bet · GH01JoU24 · 1994-04-14 00:00:00 — Svenskt fiskefår därigenom mer eller mindre permanent fasta andelar i ochtillgång till dessa havsområden. Den osäkerhet som alltidföreligger med nuvarande mer kortsiktigt avtalsbundnarättigheter försvinner därmed. kommer dock även sommedlemsland att överföra andelar till från sinaNordsjökvoter. Relativandelarna för , med undantag förÖstersjötorsken, kommer att baseras på en femårigreferensperiod, 1989--1993. Dessutom tillåts ett visst svensktfiske efter okvoterade arter i Nordsjön.Sverige erhöll vid förhandlingarna av det utvidgade(inkl. och ) EU:s andel av det viktigatorskfisket i . Detta överstiger de tillgängligatorskkvantiteterna. Härav har åtagit sig att överföra enmindre kvantitet till övriga EU-länder. andel av dentotala TAC (Total Allowable Catch) i ökar därmed efterden nämnda överföringen, om man utgår års TAC, frånknappt till . När det utvidgade EU:s kvotöverstiger kommer dessutom att erhålla 40 %av denna ökning.Sveriges fiskeavtal med , , , ochRyssland kommer att förvaltas av EU och fortsätta att gällaunder . Därefter kommer EU att omförhandla avtalen, menmed beaktande av de svenska fiskeintressena.Sverige bedriver en omfattande utsättning av laxsmolt iÖstersjön, vilket kommer alla laxfiskare till godo. EU bidrartill dess finansiering -- med ca --genom det bilaterala fiskeavtalet med . Efter det attSverige blivit medlem kommer EU att fortsätta medatt bidra till denna verksamhet. Frågan skall under tidenutredas inom ramen för för för här skall komma fram till en gemensam laxpolitik för helaÖstersjöområdet.Även vid ett medlemskap kommer att tillåtas attbedriva fiske efter sill för industriändamål trots gällandeEU-förbud. Det svenska industrifisket kommer till en början atttillåtas . kommer dock EU att påbörja ettförsöksfiske rörande bifångster m.m. i detta fiske för attutröna under vilka villkor fisket generellt kan tillåtas inomEU.Sverige kommer också att få ta del av EU:s omfattandestrukturstöd för fiskerinäringen. Stöd ges där bl.a. förmodernisering, skrotning av båtar, stillaliggande vidfiskestopp, investeringar i vattenbruksanläggningar m.m.Dessutom kan s.k. särskilt fiskeberoende områden erhållaregionalpolitiskt stöd.De svenska sardininläggningarna kommer att byta namn eftersomde innehåller skarpsill. Namnet sardin är nämligen skyddat iEG-lagstiftningen. ges tid att säljaut befintliga lager.Begränsning av fiskeansträngningenPropositionenRegeringen föreslår i propositionen att fiskelagen ändras såatt bemyndigas att besluta om krav på särskilttillstånd för att få använda ett fartyg för yrkesmässigt fiske.I fortsättningen bör den regleringsform som består i begränsningav fiskeansträngningen få en mer framträdande roll inomfiskeripolitiken. I det längre perspektivet bör denna form avreglering bli styrande för yrkesfisket, framhålls det. Idagsläget får begränsningen dock ses som ett komplement till denkvotreglering som sker efter internationella förhandlingar ochsom kan bedömas kvarstå under överskådlig tid.MotionernaEnligt motion Jo33 (s) är det nödvändigt att vid utformningenav de nya reglerna om fartygslicenser tillse att fartygslicensenej knyts till vissa fiskslag eller redskap (yrkande 2). Omsådana regler infördes, skulle det innebära att den flexibilitetsom är en av förutsättningarna för det svenskayrkesfiskets fortlevnad togs bort. Det är också viktigt attunderstryka att de tidigare uttalade intentionerna om attFiskeriverket individuellt måste pröva nytillkomnalicensansökningar fullföljs.I motion Jo34 (c) framhålls särskilt att frågan om olikametoder att hålla fiskeansträngningen på en sådan nivå attfiskresursen bevaras måste diskuteras mellan de olikastater som bedriver fiske i samma vatten. Detta gäller inteminst i . Här bör vara en aktiv och pådrivandepart. Målet bör vara en gemensam överenskommelse mellan destater som bedriver fiske i (yrkande 3).Enligt motion Jo38 (nyd) bör även frågan om individuellakvoter för fiskefartyg prövas som en metod att hållafisktillgångarna under kontroll (yrkande 1). Motionärerna anseratt 90 dagars fiskekvoter kan utgöra en grund