bet · GI01KrU4 · 1994-11-15 00:00:00 — I betänkandet behandlas fem motioner från allmännamotionstiden 1994.Utskottet avstyrker en motion om lagskydd för ortnamn.Utskottet anser att resultatet av pågående utredningsarbete ifrågan inte bör föregripas. Utskottet förutsätter att deortnamnsansvariga avstår från åtgärder somkan skada det värdefulla kulturarv som ortnamnen utgör.En motion om kulturminnesskydd för industriproduktion ellerproduktionslinje som är i drift avstyrks. Ett lagskydd av dettaslag skulle enligt utskottets uppfattning kunna få betydandekonsekvenser för användningen av statsbidragen tillkulturmiljövården.Med hänvisning till prioritering avkulturområdet och till olika nordiska kulturmanifestationer somstöds av rådet avstyrker utskottet en motion om anordnande avett nordiskt kulturhistoriskt år med utnyttjande av vissavästsvenska fästningar.Utskottet avstyrker en motion om inrättande av ett permanentfolkmusikinstitut i Lövstabruk. Utskottet hänvisar till att deti första hand ankommer på de intressenter som finns att prövahur en fortsatt verksamhet inom folkmusikprojektet i Lövstabrukkan finansieras.Slutligen avstyrker utskottet en motion om dokumentation avGammalsvenskby i . Utskottet anser att inte börgöra något uttalande om detaljerna i användningen av de medelsom anvisats till forskning och de medel som anvisats tillverksamheten vid och Nordiskamuseet. 1993/94:Kr208 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att ortnamnen skall skyddas av kulturminneslagen eller annanlämplig lagstiftning.1993/94:Kr229 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom "ett kulturhistoriskt år" med nordiska förtecken.1993/94:Kr232 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av statligt stöd förbildande av ett folkmusikinstitut i Lövstabruk.1993/94:Kr246 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning rörande lagstiftning inomkulturmiljövårdsområdet m.m. samt förutsättningen förturismnäringen att tillgodogöra sig de föreslagna åtgärderna.1993/94:Kr253 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom historisk dokumentation av gammelsvenskbyn i Ukraina.Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen)Kulturminneslagen omfattar fem kapitel medföljande rubriker, nämligen Inledande bestämmelser (1 kap.),Fornminnen (2 kap.), Byggnadsminnen (3 kap.), Kyrkligakulturminnen (4 kap.) och Skydd mot utförsel av vissa äldrekulturföremål (5 kap.). I proposition 1994/95:74 föreslås attdet skall ingå ett nytt kapitel i lagen, Återlämnande avolagligt bortförda kulturföremål (6 kap.).En byggnad som är synnerligen märklig genom sittkulturhistoriska värde eller som ingår i ett kulturhistorisktsynnerligen märkligt bebyggelseområde får enligt bestämmelser ikulturminneslagens tredje kapitel förklaras för byggnadsminne avlänsstyrelsen. Bestämmelserna om byggnadsminnen får ocksåtillämpas på park, trädgård eller annan anläggning avkulturhistoriskt värde. Om det behövs får länsstyrelsensskyddsföreskrifter för ett byggnadsminne också innehållabestämmelser om att ett område kring byggnaden skall hållas isådant skick att byggnadsminnets utseende och karaktär inteförvanskas. I kulturminneslagen finns bestämmelser om ersättningoch inlösen beträffande byggnadsminnen.Kulturminneslagens bestämmelser om byggnadsminnen omfattarinte lösa inventarier eller föremål.Lagskydd av ortnamn (mot. 1993/94:Kr208)riksdagsbehandlingFrågan om skydd för ortnamn har behandlats av underen lång följd av år. riksdagsbehandling har redovisatssenast i betänkandena /93:KrU6 och 1993/94:KrU2. I dessabetänkanden redovisas också vilka som har ansvar för ortnamnenoch de uppgifter på området som åvilar ochOrtnamnsrådet, () samt Språk- ochfolkminnesinstitutet.Hösten 1993 begärde på kulturutskottets förslag attregeringen skulle överväga frågan om behovet och lämpligheten aven lagstiftning som har till syfte att skydda ortnamn (mot.1992/93:Kr232 (c), bet. 1993/94:KrU2, rskr. 1993/94:12).Prövningen borde i första hand avse