bet · GH01UU26 · 1994-05-05 00:00:00 — (nyd)den 5 maj 1994På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), (), (), (nyd), ViolaFurubjelke (s), (), (), (), (), (),och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Erkännande av (mom. 61)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81börjar med "Med anledning av" och på s. 82 slutar med "yrkandena1 och 2" bort ha följande lydelse:Sverige har gott rykte som medlare i internationellasammanhang, inte minst i . Regeringen bördärför försöka nå en lösning på det halvsekelgamlaproblemet mellan (fastlandet) och republiken . Dettaproblem som har sin grund i det harskapat låsningar för att bli erkänt som en självständig,oberoende stat. Bägge parterna betraktas av de flesta stater somsjälvständiga statsbildningar. är emellertid inte allmänterkänt som en oberoende stat. Utskottet anser att har ettdemokratiskt styrelseskick och förmåga att hävda sittterritorium. Ingen främmande trupp finns på . Det faktumatt erkände skall intehindra regeringen från att erkänna republiken . Utskottetanser mot denna bakgrund att regeringen bör ta initiativ tillatt skapa förutsättningar för erkännande som ensjälvständig suverän statsbildning och skyndsamt erkännarepubliken när dessa förutsättningar föreligger.dels att moment 61 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:61. beträffande erkännande av Taiwanatt med bifall till motion 1993/94:U645 (nyd)yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:BarnarbeteBarnarbete har alltid funnits, men aldrig i en sådanomfattning som . beräknas antalet barnarbetare i världentill 150 miljoner. Att försöka minska och stoppabarnarbetet måste vara en huvuduppgift i kampen för de mänskligarättigheterna. har också ett ansvar i och med importenav produkter som är tillverkade av barn.I flerpartimotion 1993/94:U643 föreslås ett antal åtgärderSveriges regering kan vidta för att stävja barnarbetet: tainitiativ till överläggningar med barnrättsliga och fackligaorganisationer samt importörer i de branscher som är berörda isyfte att utarbeta en handlingsplan; kartlägga i vilkenutsträckning svenska importörer baserar sin verksamhet påbarnarbete; samt i alla internationella sammanhang därhandelspolitik, konkurrenspolitik och MR tas upp driva dennafråga.Utskottet har enligt min mening inte i tillräcklig gradtillmötesgått dessa förslag. Initiativ till samråd förvandlas ibetänkandet till diskussion med näringslivet. Om kartläggningensägs ingenting. Initiativ i alla relevanta internationella forabegränsas till initiativ i MR-konferenser. I stället för attavge detta något matta svar borde utskottet ha bifallit motionU643 yrkandena 1--3.Handel och mänskliga rättigheterSverige kan sägas understödja vissa diktaturregimers handelgenom att bevilja statliga exportkrediter till svenska företagsom exporterar till dessa diktaturstater. Exempel pådiktaturregimer som på detta sätt indirekt får svenskt understödär och . Eftersom statliga medel viaExportkreditnämnden på detta sätt når regimer som grovt kränkerde mänskliga rättigheterna finns en viktig koppling mellanhandel och MR som den kan göra något åt. Härfinns en möjlighet att koppla handel och respekt för mänskligarättigheter på samma sätt som bistånd och demokratisksamhällsutveckling kopplas ihop. Jag anser därför attutskottet borde ha tillstyrkt yrkande 8 i motionU603.Mänskliga rättigheter i KinaSituationen i vad gäller de mänskliga rättigheterna ärförfärlig. Människor fängslas för sina politiska åsikters skull.Tortyr vid förhör är mycket vanligt förekommande. Rättegångargenomförs som massmöten där de som döms till döden avrättasomedelbart. rapporterade attminst 1 400 människor avrättats och att 2 500dödsdomar avkunnats.Kina håller också på grund av sin alltmer självmedvetnastormaktspolitik på att bli en destabiliserande faktor i östraoch sydöstra . I den politiken ingår bl.a. en omfattandevapenexportpolitik och marin upprustning i Sydkinesiska sjön.Kinas politik är således ett hot mot freden, säkerheten och demänskliga rättigheterna i hela regionen.Omvärlden inkl. måste föra en konsekvent ochkonstruktiv politik gentemot för att främja de mänskligarättigheterna och begränsa stormaktsambitioner. Denpolitiken bör innefatta påpekanden och fördömanden avMR-situationen och den expansionistiska politiken vid Sverigesbilaterala samtal med . Utskottet tycks mena att en kritiskdialog angående politik i inte är möjligdå hållning i frågan är att de tvister som råder i områdetendast kan lösas av de berörda parterna. Den uppfattningen delarjag inte. Vidare menar utskottet att biståndssamarbeteunderlättar