förfångstbegränsning som kan ge kontinuerlig tillförsel av färskfisk. Även i denna motion understryks vikten av att enbegränsning skall omfatta alla nationer inom det berördaområdet.I motion Jo406 (s) yrkande 1 yrkas på ett riksdagsuttalande omregionalpolitikens betydelse för yrkesfisket i samtatt frågan även tas upp i EU och i det nordiska sammanhanget.Detta är en gemensam angelägenhet för och , anförmotionärerna, och det är av stor betydelse att frågan tas uppmellan regeringarna i berörda länder. Speciellt på grund avEES-avtalet och ett eventuellt EU-medlemskap är det viktigt attsamma bestämmelser för fiske råder i båda länderna.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lagändring.Denna syftar till att krav skall kunna ställas påfartygstillstånd för att därigenom tillträdet till denbiologiska resursen skall kunna regleras. Som framhålls avFiskeutredningen får begränsning av fiskeansträngningen ansesvara det mest effektiva sättet att reglera fisket så attfiskestopp undviks. Fisket kan därmed fördelas jämnare överåret. En begränsning av fiskeansträngningen främjar enanpassning av fiskekapaciteten till den långsiktigafisktillgången.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna i motionJo33, att en viss flexibilitet i reglerna för yrkesfisket börfinnas kvar. Detta är särskilt viktigt för kustfisket, där detbör finnas möjlighet att växla mellan olika fiskeinriktningarunder året. Enligt utskottets mening bör det vara Fiskeriverketsansvar att fastställa villkoren för meddelande av fartygslicens.Utskottet är således inte berett att generellt förorda attfartygslicensen ej bör knytas till vissa fiskslag eller redskapoch avstyrker därmed motion Jo33 yrkande 2.Förslaget om individuella kvoter för fiskefartyg kan i och försig vara värt att begrunda. Systemet prövas av flera länder iolika varianter. I renodlad form praktiseras det av därfisket till helt övervägande del bedrivs som storsjöfiske. påpekat har systemet emellertid en rad nackdelar.För det svenska fisket med dess rika variation bedöms dessa vägatungt. Sammanfattningsvis väger enligt utredningen nackdelarnamed individuella kvoter tyngre än fördelarna. Ett system medindividuella kvoter bör därför inte införas i . Utskottethar ingen annan mening och avstyrker motion Jo38 yrkande 1.Med anledning av motionerna Jo34 yrkande 3 och Jo406yrkande 1 får utskottet anföra följande.Haven kring och framför allt med utsätts kontinuerligt för ett hårt fisketryck. Detta hartillsammans med en kraftig miljöpåverkan genom olika utsläpp avnärsalter samt giftiga metaller och kemikalier fått till följdatt det svenska fisket sjunkit värdemässigt.Framför allt torskfisket och laxfisket är allvarligt hotade förnärvarande. Regeringen har i propositionen närmare analyseratrisksituationen och även lagt fram förslag ägnade att förbättradenna. En intensiv forskningsinsats pågår för att utröna vilkendel miljöförsämringen har för sjukdomsbilden hos vissa arter.Samtidigt förs ett arbete för att förbättra havsmiljön, såvälgenom rening av tillflödena från som i de förhandlingarmed övriga strandstater som pågår, bl.a. inom Östersjösamarbetetoch Nordsjösamarbetet.Utskottet vill i anslutning till motionerna särskiltunderstryka vikten av att och övriga länder runtÖstersjön intensifierar sina ansträngningar att nå fram tillgemensamma regler för fisket. Dessa bör syfta till en regleringav fiskeansträngningen för att långsiktigt bevara fiskstammarna.Utskottet är självfallet medvetet om att de naturligavariationer som påverkar fiskstammarna, exempelvis de som följerav saltvatteninträngningen genom och Bälten, inte alltidkan påverkas genom politiska beslut och åtgärder. Däremot bordedet ligga i alla nationers intresse att medverka till att fåfram fiskemetoder och -redskap som i möjligaste mån selekterarfångsten, samt inte minst begränsning av fiskeansträngningen.När det särskilt gäller fisket i kommer, somantytts i det föregående i redogörelsen förförhandlingsresultatet med EU, de svenska och finskaregelsystemen att nära ansluta till varandra därest bådaländerna blir medlemmar av EU.Det