frågan om införande av enhänsynsbestämmelse i kulturminneslagen i detta syfte. Regeringenskulle också ta fram förslag till hur en hänsynsbestämmelselämpligen kan utformas samt återkomma till i frågan.Regeringen borde också överväga om det är lämpligt att skapa ettskydd för ortnamn även i annan lagstiftning av betydelse påområdet, bl.a. fastighetslagstiftningen.Som framgår av följande avsnitt är frågan om behovet avföreskrifter till skydd för ortnamn föremål för utredning.Utredning om kulturminnesskyddet m.m.Regeringen beslöt att låta tillkalla ensärskild utredare med uppgift att se över vissa frågor omlagskyddet för olika kulturminnen och kulturmiljöer. Huvuddelenav frågorna rör kulturminneslagen. Arbetet skall vara avslutatföre . I direktiven (1994:57) sägs följande omortnamn.UtgångspunkterOrtnamn är en del av landets kulturarv. Flera myndigheter ochandra organisationer har möjlighet att genom sina beslut ochsitt handlande i övrigt påverka ortnamnens bruk och fortlevnad.Det gäller t.ex. vid fastighetsbildningar, genom redovisningenav ortnamn på de allmänna kartorna och genom Postens rutiner föradressering.Behovet av att ge ett kulturhistoriskt motiverat skydd förortnamn har behandlats i olika sammanhang. En större översyn avfrågor om ortnamn redovisades i betänkandet Ortnamnsvärde och vård (SOU 1982:45). Beredningen av utredningen leddebl.a. fram till att ett särskilt ortnamnsråd inrättades vidStatens lantmäteriverk (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 467--475och bil. 13 s. 122). har till uppgift att främjaett ändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick.Riksdagen har därefter behandlat motionerom ortnamnsfrågor och om ett förstärkt skydd för ortnamn. Medanledning av en motion till 1992/har (bet. 1993/94:KrU2, rskr. 1993/94:12) uppdragit åt regeringenatt överväga frågan om lagskydd för ortnamn och återkomma tillriksdagen i frågan. I första hand bör övervägandena avse skyddgenom en allmän hänsynsregel i kulturminneslagen, men ocksålämpligheten av att skapa ett skydd i annan lagstiftning, bl.a.fastighetsbildningslagstiftningen bör övervägas.Som motiv för behovet av ett lagskydd angav kulturutskottetden förändring av ortnamnen som sker genomfastighetsdatareformen, ändringar i fastighetsindelning,indragningen av postorter, införandet av vägnamn på landsbygdenoch användningen av samiska och finska ortnamn inom landet.Utskottet sammanfattade sitt ställningstagande med att sedanriksdagen tog ställning till regeringens förslag med anledningav ortnamnsutredning (bet. 1984/85:KrU16, rskr.1984/85:253) har betydande samhällsförändringar ägt rum, vilkapåverkar ortnamnsbruket och behovet av skydd för ortnamn.Enligt regeringens mening är det angeläget att ortnamnen tastill vara som en del av landets kulturarv. Det finns ocksåspråkvårdande, sociala och funktionella motiv för att ortnamnenskall behandlas med aktsamhet. Ortnamnen är ofta uttryck föräldre tiders lokala eller regionala särdrag. Vissa platser kanha flera hävdvunna namn, i norra exempelvis både ettsvenskt och ett samiskt. Det bör därför uppfattas som godortnamnssed att bevara ett hävdvunnet ortnamn för en vissplats eller lokal så länge den namnbrukarkrets namnet tillhöranvänder eller vill använda namnet.Bruket av ortnamnen påverkas emellertid av mångaomständigheter. Ortnamn kan försvinna ur bruk genom att detappat sin funktion eller för att deras fortlevnad försvåras avatt gällande lagstiftning inte tar särskild hänsyn tillortnamnens kulturhistoriska värde. Det är följderna av detsenare förhållandet som gör att det kan finnas skäl attlagstifta om skydd för ortnamn.En lagstiftning om ortnamn skall ha till syfte att ge godaförutsättningar för att i första hand offentlig verksamhetutövas med iakttagande av god ortnamnssed. När det föreliggerkonflikter mellan ortnamnsvårdande och andra intressen kan enlagstiftning ange formerna för hur intressena skall vägas motvarandra.UppdragetUtredaren skall lämna förslag som tillgodoser