en dialog om mänskliga rättigheter. Enligt minuppfattning innebär biståndssamarbete ett direkt stöd till densittande regimen. En kritisk dialog kan och bör föras i denormala diplomatiska samtalen. Något bistånd behövs inte för attgöra detta möjligt. Med anledning av det anförda anser jag attutskottet borde ha tillstyrkt motion U639 yrkandena 1--3.Mänskliga rättigheter i TibetTibet har en tusenårig historia som självständig stat. Trotsatt haft relativt stort inflytande i landet finnsdet inga historiska belägg för att skulle ha varit enintegrerad del av . Ledande tibetologer är eniga om attTibet var en självständig stat när invaderade 1950. Kinasockupation utgör således ett klart brott mot internationellrätt.Utskottet utgår endast från att den svenska regeringenfortsätter verka för att skall åtnjuta visst självstyresom autonom region i . Enligt min mening bör erkännaTibets rätt till självständighet. Utskottet borde därför hatillstyrkt yrkande 1 i motion U633.Mänskliga rättigheter i IndonesienUtskottet konstaterar att de centrifugala krafterna iIndonesien är starka och lätt skulle kunna leda till endestabilisering av den sydostasiatiska regionen. Av denanledningen är det enligt utskottet ytterst angeläget attsituationen på , Västpapua och i får en av allaaccepterad lösning. Jag vill med anledning av detta påpeka attutskottet borde ha understrukit att inte är en delav ett som hotas av splittring. är ensjälvständig stat som ockuperas av Indonesien.I de samtal under FN:s generalsekreterares regi om en lösningav Östtimorfrågan som pågår deltar inte representanter för dettimoresiska folket. Den legitima representanten för folket påÖsttimor är den breda rörelsen CNRM. Enligt min mening bordeSverige i FN arbeta för att CNRM får delta i samtalen. Utanderas medverkan kan utskottets förhoppning om att finna enlösning som går den timoresiska befolkningens legitima önskemåltill mötes inte infrias. bör självfallet också i FNverka för att trupper dras bort från . Utanett sådant tillbakadragande kan ingen lösning på konflikten nås.Utskottet konstaterar att MR-situationen i såväl somVästpapua inger oro. Inget sägs dock om att det i båda fallen ären brutal folkomflyttningspolitik som ligger bakom de grovakränkningarna av de mänskliga rättigheterna. måste i FNkraftfullt verka för att denna politik fördöms och stoppas. Ifallet Västpapua bör ompröva sitt beslut attacceptera landets införlivande med och i ställetställa sig bakom OPM:s resolution om rätt till självbestämmandefrån i . Med anledning av det anfördaanser jag att utskottet borde ha tillstyrkt motion U610yrkandena 2 och 3 och 6--9.Kurdernas situationTrots katastrofhjälp från FN och frivilligorganisationerförsämras läget för för den kurdiska befolkningen iFN:s skyddszon i norra . Orsaken till detta är de dubblablockader befolkningen är drabbad av -- Bagdadregimens blockadoch FN:s ekonomiska blockad mot hela . Kurderna skullesnabbt kunna bli självförsörjande om FN-blockaden lyftes förskyddszonen. Det skulle bl.a. innebära att kurderna i kundefå tillgång till elström som produceras på den turkiska sidan avgränsen. har stängt av tillförseln av denlivsnödvändiga elektriciteten till Zaho- och Duhokområdena iirakiska Kurdistan.Enligt utskottet saknas möjligheter att få till stånd etthävande av FN-sanktionerna för enbart skyddszonen. Jag kan inteinstämma i den uppfattningen. Principiellt bör det vara möjligtäven om det i praktiken blir svårt att vinna en FN-majoritet fördet. I fallet har FN beslutat om sanktioner mot endast enpart i en konflikt. Det bör man kunna göra även i detta fall.Jag anser därför att utskottet borde ha tillstyrkt motion U606yrkandena 3 och 4.Situationen i TurkietI minskar respekten för de mänskliga rättigheternasamtidigt som det militära våldet tilltar. iår, i samband med lokalvalen i landet, trappade regeringssidanupp kriget mot kurderna. 150 000 soldater skickades då tilllandets sydöstra delar som förstärkning till de 200 000 somredan fanns i området. Under samma månad arresterades dekurdiska parlamentsledamöter som företräder Demokratipartiet. Deanklagas för separatistisk verksamhet och hotas av dödsstraff.Partiet -- som inte gavs någon möjlighet att delta i de lokalavalen -- kan komma att förbjudas. Då väntar en klappjakt påpartimedlemmar och sympatisörer.Ett sätt för omvärlden att sätta press på den turkiskaregeringen att upphöra med de grova MR-kränkningarna är att låtaFN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna granskaTurkiet. Jag anser att i FN bör verka för att dettasker. Följaktligen anser jag att utskottet borde