anförda är enligt utskottets mening ägnat att i hög gradtillgodose syftet med motionerna Jo34 yrkande 3 och Jo406yrkande 1. Dessa bör således inte föranleda något särskiltuttalande från sida.Främjande av kust- och insjöfisket samt vattenbruketPropositionenI propositionen anförs att bör utredaförutsättningarna för att förbättra yrkesfiskets tillgång tillfiskevatten i insjöar. Fiskevårdsområdesföreningarna bör även ifortsättningen ansvara för fiskevården i sina egna vatten.Fiskeriverket och () bör gemensamtutreda statistiken på fiskets och vattenbrukets område motbakgrund av ett EU-medlemskap.Vattenbruksanläggningar bör i fortsättningen ingå i detsärskilda stödsystem som finns för stormskador på fastafiskeredskap. instruktion bör förtydligas vadgäller verkets ansvar för vattenbruksnäringen.MotionernaI motion Jo401 (-) uppmärksammas svårigheten att bildafiskevårdsområdesföreningar i vatten ovan odlingsgränsen och irenbeteslanden där förutom staten även enskilda har fiskerätt.Motionären föreslår ett tillägg till 2 § lagen omfiskevårdsområden, där det stadgas förbud mot bildande avfiskevårdsområde i renbetesområdena. Enligt motionen börtillägget ges följande lydelse: För områden där fisket tillhörsåväl kronan som enskilda får undantag ske från första stycketom det ur allmän synpunkt bedöms angeläget att fiskevårdsområdebildas.I motion Jo421 (s) påtalas behovet av åtgärder för attstimulera bildande av fiskevårdsområdesföreningar. Övergång fråndelägarförvaltning till samfällighetsförvaltning bör förenklas,anser motionärerna. Det nuvarande systemet är även för kostsamtför delägarna.Enligt motion Jo422 (fp) bör göra etttillkännagivande om stiftelser för förvaltande av fiskerätten istatens vatten (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning. För attbedriva ett uthålligt yrkesmässsigt kustfiske fordras mångagånger att fiske kan bedrivas efter flera arter och att detfinns möjlighet att växla mellan olika fiskeinriktning underåret. Som exempel kan nämnas det norrbottniska kustfisket därlax och siklöja är de viktigaste arterna men där även fisketefter sik är viktigt.Utskottet biträder även regeringens bedömning vad gällerinsjöfisket och vattenbruket.Statsmakterna har framhållit vikten av att detbildas fiskevårdsområden i syfte att förbättra fiskevården ochunderlätta tillgängligheten till fiske för allmänheten.I samband med tillkomsten av lagen (1981:533) omfiskevårdsområden framhöll dock föredragande departementschefenatt övervägande skäl talade för att behålla förbudet att bildafiskevårdsområden inom renskötselområdena. En annan lösningskulle enligt hans mening kräva bestämmelser med särregler somskulle komplicera bildandet och förvaltningen i en utsträckningsom knappast skulle gynna fiskevården. hade ingenannan mening (prop. 1980/81:153, JoU29). Utskottet har intefunnit anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrkerdärmed motion Jo401.När det gäller förslaget i motion Jo421 att förenklaövergången från delägarförvaltning till samfällighetsförvaltningfår utskottet erinra om att syftet med införande av lagjust var att proceduren kring bildande avfiskevårdsområdesföreningar skulle bli enklare och billigare. mån förutsättningar finns inom nuvarande regelsystem attfinna enklare och billigare förfarande utan att rättssäkerhetenblir lidande har utskottet ingen annan mening än motionärerna.Något särskilt riksdagsuttalande med anledning av motionen synesinte påkallat.Med anledning av motion Jo422 yrkande 2 har utskottet erfaritatt överläggningar pågår mellan ,/länsstyrelserna och om frågan ivilken mån den sammanhållna fiskeförvaltning som utövats av detnumera privatiserade skall kunna fortsätta i någonform. Frågan om vem som skall ha ansvaret för fiskevården i devatten som ligger kvar hos staten är givetvis väsentlig.