behovet av skyddför ortnamn utifrån de angivna utgångspunkterna. Om det ärmotiverat skall skyddet ges form av lag. Utredaren bör i sådantfall i första hand pröva en lösning efter följande riktlinjer.Begreppet god ortnamnssed skall definieras ikulturminneslagen. I lagen anges också ett krav på myndigheteroch offentliga organ att utöva sin verksamhet med iakttagande aven sådan sed. Behovet och lämpligheten av särskilda förfarande-eller sanktionsregler för att hävda iakttagandet av godortnamnssed skall övervägas. Lämpligheten av att i annanlagstiftning, t.ex. fastighetsbildningslagen, ange ett krav påiakttagande av kulturminneslagens bestämmelser skall ocksådiskuteras.Det regelverk och den organisation för uppföljning m.m. somutredaren kan komma att föreslå skall präglas av enkelhet ochvara utformad så att den motverkar onödigt krångel, byråkratioch detaljreglering. Ett lagskydd skall enbart avse reglering avfrågor av stor betydelse för bevarandet av ortnamn. Den skallkunna tillämpas av den förvaltningsorganisation som redan finns,utan särskild förstärkning.Frågan om och ortnamnsskyddetRiksdagen godkände vid /94 att skulleombildas till aktiebolag, () per den1 (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr.1993/94:119). I propositionen (s. 129) under avsnittetStatsmakternas styrning, kontroll samt insyn i ett statligt ägtaktiebolag behandlades frågan om en god ortnamnssed. Ipropositionen sades följande.Från kulturpolitisk synpunkt finns det också skäl att noteraden påverkan som genom sina adresseringskrav kanutöva på valet av ortnamn i landet. Staten kan emellertid viasin ägarroll eller på annat sätt garantera att inteutövar detta inflytande på ett sätt som strider mot godortnamnssed.Frågan om kulturminnesskydd för industriproduktion ellerproduktionslinje i drift (mot. 1993/94:Kr246)Bevarande av det industriella kulturarvetIndustribyggnader inklusive fasta inventarier omfattas --likaväl som andra byggnader -- av bestämmelserna ombyggnadsminnen i kulturminneslagen (1988:950).Kulturminneslagens bestämmelser om byggnadsminnen omfattar intelösa inventarier eller föremål.Uppgiften att vårda det industriella kulturarvet i stortåvilar bl.a. industrin, (),länsstyrelser, museer och arkiv.I budgetpropositionen vid /93 (bil. 12 s.128--129) pekades vissa områden ut för prioriterade insatserinom kulturmiljövården /94--1995/96,däribland industriminnen. Regeringen har uppdragit åt RAÄ att tafram ett handlingsprogram för bevarande, vård och långsiktigförvaltning av landets industriminnen till den 1 juli 1996.Dessa frågor redovisas närmare i kulturutskottets betänkande1994/95:KrU3.Efter ett initiativ från bildades år 1993Industrihistoriskt forum, ett samarbetsorgan för dokumentation,bevarande och forskning rörande det industriella kulturarvet.Syftet är att dra upp riktlinjer för hur deltagarna i forumettillsammans skall kunna göra en aktiv och samlad satsning föratt rädda det industriella arvet. I detta forum finnsrepresentanter bl.a. för RAÄ, länsstyrelserna, dekulturhistoriska museerna, arkiv, näringsliv, fackliga organ,forskarsamhället och hembygdsrörelsen. En av de diskussioner somförs inom Industrihistoriskt forum är om det skulle vara möjligtatt av kulturminnesskäl skydda och bevara inte endastindustribyggnader utan även i drift varandetillverkningsprocesser.Värmdö kommunTillverkningen av servisen Blå blom m.m. vid Gustavsbergsporslinsfabrik planerades av att överflyttastill . Efter initiativ från anställda vidGustavsbergsfabriken och från kommun tillverkas servisenBlå blom m.fl. produkter på legobasis av ettkommunalt bolag, Produktions- och Utvecklingsbolag.Bolaget har enligt uppgift anställt 30--40 av de personer somsagts upp av . Bolaget har erhållit stöd till utbildningfrån arbetsmarknadsmyndigheterna.Nordiskt kulturhistoriskt år (mot. 1993/94:Kr229)kultursatsningarI enlighet med beslut omomprioritering för nysatsning och ny struktur på kultur-,utbildnings- och forskningsområdet skall hälften avministerrådets