bet · GH01FiU20 · 1994-05-31 00:00:00 — Till yttrandet har emellertid utskottetssocialdemokratiska ledamöter anmält avvikande mening.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets instämmande ochtillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motion Fi55 yrkande 2.SocialdepartementetAnslag till Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassorI kompletteringspropositionen (bil. 5, avsnitt 4) anger regeringen attantalet förtidspensionärer stigit kraftigt . För att brytadenna trend pågår inom ett beredningsarbete. I propositionenuppges att en interdepartemental arbetsgrupp som berett frågan kommeratt lämna en rapport. Utgångspunkten för gruppens arbete är att beviljandet avförtidspension ofta är slutpunkten i en lång händelsekedja med långa ochupprepade sjukperioder och rehabiliteringsförsök. Åtgärderna skall därför inteenbart inriktas på förtidspensioneringen utan även på tidiga åtgärder isjukfallen inom sjukförsäkringen. Enligt propositionen krävs för att brytautvecklingen inom förtidspensioneringen åtgärder för att göra regelsystemet föraktörerna inom socialförsäkringssystemet tydligare och för att förbättra detmedicinska underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning ochförtidspension. Arbetsgruppens förslag kommer att remissbehandlas i vanligordning. Enligt regeringens uppfattning är det motiverat att redan nu föreslååtgärder i syfte att höja den faktiska pensionsåldern och minska utgifterna förförtidspensioneringen. I propositionen uppges att försäkringskassornasförtroendeläkare bör få utökade och delvis annorlunda arbetsuppgifter.Förtroendeläkarnas uppgift är främst att på grundval av den behandlandeläkarens intyg klarlägga och förklara för tjänstemannen den försäkrades statusoch vid behov begära kompletterande uppgifter från den behandlande läkaren. Ipropositionen uppges att förtroendeläkarens arbetsinsats bör utökas så attdenne i mycket större utsträckning än integreras i den ordinarieverksamheten samt att förtroendeläkaren ges reell möjlighet att medverka itidiga skeden av bedömningen av rätt till sjukpenning samt inför prövning avförtidspension. För att förstärka förtroendeläkarens roll bör dennes arbetstidpå utökas så att den omfattar minst halvtid. Regeringenföreslår därför att försäkringskassorna tillförs för attkunna förstärka förtroendeläkarnas insatser. Medlen beräknas tillföraförsäkringskassorna ca 300 halvtidsanställda förtroendeläkare. Regeringenförutsätter därvid att det antal läkare som finns bibehålls, men att dengenomsnittliga arbetstiden ökar kraftigt. Regeringen bedömer vidare att enförstärkning av förtroendeläkarnas roll innebär väsentligt minskade utgifter isocialförsäkringssystemet samt ett effektivare rehabiliteringsarbete. Enligtregeringen beräknas förslaget minska de totala utgifterna förförtidspensioneringen med varav inomfolkpensioneringen och inom ATP. Regeringen föreslår ienlighet härmed att till anslaget Förtidspensioner för /95 skallanvisas ett belopp som är lägre än vad som tidigare anvisatsav riksdagen.Det ovan anförda innebär att till anslaget Allmänna försäkringskassor skalltillföras ytterligare . Till detta anslag föreslår regeringenockså att försäkringskassorna tillförs som kompensation föradministrationen av finansieringsbidraget för ungdomspraktikanter. Vidare börenligt propositionen medel till försäkringskassornas Utvecklingsråd tillförasförsäkringskassorna med . I propositionen (bil. 5, avsnitt 5)föreslås att med ändring av beslutet avseende anslag till Allmännaförsäkringskassor (prop. 1993/94:148) i denna del (punkt 16) anvisar ettramanslag på 4 321 647 000 kr.Socialförsäkringsutskottet har (Sfu7y) ingen erinran mot regeringensförslag till anslag. Utskottet vill dock i detta sammanhang erinra om attutskottet i betänkande 1993/94:SfU19, vari behandlas proposition 1993/94:205med förslag om finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- ochsjukvård och socialtjänst, i anslutning till ett motionsyrkande om ettvidareutvecklat och bredare program för förebyggande och rehabiliterandeinsatser föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att det behövs ettklargörande av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar och att denna fråga börutredas. Utskottet uttalar i övrigt att det skulle vara värdefullt omregeringen utformade ett samlat program för förebyggande och rehabiliterandeinsatser och föreslår i betänkandet att även detta ges regeringen till känna.