionU23 (m) bör hjortköttsproduktion ges förutsättningar likvärdigamed annan köttproduktion för att bevara det variationsrikaodlingslandskapet.I några motioner begärs justeringar av stödområdesindelningen.Enligt motionerna U7 (c) och U19 (s) bör översyn ske av denföreslagna klassindelningen (i ). Enligt motionU18 (c) borde kommunerna norra placeras i LFA-område B. Enligt motion U20(s) borde samma kommuner (skördeområde 1912) ingå i området förstöd till jordbruket i norra . Enligt motion U21 (c)yrkande 5 bör vissa kommuner i flyttas till högrestödområde.Delprogram för stöd till ekologisk odlingEnligt motion Jo7 (v) bör det vara möjligt att göra en stegvisövergång till ekologisk odling. Regeringen bör återkomma medförslag härom (yrkande 6). Ett likartat yrkande framställs imotion Jo8 (kds) yrkande 5 medan ersättning enligt motionernaJo10 (mp) yrkande 3 och Jo11 (c) yrkande 3 bör ges även tilllantbruk som ställt om delar av arealen. I motion Jo7 yrkasvidare att det vid fördelning av kvoter och vid krav på trädabör tas hänsyn till att ekologisk odling leder till antingenstörre arealbehov eller minskat djurantal samt att avkastningenminskar. Skillnaden mellan stöd till ekologiskt jordbruk ochmiljövänligt konventionellt jordbruk måste vara tillräckligtstor för att stimulera intresset av att gå över till ekologiskodling, hävdar motionärerna vidare. Regeringen bör återkomma medförslag om en väsentligt höjd nivå, varvid även behovet avresurser för utbildning och information bör beaktas (yrkande 7).I motion Jo8 framställs en rad yrkanden om ekologisk odling.Återbetalningskrav bör inte riktas mot gårdar som ställt omomställd mark till ekologisk odling (yrkande 6);förslag till kontroll av ekologisktjordbruk bör användas (yrkande 7); regeringen bör avge förslagom ett system för rättvis hantering av köttkvoterna så attekologiska gårdar m.fl. inte drabbas (yrkande 8).Enligt motion Jo11 (c) bör göra ett tillkännagivandeom en strategi för marknadsföring av livsmedel. Motionärernaerinrar om att den dåvarande regeringen avsatte 60miljoner kronor som skulle användas till strategiskmarknadsföring inför ett EU-medlemskap. bör bygga upp enorganisation för marknadsföring i samarbete mellan staten ochlivsmedelsnäringen. Regeringen bör återkomma till medredovisning av hur arbetet bedrivits , hur det kommeratt bedrivas i fortsättningen och vilka statliga medel somställs till förfogande (yrkande 2).Motioner med anledning av proposition 19I den socialdemokratiska motionen U16 anges riktlinjerna fördet förslag till miljöprogram som sedermera framlagts avregeringen i proposition 75.Enligt motion U14 (kds) är det viktigt att anvisade ramar förmiljöersättning, strukturstöd och stöd till nordligt jordbrukbibehålls (yrkande 1). Regeringen bör återkomma med ettdetaljerat förslag till miljöprogram för jordbruket (yrkande 2).I motion U8 (mp) framhålls det ekologiska jordbruketsförutsättningar vid ett EU-medlemskap beträffande trädeskrav förarealstöd och möjlighet att erhålla mjölkkvoter ochbidragsrätter för djur vid omläggning från konventionell tillekologisk drift (yrkande 3). I motion U10 (s) föreslås endjupare analys innan stödformerna för ekologisk odlingfastställs. Enligt U14 (kds) bör höjda miljöavgifter tas ut föratt delfinansiera utvecklingen av ett hälso- och miljömässigtsamt ekologiskt bättre anpassat jordbruk (yrkande 3). Sverigebör i EU verka för att trädeskravet för ekologiskt lantbruk blirfrivilligt (yrkande 5). Enligt motion U15 (v) bör det ekologiskajordbruket inte drabbas av de generellt verkandeproduktionsbegränsningarna (yrkande 14 delvis).Utskottets övervägandenI motion Jo8 (kds) yrkande 1 yrkas avslag på proposition 75 idess helhet, således även de lagförslag som sammanhänger medSveriges anslutning till Europeiska unionen.