budget avse dessa tre områden. Därav avser drygt 325 miljoner danska kronorkultur-, utbildnings- och forskningsområdet. Enbartkulturområdet omfattar drygt 127 miljoner danska kronor.Ministerrådet föreslår inför session i inovember 1994 att den totala budgeten skall omfatta 706miljoner danska kronor, varav drygt 340 miljoner avser kultur,utbildning och forskning. För enbart kulturområdet föreslåsett belopp om drygt 138 miljoner som fördelar sig med 20,5 påden nordiska kulturfonden, 54,6 på bidrag till projekt och 36,5på bidrag till institutioner.I de planer för det forsatta nordiska samarbetet somministerrådet presenterar inför sessionen i i november1994 sägs bl.a. att utvecklingen av kultursamarbetet skallfortsätta längs de linjer som redan är fastlagda. Barn ochungdom, språkförståelse, nordisk identitet, historiekunskap ochspridning av resultaten av konstnärlig verksamhet skallprioriteras särskilt. Bättre integrering av nationell ochnordisk kulturpolitik och bättre information om de nordiskainsatserna skall vara särskilda mål.I anslutning till sessioner vår och höstanordnas numera nordiska kulturmanifestationer. När sammanträdde i den 5 -- avsatteNordiska ministerrådet och Nordisk kulturfond särskildaresurser, , för att -- inom ramen förStockholms kulturliv -- framhäva och tydliggöra den kulturellamångfalden i . En förutsättning var att de svenskaarrangörerna, , , FöreningenNorden, Rikskonserter, svenska delegation m.fl.,satsade egna resurser. gav Statens kulturrådi uppdrag att i samverkan med , Stockholmsstad och andra intresserade kulturinstitutioner m.fl. förberedaden nordiska kulturveckan. svarade förekonomisk och organisatorisk samordning, medan Föreningen det praktiska samordningsansvaret. ordnadesarrangemang inom teater, musik, dans, litteratur och bildkonstmed deltagare från alla nordiska länder. De ekonomiskaresurserna medgav att även mera avlägsna ensembler, t.ex. frånGrönland och , kunde bjudas in. Nästa nordiska kulturmanifestationanordnas i samband med session i inovember 1994.I planer för det nordiska samarbetet sägs bl.a.att fram till jubileumsår är medvetandet ochkunskapen om de nordiska ländernas historia ett prioriteratområde i verksamhet. En stor satsning skall görasi samarbete med i ett projekt kallat betydande satsning skall göras på enkampanj som skall kulminera i jubileumsfirandet i år1997. Allmänhetens intresse skall fokuseras kringhistorieorienterande aktiviteter och kring egnautställningar.Förvaltningen av rikets fästningarEtt antal fästningar som inte längre har militär betydelseöverfördes från Fortifikationsförvaltningentill . Verket skall enligt riksdagensbeslut förvalta de fastigheter som även fortsättningsvis skallägas direkt av staten.Tidigare riksdagsbehandlingVid /93 godkände en restaureringsplanför de kungliga slotten och rikets fästningar som innebär att630 kommer att användas för ändamålet under en20-årsperiod. Dessa fastigheter är inte hyressatta, varförFastighetsverket inte får några intäkter från dem. Mot dennabakgrund ansåg finansutskottet att restaureringsarbetena inteborde lånefinansieras utan anslagsfinansieras. initiativ beslöt att för budgetåret1993/94 anvisa under ett nyttreservationsanslag benämnt Restaureringsarbeten vid de kungligaslotten och rikets fästningar (bet. 1992/93:FiU26, rskr.1992/93:324). I sammanhanget avslog en motion (fp) omen analys av behovet av restaurering av vissa fästningar som ärav betydelse för turismen.För /95 har likaledes 50 miljoner kronoranvisats under anslaget (prop. 1993/94:100 bil. 8 s. 52--53,bet. 1993/94:FiU13, rskr. 1993/94:266).Folkmusikinstitut i Lövstabruk (mot. 1993/94:Kr232)Skrivelse till KulturutredningenI en skrivelse till från enreferensgrupp för bildande av ett i Lövstabrukanhålls att söker en lösning för ett permanent"" med ett delat statligt och regionaltansvarstagande. Skrivelsen har sänts för kännedom tillriksdagens kulturutskott (dnr 1993/94:188). Referensgruppenbestår enligt skrivelsen av företrädare