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning ochtillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen (bil. 5, avsnitten 4och 5) till anslag till Förtidspensioner och Allmänna försäkringskassor.Medel till alkohol- och drogpolitiska åtgärderRegeringen föreslår i kompletteringspropositionen (bil. 5, avsnitt 6) att75 anvisas för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder /95 med anledning av Alkoholpolitiska kommissionensslutbetänkande och den pågående europeiska integrationsprocessen.Socialutskottet har inget att erinra mot den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen till Alkohol- och drogpolitiska åtgärder för budgetåret1994/95. Förslaget har inte föranlett några motionsyrkanden.Finansutskottet delar socialutskottets uppfattning och tillstyrkersålunda regeringens förslag i kompletteringspropositionen (bil. 5, avsnitt 6)till medelsanvisning.Särskilt bidrag för ökade kostnader till följd av bestämmelserna ommervärdesskattSocialutskottet anser att de i propositionen framlagda förslagen till lagom ändring i lagen (1994:221) om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidragtill kommuner och lag om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag tillkommuner bör tillstyrkas. Förslagen har inte mött någon erinran i form avmotioner.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialutskottet ochtillstyrker propositionens förslag i denna del.KulturdepartementetAnslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.I kompletteringspropositionen (bil. 11, avsnitt 2) anförs attutflyttningen av bosnier från förläggningar till kommuner skett i dentakt som förutsattes i budgetpropositionen. Regeringen har emellertid den14 april beslutat att barn och barnfamiljer som ansökt omuppehållstillstånd före och som inte fått ansökan slutligtprövad skall beviljas uppehållstillstånd om inte särskilda skäl talar emotdetta. Beslutet bedöms enligt regeringen leda till att drygt 20 000 personer,varav nästan hälften barn, kommer att få permanent uppehållstillstånd. Enligtpropositionen kommer mottagandet i kommunerna till allra största delen att skeunder /95. Även regeringens vägledande beslut om attge permanent uppehållstillstånd till fyra somalier bedöms medföra atthuvudparten av de drygt 1 700 somalier som vistas påflyktingförläggningar kommer att beviljas permanentuppehållstillstånd och skall tas emot i kommunerna. Med viss följdinvandring avanhöriga beräknar regeringen att det rör sig om totalt ca 2 400 somalier.Regeringen beräknar att de nämnda besluten kommer att leda till att det /95 behövs ytterligare ca 5 000 kommunplatser utöver vad somangetts i budgetpropositionen. Anslagskonsekvenserna beräknas till ytterligare500 för ersättningar till kommunerna för /95.Beräkningarna avser ökade kostnader för schablonersättningar och även kostnaderför handikappade och för barn utan egna vårdnadshavare. I propositionen angesatt det även kan uppstå ett behov av att öka anslagsposten för extraordinärakostnader utöver vad som redan föreslagits i budgetpropositionen. Regeringensbeslut om uppehållstillstånd bör, enligt propositionen, även leda till minskadeförläggningskostnader och förkortade handläggningstider för de berördaasylsökandena. Även kostnader för verkställighet av avvisningsbeslut bortfallerför de berörda som annars skulle ha avvisats. Regeringen uppskattar att dettaleder till minskade utgifter inom de berörda anslagen på 150 miljoner kronor.Nettoeffekten på statsbudgeten skulle således bli 350 