ha tillstyrktmotion U609 yrkande 3.Handelssanktioner mot IranI likhet med resonemanget i fråga om menar utskottet attekonomiska relationer med ökar möjligheterna att föra enkritisk dialog med regimen angående mänskliga rättigheter. Minuppfattning är att den skada handels- och biståndsrelationerinnebär för MR-arbetet överstiger de fördelar dessa relationerkan innebära för en dialog. I enlighet med de argument jagredovisat ovan under moment 30 bör hålla handeln med,och ekonomisk verksamhet i, på lägsta möjliga nivå.Exempelvis bör inga exportkrediter för export till lämnas.Jag anser därför att utskottet borde ha tillstyrkt motion U603yrkande 7.Handelsembargot mot CubaUSA:s ekonomiska blockad mot strider mot internationellrätt och hotar andra staters suveränitet. Den 1992 antagnalagen, Cuban Democracy Act, eller -- som den också benämns --Torricelli-lagen, hotar andra staters möjlighet att själva väljaom de vill handla med eller inte. Blockaden innebärdessutom enorma umbäranden för det kubanska folket.Sverige röstade glädjande nog för denFN-resolution som fördömer handelsembargo. Enligt minmening är dock detta svenska agerande inte tillräckligt.Sveriges regering bör i de bilaterala samtalen med kräva attblockaden hävs och Torricelli-lagen avskaffas. Utskottet bordeha beslutat att som sin mening ger regeringen dettatill känna och följaktligen tillstyrkt motion U209 yrkande 1.Med hänvisning till det anförda anser jag att utskottet undermomenten 11, 30, 36, 37, 39, 42, 44, 48 och 56 borde hahemställt:11. beträffande barnarbeteatt med bifall till motion 1993/94:U643 yrkandena1--3 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts i denna del,30. beträffande handel och mänskliga rättigheteratt med bifall till motion 1993/94:U603 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts idenna del,36. beträffande mänskliga rättigheter i Kinaatt med bifall till motion 1993/94:U639 yrkandena1--3 och med anledning av motionerna motionerna 1993/94:U203yrkandena 3 och 4, 1993/94:U639 yrkandena 1, berörd del, 2 och 3som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts idenna del,37. beträffande mänskliga rättigheter i Tibetatt med bifall till motion 1993/94:U633 yrkande 1och med anledning av motionerna 1993/94:U633 yrkandena 2--4, 6och 7, 1993/94:U639 yrkande 1, berörd del, samt 1993/94:U644yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts i denna del,39. beträffande mänskliga rättigheter i Indonesienatt med bifall till motionerna 1993/94:U610yrkandena 2 och 3, 6--9, 1993/94:U647 yrkande 3, 1993/94:U636yrkandena 1 och 4, 1993/94:U227 yrkande 1 och med anledning avmotionerna 1993/94:U610 yrkande 1, 1993/94:U636 yrkande 2,1993/94:U647 yrkandena 1 och 2 samt 1993/94:U227 yrkandena 4och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts i denna del,42. beträffande kurdernas situation i övrigtatt med bifall till motionerna 1993/94:U606yrkandena 3 och 4, 1993/94:U637 yrkande 3 och med anledning avmotionerna 1993/94:U603 yrkandena 4--5, 1993/94:U606 yrkande 7samt 1993/94:U637 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts i denna del,44. beträffande situationen i Turkietatt med bifall till motion 1993/94:U609 yrkande 3och med anledning av motionerna 1993/94:U609 yrkandena 1--2,1993/94:U634 samt 1993/94:U637 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts i denna del,48. beträffande handelssanktioner mot Iranatt med bifall till motion 1993/94:U603 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts idenna del,56. beträffande handelsembargot mot Cubaatt med bifall till motionerna 1993/94:U209 yrkande1 och 1993/94:U620 yrkande 1 och med anledning av motion1993/94:U620 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts i denna del.Förteckning över konventioner och ratifikationsstatus perden Inledning13Europeiska säkerhetskonferensen13Övervakningssystem14Humanitära rätten15Ad hoc-domstol15FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna15FN:s andra världskonferens om mänskliga rättigheter16FN:s kommission för kvinnans ställning16Högkommissarie för de mänskliga rättigheterna16II. Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättraefterlevnaden av det folkrättsliga regelsystemet171. om mänskliga rättigheter172. Dödsstraff och tortyr305. Rasism och främlingsfientlighet samt etniska konflikter347. Handel och arbetsrätt368. Förhållanden som avser stater, områden eller enskildafolk401. ()454. Kurder och andra minoriteters problem i , Turkietm.fl. Taiwan81Hemställan82Reservation87Meningsyttring av suppleant87Bilaga: Förteckning över konventioner och ratifikationsstatusper