för Musik i ,, vid Uppsalauniversitet, Svenskt visarkiv, , ,Stiftelsen , Caprice (Svenska rikskonserter) ochLandstingets kulturnämnd. I skrivelsen redovisas att etttreårigt projekt med två deltidsanställda folkmusikkonsulenterbedrivits --1994 med bidrag från Statenskulturråd, Musik i (i län) ochTierps kommun. Ansökningar om bidrag till fortsatt verksamhetunder om sammanlagt har lämnats tillTierps kommun och Musik i Uppland.UtredningarDen internationella kulturutredningen avgav i februari 1994sitt betänkande (SOU 1994:35) Vår andes stämma -- och andras.Kulturpolitik och internationalisering. Remissbehandlingen harnyligen avslutats. I betänkandet har utredningen föreslagit ettkulturturismprojekt där kulturen tas till vara för att främjaresandet i . Projektet avser Vallonbruken i . Ettsådant projekt bör enligt kommittén ledas regionalt, i förstahand inom . Företrädare för olika organ ochorganisationer, t.ex. , , NextStop , RAÄ, Styrelsen för Sverigebilden och , liksom regionala och kommunala organ bör engageras iarbetet. Medel som kan användas för projektet finns enligtkommitténs mening redan inom , länsarbetsnämnden,Styrelsen för Sverigebilden, Next Stop , och Kongress.Arbetet inom den övergripande , som avsesinnefatta ställningstaganden även till den nu avslutadeInternationella kulturutredningens betänkande, pågårfortfarande.Dokumentation av (mot. 1993/94:Kr253)Språk- och folkminnesinstitutetSpråk- och folkminnesinstitutets övergripande mål skall enligtinstruktionen (1993:654) för institutet vara att på vetenskapliggrund öka kunskaperna om ortnamn, dialekter och folkminnen m.m.i samt att vidmakthålla, levandegöra och sprida dettakulturarv. Institutet har till uppgift att samla in, bevara,vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter,personnamn, ortnamn, folkminnen, visor, folkmusik och densvenska jazzens historia. Institutet skall också yttra sig iärenden om fastställande av ortnamn och granska förslag tillnamn på allmänna kartor.Språk- och folkminnesinstitutet skall enligt de verksamhetsmålsom anges i regeringens regleringsbrev för /95aktivt analysera det immateriella kulturarvets förändringar isamhället. Med utgångspunkt i analyserna bör bedömningar görasav hur de fortsatta insatserna bäst kan genomföras.Inom institutet finns åtta enheter. Vid en av dessa, nämligenDialekt- och folkminnesarkivet i (ULMA), finns bl.a.samlingar av dokument från samt enskildapersoners minnen, särskilt från dem som flyttade till år1929. Utskottet har inhämtat att någon insamling avdokumentation i i inte är aktuell ellerplanerad.Nordiska museetNordiska museet är en stiftelse. Museet har enligt stadgarfastställda av regeringen till uppgift attbevara och levandegöra minnet av liv och arbete i ,företrädesvis för tiden . Museets ansvar omfattarhela det kulturhistoriska fältet utom de delar som hänförts tillnågon annan institution. Museets arbete skall bedrivas motbakgrunden av den europeiska, särskilt den nordiska,kulturutvecklingen.Enligt inhämtade uppgifter har för närvarandeinte någon dokumentation av planerad.ForskningForskning inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga områdetstöds med anslag till forskning och forskarutbildning viduniversiteten samt till forskningsstödjande åtgärder vid mindreoch medelstora högskolor. Vidare lämnas statligt stöd tillforskning över anslagen till forskningsråden, t.ex. detHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). Stödtill forskning lämnas också från Jubileumsfond.Statsmakterna styr inte universitetsforskningens inriktningannat än genom övergripande riktlinjer och ekonomiska satsningarpå större områden i samband med de forskningspolitiska beslutenvart tredje år (senast prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15,rskr. 1992/93:388). är det universitetenoch högskolorna själva som beslutar om inrättande av tjänstersom professor. Det ankommer således på universiteten ochhögskolorna att besluta om dispositionen av tillgängliga medelför