Önskemål finns om att det s.k. domänfiskekortet som täckt allaDomänverkets fiskevatten även fortsättningsvis skall gälla. Meddetta sammanhänger även ansvaret för fisketurismen, anordnandeav tillfartsvägar, rastplatser osv. Utskottet förutsätter attdessa problem behandlas i ett sammanhang, och att det skall gåatt finna en lösning som tillgodoser såväl fiskevården somturistnäringens och de svenska sportfiskarnas intressen.Utskottet utesluter inte att den administration som förordas imotionen kan bidra till en lösning av den ganska komplexaproblematiken. Någon särskild åtgärd från sidapåkallas inte med anledning av motionen.Vissa skattefrågorPropositionenEnligt utredningens förslag bör bensin som används ifiskefartyg, i likhet med vad som gäller för diesel, undantasfrån skatt. Vidare föreslås i utredningen att Riksskatteverketsschablonavdrag för ökade levnadsomkostnader vid fiske utanförhemorten höjs till den nivå som gäller för heldagstraktamenteför löntagare. Enligt propositionen avser regeringen taställning till frågan om beskattningen av bensin som användsinom yrkesfisket när arbeteavrapporterats.Den höjning av schablonavdraget för ökade levnadsomkostnadervid fiske utanför hemorten som utredningen har föreslagitstrider enligt propositionen mot det grundläggande synsättet attett sådant avdrag endast skall täcka verkliga merkostnader.Utredningen pekar dock på ett behov av att ge yrkesfisketjämbördiga konkurrensvillkor med andra länders fiskare.Regeringen avser därför att undersöka förutsättningarna för ettsärskilt yrkesfiskeavdrag.MotionernaEnligt motion Jo30 (fp) bör ett skatteavdrag införas försvenska yrkesfiskare. Nuvarande svenska regler har ingenmotsvarighet till de andra nordiska ländernas avdragsregler,framhåller motionären. Enligt hans mening grundar sigskatteavdraget för norska och danska fiskare främst på denvälfärdsförlust som yrket medför. Samma tankegång ligger tillgrund för motion Jo35 (kds) vari yrkas på en översyn avskattevillkoren för fiskare i syfte att uppnå förhållanden somär likartade dem som gäller fiskare från övriga nordiska länder(yrkande 1). I motionen yrkas även på översyn avdrivmedelsbeskattningen för att inte bensindrivna båtar skallvara skattemässigt missgynnade (yrkande 5).Enligt motion Jo35 (kds) bör vidare ett "fiskekonto" förvarierande fiskeinkomster prövas, motsvarandeskogskontot (yrkande 4). Inrättandet av ett fiskekonto voreenligt motionen en rimlig kompensation för yrkesfiskarnas ojämnainkomster . Motionärerna anser även att det voreen angelägen åtgärd att utrusta trålare för miljö- ochfiskevårdande åtgärder. av fiskestopp skulle dådessa kunna få till uppgift att rensa upp förlorade fiskeredskapvilka utgör ett stort problem för fisket (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att det vore värdefulltför fiskerinäringen om yrkesfiskarna kunde få rätt tillrestitution av drivmedelsskatten för bensindrivna fartyg, liksomde nu får sådan för dieseldrivna fartyg. Likaså finner utskottetrimligt att förutsättningarna för ett särskilt yrkesfiskeavdragundersöks. Med hänsyn till att hithörande frågor kommer att sesöver avstyrks motionerna Jo30 och Jo35 yrkandena 1 och 5.Utskottet vill erinra om att förändringar vidtagits iskattelagstiftningen vad beträffar företagens möjligheter tillresultatutjämning. Förslaget i motion Jo35 om ett "fiskekonto"synes därför i stort sett tillgodosett. Förslaget att utrustatrålare med redskap för bärgning av förlorade redskap synes välvärt att stödja och bör närmast riktas mot näringen. Någonytterligare åtgärd med anledning av yrkandena 2och 4 påkallas inte enligt utskottets mening.Fiske och miljöPropositionenBevarandet av den biologiska mångfalden innebär bl.a. attsärskild hänsyn måste tas till inomartsvariationen. Detta ärviktigt för t.ex. laxen som tillsammans med flodkräftan ochmalen bör bli föremål för åtgärder inom ett handlingsprogram förupprätthållande av bestånd av hotade akvatiska arter.I propositionen framhålls att bevarandet av olika fiskbeståndär beroende av ett balanserat utnyttjande av befintligafiskresurser. Det är i det sammanhanget viktigt att kunnaselektera fisket. Det gynnar också fångstmöjligheterna på siktoch minskar oönskade bifångster. Internationellaöverenskommelser om förvaltning av fiskresurserna är avgrundläggande betydelse för att behålla bestånden av marinaarter.MotionernaI motion Bo517 (s) yrkande 4 föreslås att