miljoner kronor.Regeringen avstår emellertid från att föreslå någon neddragning påförläggningsanslaget eller några andra anslag, eftersom utvecklingen på dessaanslag är så osäker.I motion Fi31 (nyd) anförs bl.a. att priserna måste pressas vid upphandlingav bostäder och förläggningar, att en noggrann och kontinuerlig granskning avStatens invandrarverk bör göras, att flyktinghjälpen bör sättas in i dedrabbades närområden och att en uppstramning av flyktingpolitiken börske (yrkande 25). Motionärerna anser vidare att nedskärningar i anslaget tillErsättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. bör göras genom attantalet beviljade asylansökningar begränsas och genom att schablonersättningentill kommunerna sänks . De begär (yrkande 26) att skallavslå förslaget om ett ökat anslag med 500 miljoner kronor.Enligt socialförsäkringsutskottets mening (SfU7y) torde regeringensberäkning av hur många ytterligare kommunplatser som behövs vara tilltagen iunderkant. Med hänsyn till att möjligheten att göra säkra bedömningar av hurmånga flyktingar och ansökningsfall som kommer att vara föremål förkommunmottagande är begränsad, vill utskottet emellertid inte motsätta sigregeringens förslag till medelsanvisning. Det anförda innebär attfinansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi31 (nyd) yrkande 26 omminskad medelsanvisning. Ny demokrati har fogat en avvikande mening tillyttrandet från socialförsäkringsutskottet.Socialförsäkringsutskottet vill i övrigt hänvisa till att kommittén meduppgift att göra en översyn av invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken (dir. 1993:1) bl.a. skall göra överväganden omflyktingpolitiska insatser internationellt och belysa kostnaderna för stat ochkommun samt invandringens samhällsekonomiska konsekvenser. Vad som anförts imotion Fi31 (nyd) yrkande 25 om flyktingpolitiken berör områden som ligger inomramen för kommitténs uppdrag. Utskottet anser att resultatet av kommitténsarbete bör avvaktas och att finansutskottet bör avstyrka bifall till motionFi31 (nyd) yrkande 25.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetoch tillstyrker sålunda regeringens förslag i budgetpropositionen (bil. 11,avsnitt 2.1) och avstyrker yrkandena 25 och 26 i motion Fi31 (nyd).Nedsättning av ekonomiskt biståndI den nya lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., som träder ikraft , infördes på förslag av socialförsäkringsutskottet enbestämmelse i 11 § som klargör att staten har kostnadsansvaret för en utlänningsom fått beslut om avvisning eller utvisning även i de fall när enverkställighet drar ut (1993/94:SfU11, rskr. Utskottetförutsatte att regeringen skulle återkomma med förslag om åtgärder i den månekonomiska sanktionsmöjligheter skulle erfordras gentemot utlänningar som påannat sätt än genom att hålla sig undan försvårar verkställigheten av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut. har i en skrivelse den28 till regeringen framhållit att en absolut rätt till bistånd framtill det att utlänningen lämnat landet avsevärt kommer att försvåraverkställigheten av beslut om avvisning och utvisning. pekar iskrivelsen på att det i 10 § nämnda lag finns möjligheter att sätta ned ochunder vissa förutsättningar dra in det ekonomiska biståndet för den somförsvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd. Verket anser attåtminstone samma sanktionsmöjligheter borde finnas gentemot den som intemedverkar till avvisning. Regeringen gör i kompletteringspropositionen denbedömningen att det är nödvändigt att någon form av ekonomiskasanktionsmöjligheter finns för det fall att en utlänning vägrar medverka åtgärd som är nödvändig för att verkställigheten av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut skall kunna genomföras. Som exempel nämns attsanktionsmöjligheter t.ex. kan vara nödvändiga om en utlänning vägrar medverkatill att söka en passhandling som krävs för återresan.Socialförsäkringsutskottet har (SfU7y) ingen erinran mot att 10 § ilagen kompletteras med ett tredje stycke som innebär att bestämmelserna omnedsättning av bostadsersättning och dagersättning kan tillämpas även i dessafall. föreslår emellertid att den nya bestämmelsenäven bör hänvisa till första stycket i paragrafen, varför orden "i andrastycket" bör strykas.