tjänster och om eventuella omprioriteringar.Statsmakterna styr inte heller hur forskningsråden ellerRiksbankens Jubileumsfond fördelar medel till olikaforskningsprojekt. Endast inomvetenskapliga kriterier bestämmervilka projekt som skall stödjas.Frågor som rör har aktualiserats både vidStockholms och universitet.Forskning om svenskarna i och om pågåräven vid och litteratur i . Lagskydd av ortnamnRiksdagen bör enligt motion Kr208 (kds) som sin mening geregeringen till känna att ortnamnen skall skyddas ikulturminneslagen eller annan lämplig lagstiftning. Motionärenerinrar om att uttalat attortnamnen är en viktig del av vårt kulturarv som skall vårdasoch skyddas. Enligt motionärens mening bortser ändåLantmäteriverket, m.fl. i sin verksamhet frånortnamnens kulturhistoriska och sociala värde.Utskottet har i ett föregående avsnitt redovisat att riksdagenhösten 1993 begärde att regeringen skulle överväga behovet ochlämpligheten av en lagstiftning som har till syfte att skyddaortnamn, i första hand genom en hänsynsbestämmelse ikulturminneslagen. Regeringen borde också överväga om det ärlämpligt att skapa ett skydd för ortnamn även i annanlagstiftning av betydelse på området, bl.a.fastighetslagstiftningen. Regeringen har i september 1994uppdragit åt en utredning om kulturminnesskydd att lämna förslagsom tillgodoser behovet av skydd för ortnamn utifrånutgångspunkter som anges i utredningsdirektiven. I ett tidigareavsnitt av betänkandet återges dessa utgångspunkter.Utskottet erinrar om att enligt instruktionenför lantmäterimyndigheterna (1988:1232) skall verka för ettändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick och att det iproposition 1993/94:38 förutsatts att Posten efterbolagiseringen utövar sitt inflytande på ortnamnsfrågorna på ettsätt som inte strider mot god ortnamnssed. Utskottet förutsätteratt båda dessa instanser och övriga instanser med ansvar förortnamnsfrågor även framgent arbetar på ett sådant sätt att detkulturarv som ortnamnen utgör skyddas och vårdas. Utskottetförutsätter också att de ortnamnsansvariga under utredningstidenavstår från åtgärder som kan skada detta värdefulla kulturarv.Utskottet anser att resultatet av utredningsarbetet inte börföregripas. Motion 1993/94:Kr208 bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd.Kulturminnesskydd för industriproduktion ellerproduktionslinje i driftI motion Kr246 (m) begärs en utredning om lagstiftning inomkulturmiljövårdsområdet för att skydda industriproduktion ellerproduktionslinje i drift. Frågan har enligt motionenaktualiserats genom planer inom att från deninköpta porslinsfabrik flytta över produktionen avservisen Blå blom till Finland.Motionärerna erinrar om att kulturminnesskydd av byggnader,endast avser byggnaderna, yttre miljö och vissa fastainventarier och att beslut om lagskydd av industrier i allmänhettas först när produktionen lagts ned.I motionen redovisas att frågan har belysts vid en konferensanordnad av Industrihistoriskt forum.Slutligen anförs i motionen att lagskydd skulle kunna medföraatt kunskap om äldre tekniker, design ochproduktionsförhållanden bibehålls. I vissa fall skulle enbibehållen produktion kunna bli kommersiellt lönsam och avbetydelse för turismen.Motionärerna anser att en utredning även borde omfatta fråganom huruvida turismnäringen skulle kunna gynnas av lagregleratkulturminnesskydd för industriproduktion.Enligt utskottets mening skulle ett förverkligande avönskemålet om ett lagreglerat skydd för viss industriproduktionkräva lagstiftning på flera rättsområden. Bl.a. torde denimmaterialrättsliga lagstiftningen ochkulturminneslagstiftningen behöva ändras. Ett lagreglerat skyddav angivet slag för industriproduktion eller produktionslinjer-- med syfte att bevara kunskaper om äldre teknik, design ochproduktionsförhållanden -- torde förutsätta att staten är bereddatt skapa ekonomiska förutsättningar för en fortsatt produktionoch att ersätta ägaren för eventuella inskränkningar i ägande-och nyttjanderätten.