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag ikompletteringspropositionen (bil. 11, avsnitt 2.2) med den ändring av 10 § ilagen (1994:137) som socialförsäkringsutskottet förordar.TystnadspliktI kompletteringspropositionen (bil. 11, avsnitt 2.2) föreslås i enlighetmed vad socialförsäkringsutskottet förordar i betänkandet SfU11 att enlagstadgad tystnadsplikt för privatanställd förläggningspersonal införs.Socialförsäkringsutskottet ser med tillfredsställelse att regeringenskyndsamt lagt fram ett förslag om tystnadsplikt och föreslår attfinansutskottet tillstyrker bifall till förslaget.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetoch tillstyrker sålunda regeringens förslag.Övriga motionsyrkandenI motion Fi31 (nyd) begärs i yrkande 27 ett tillkännagivande om att endasttemporära uppehållstillstånd skall beviljas.Riksdagen har beslutat att utöka möjligheten att beviljatidsbegränsade uppehållstillstånd (prop. 1993/94:94, bet. SfU11, rskr. 188).Fr.o.m. är det enligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen(1989:529) möjligt att bevilja en skyddssökande utlänning som bedöms ha etttillfälligt behov av skydd här i landet ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.Ett sådant uppehållstillstånd förutsätter att den skyddssökande inte har rätttill asyl i enligt utlänningslagen. Den nya lagstiftningen är främstavsedd för skyddssökande som flyr undan konflikter och kriser som bedöms ha enkortare varaktighet. Därvid kan tillfälliga tillstånd även beviljasutlänningens make eller maka samt barn . Om ett barn under 20 årbeviljats tillfälligt uppehållstillstånd kan även en förälder till barneterhålla tillstånd.Socialförsäkringsutskottet anser inte (SfU7y) att det finns anledning attinföra en lagstiftning som endast ger utrymme för att bevilja temporärauppehållstillstånd, och utskottet föreslår att finansutskottet avstyrker bifalltill motion Fi31 (nyd) yrkande 27. Utskottet vill även erinra om att det liggerinom den ovan nämnda kommitténs (dir. 1993:1) beredningsområde att ytterligarebereda frågan om vistelsetillstånd.Finansutskottet ansluter sig till socialförsäkringsutskottets uppfattningoch avstyrker yrkande 27 i motion Fi31 (nyd).FinansdepartementetRäntebidragsanslagetBeräkningar inom och har visat attden bedömning av belastningen på förslagsanslaget Räntebidrag m.m. /93 som redovisades budgetproposition utgår från enkalkyl som innehåller vissa brister och felbedömningar. Orsakerna tillavvikelsen mot tidigare beräkningar har analyserats, och kalkylmodellen föranslagsberäkningen har därefter reviderats.Till följd av vad som framkommit om anslagsbelastningen påräntebidragsanslaget under innevarande budgetår har en ny beräkning gjorts ävenvad avser /95. Medelsbehovet under nästa budgetår för dettaändamål beräknas nu till . Detta belopp överstiger med det anslag för räntebidrag som fastställt medanledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100bil. 8, BoU15). Mot denna bakgrund föreslår regeringen ikompletteringspropositionen (bil. 7, avsnitt 1.2) att skall anvisa3 utöver vad som tidigare föreslagits till anslagetRäntebidrag m.m.Bostadsutskottet anför i sitt yttrande att det givetvis är angeläget atträntebidragsanslaget fastställs med ledning av så välgrundade bedömningar sommöjligt. De nya beräkningar som gjorts av anslagsbehovet under budgetåret1994/95 avviker så kraftigt från tidigare gjorda beräkningar att börbesluta om ett tillägg på det aktuella anslaget. tillstyrkersåledes regeringsförslaget.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än bostadsutskottet ochtillstyrker regeringens förslag i kompletteringspropositionen (bil. 7,avsnitt 1.2) att under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Räntebidrag m.m. /95 anvisa 3 utöver vad som föreslagits iproposition 1993/94:100 bilaga 8.Statliga /91 upptogs på statsbudgeten ett reservationsanslag på300 för Bidrag till kompetensutveckling på det statligtreglerade området. Bakgrunden till detta var att parterna ramavtalom löner för statstjänstemän m.fl. (RALS 1989-90) avsatt 300 miljoner kronorför att statsanställda skall kunna erbjudas en viss personalutbildning varjeår.Den 1 juli 1993 fanns det kvar på detta anslag. bedömer att det fortfarande kommer att finnas medel kvar påanslaget vid utgången av /94. Eftersom anslaget är ettreservationsanslag och /94 är det tredje och efterdet budgetår då anslaget var uppfört på statsbudgeten kommer regeringen inteatt ha dispositionsrätt till anslagsmedlen . bedömer dock att det kommer att finnas ett behov av att kunnadisponera medlen även efter denna tidpunkt. I kompletteringspropositionen(bilaga 7, avsnitt 1.1) föreslås därför att anslaget förs upp på nytt påstatsbudgeten med ett formellt anslagsbelopp för att medlen skall kunnadisponeras även nästa budgetår.Finansutskottet tillstyrker att reservationsanslaget Bidrag tillkompetensutveckling på det statligt reglerade området tas upp med istatsbudgeten för /95.BudgetpolitikenBudgetunderskott, upplåningsbehov samt formerna för redovisning avstatsskuldräntornaRegeringen förutser nu ett väsentligt lägre underskott i statsbudgeten än vadman räknade med så sent som . Underskottet under innevarandebudgetår beräknas sålunda uppgå till , vilket är 20miljarder kronor lägre än vad som angavs i budgetpropositionen. Nästa budgetårväntas det stanna vid , mot tidigare beräknade 172,5miljarder kronor.Det är framför allt budgeteffekter av tillfällig natur som bidragit till attutfallet nu väntas bli mer gynnsamt under de båda åren. Det framgår av att dets.k. underliggande budgetsaldot justerats i bara begränsad utsträckning /94 och av att man i de nya beräkningarna för budgetåret 1994/95t.o.m. räknar med ett något större underliggande budgetunderskott än tidigare.En förklaring till att man nu räknar med att underskottet för innevarandebudgetår skall bli lägre är de genomförda försäljningarna avAssidomän, och som engångsvis har ökat statens inkomster med11 miljarder kronor. En annan förklaring är att väntas få inytterligare i överkurser på de benchmarklån som emitterasunder budgetåret.Även för nästa budgetår utgör dessa faktorer den viktigaste anledningen tillatt ett lägre underskott nu redovisas. Vad som tillkommit sedanbudgetpropositionen presenterades är dels den planerade försäljningen av aktieri som väntas förbättra saldot med , delssjunkande räntenivåer som bidragit till att man nu räknar med attRiksgäldskontorets inkomster från överkurser skall bli 22 miljarder kronorhögre än vad man tidigare antagit.Med den emissionsteknik som tillämpar på den inhemskaobligationsmarknaden får nya ränteantaganden kraftigt genomslag på beräkningenav utgifterna för statsskuldräntor. Tekniken innebär att göråterkommande emissioner på ett begränsat antal obligationslån. Varje sådant lånlöper med fast kupongränta som avspeglar ränteläget när lånet första gångenemitterades. Om marknadsräntan vid en senare emission skulle understigakupongräntan erhåller en överkurs, dvs. ett pris överobligationens nominella kurs. Överkursen motsvarar en till nuvärdet framräknadskillnad mellan kupongräntan och marknadsräntan sett över obligationens löptid.Skulle marknadsräntan å andra sidan överstiga kupongräntan kommer obligationenatt emitteras till en underkurs.I takt med att marknadsräntorna sjunkit har under senare årkunnat uppbära betydande överkurser. De inkomster som genereras av överkursernaleder till att utgifterna för statsskuldräntor minskar under emissionsåret. Åandra sidan blir utgifterna i motsvarande mån högre närden högre kupongräntan betalas ut. Eftersom statsbudgetens redovisning avstatsskuldräntorna grundas på utgiftsmässiga principer periodiseras inte dessainkomster och utgifter.Någon periodisering förekommer inte heller av de kursvinster ochkursförluster som gör i samband med sin valutaupplåning, utandessa belastar i sin helhet redovisningen det år ett lån löses in. Även sådanafaktorer kan alltså medföra att nivån på statsskuldräntorna förskjuts kraftigtfrån till ett annat. Förhållandet kan belysas med att man förinnevarande budgetår räknar med att valutaförlusterna netto skall uppgå till ca20 miljarder kronor medan motsvarande nettoförlust nästa budgetår begränsar sigtill ; dvs. nivåskillnaden är närmare 15 miljarder kronor.Uppstår det mellan åren stora förskjutningar i över-/underkurserna samt ivalutavinsterna/valutaförlusterna förrycks således bilden av hur kostnadernaför statsskuldräntorna utvecklas. Det är också vad som inträffar när utgifternaför statsskuldräntor nu väntas minska från underinnevarande budgetår till under nästa trots fortsattstigande statsskuld.Förskjutningar av detta slag kan framöver också uppkomma om Riksgäldskontoreti större skala börjar använda sig av realräntelån av det slag som för förstagången emitterades i april 1994.Statsskuldräntorna är den största enskilda utgiftsposten på statsbudgeten ochkan väntas motsvara av statsutgifterna. Ränteutgifterna kommerunder överskådlig tid att starkt prägla den fortsatta budgetutvecklingen.Enligt utskottets mening är det därför angeläget att som underlag försin budgetprövning får en klar bild av den underliggande utvecklingen avstatsskuldräntorna.Utskottet vill med det sagda inte ifrågasätta användningen av benchmarklån.De har bidragit till att den svenska värdepappersmarknaden blivit en av de mestlikvida i världen, vilket främjat en kostnadseffektiv upplåning.Däremot finner utskottet det angeläget att nuvarande utgiftsmässigaredovisning av statsskuldräntorna kompletteras med en kostnadsmässigredovisning, i vilken inkomsterna från och utgifterna för statsskulden harperiodicerats på ett sådant sätt att den underliggade utvecklingen under denärmaste åren tydliggörs. En sådan särredovisning av statsskuldräntorna bör ifortsättningen lämnas i såväl budgetpropositionen somkompletteringspropositionen.Effekter av här angivet slag beaktas visserligen i den översiktligaredovisning som regeringen har lämnat över det s.k. underliggandebudgetsaldots utveckling. Detta saldo framkommer när det redovisade saldotkorrigeras för effekter som är av tillfällig art eller som hänger samman medändrade redovisningsprinciper. Någon särredovisning av statsskuldräntornaförekommer dock inte i det sammanhanget. Beräkningarna görs dessutom i starktförenklade former och rymmer inslag av subjektiva avväganden. Det är t.ex. oftaen bedömningsfråga vilka enskilda poster som skall beaktas i sammanhanget.Även om metoden sålunda har sina brister utgör den ett värdefullt hjälpmedelför den som önskar få en bild av den mer bestående budgetutvecklingen. Omsattpå den treårsperiod som omspänner föregående, innevarande och efterföljandebudgetår visar den samma grundläggande utvecklingstendens som framkommer fördet redovisade underskottet. En vändning har skett och påflera år kan vi se fram mot ett lägre underskott under nästa budgetår. Styrkani förbättringen blir visserligen inte lika dramatisk när effekten av olikaengångsåtgärder rensas bort men förändringen är ändå mycket påtaglig. Undernästa budgetår minskar nämligen det underliggande budgetsaldot mätt som andelav BNP från 13,6 till 11,7 %.Sambandet mellan redovisat budgetunderskott, lånebehov och statsskuldensårliga ökning framgår av efterföljande tabell, i vilken uppgifterna avseendebudgetåren 1993/94 och 1994/95 återger de värden som redovisas i propositionen.33>Utskottet kommer på sedvanligt sätt att senare i särskilda betänkandenredovisa förnyade beräkningar av statsbudgetens inkomster (FiU27) och utgifter(Fi28) för nästa budgetår. I det sammanhanget kommer utskottet också att beaktade ytterligare ändringar som gjorts under riksdagsbehandlingen av regeringensbudgetförslag.