hosregeringen begär att åtgärder vidtas så att en ökad forskningsker i syfte att bevara våra gamla och unika fiskestammar som nuhotas av genetisk utarmning.Enligt motion Jo415 (s) bör göra tillkännagivande omatt effektiva insatser bör göras till skydd för uppväxande torski (yrkande 1) samt att verksamma åtgärder bör vidtastill stöd för yrkesfisket på ost- och sydkusten (yrkande 2).I den socialdemokratiska partimotionen Jo694, yrkande 21 omfisket, framhålls att fiskerinäringen måste ta ett ökatsektorsansvar. Detta gäller även fiskodlingar, ansermotionärerna. De hävdar även att större uppmärksamhet måsteägnas laxdöden, M74. Både i Östersjö- och Nordsjösamarbetet börSverige arbeta för att förebygga katastrofer till följd avöverfiskning eller annat felaktigt utnyttjande av havetsprodukter.Utskottets övervägandenEtt mål som prioriteras av regeringen är att verka för enlångsiktig och hållbar utveckling i inom ramen förekosystemens bärighet. Detta framhålls särskilt i proposition1993/94:111 Med sikte på hållbar utveckling; Genomförande avbesluten vid om miljö och utveckling -- UNCED.Våra vatten, i åar och älvar, sjöar och hav, är grundläggandeför allt biologiskt liv. En frisk vattenmiljö har stor betydelseför ett ekosystem i balans, och fisk utgör en viktig föda.Utskottet delar regeringens bedömning av vikten av att detekonomiska utnyttjandet av naturresurserna måste hållas inomramen för ekosystemens bärighet på lång sikt. Ansträngningarnaför att bevara den biologiska mångfalden är uttryck för dennasyn. Som framhålls i propositionen måste på fiskets områdesärskild hänsyn tas till inomartsvariationen. Detta är viktigtför t.ex. laxen som tillsammans med flodkräftan och malen börbli föremål för åtgärder inom ramen för ett handlingsprogram förupprätthållande av bestånd av hotade akvatiska arter. Utskottetdelar i det avseendet även den bedömning som uttrycks i motionBo517 yrkande 4. Motionärens syfte synes i stort setttillgodosett av vad utskottet anfört med hänvisning till detaviserade handlingsprogrammet.Utskottet delar även i stora delar de bedömningar som framförsi motion Jo694 yrkande 21. Ansvaret för en varaktig hushållningmed de naturgivna resurserna vilar givetvis framför allt på demsom exploaterar dessa resurser. Fiskerinäringen har ettsektorsansvar både för att fiskresurserna beskattas måttfulltoch för att fiskemetoderna inte skadar vattenmiljön ochåterväxtplatserna. De senaste årens hotbild mot vissa fiskslagsom lax och torsk har emellertid åtminstone delvis sin grund iyttre miljöhot av delvis okänd och mer komplex art. Utskottetåterkommer i det följande till frågan om laxfisket och hotet motden genetiska variationen hos denna art. Även för att förbättrakunskapen om orsakerna till torskens tillbakagång föreliggeruppenbarligen behov av ökad forskning. Som utskottetinledningsvis framhållit pågår ständigt kunskapsutbyte ochförhandlingar med våra grannländer inom ramen förÖstersjösamarbetet och Nordsjösamarbetet för att minska demiljöskadande utsläppen till havsområdena. Utskottet villsärskilt understryka vikten av att de åtgärder som är möjligaverkligen vidtas för att underlätta havsområdenastillfrisknande. Det anförda är ägnat att i hög grad tillgodosesyftet med motion Jo694 yrkande 21. Detta påkallar därför ingetsärskilt uttalande från sida.Med anledning av motion Jo415 får utskottet anföra följande.Torskfiskets ekonomiska vikt för svensk fiskerinäring gör detsärskilt angeläget att utreda orsakerna till torskstammens storatillbakagång . Tills vidare har torskfisketkraftigt minskat i intensitet för att underlätta fiskensreproduktion. Det finns här skäl att erinra om de stödformer somstår till buds för yrkesfiskarna vid bl.a. fångstbegränsning ochstillaliggande med fiskefartyg. För nästa budgetår föreslås,vilket framgår av den följande framställningen, samma budgetramsom . Motionens syfte får anses i stort setttillgodosett med det anförda.Miljökonsekvensbeskrivningar på fiskets områdePropositionenI propositionen föreslås att regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer skall kunna föreskriva attmiljökonsekvensbeskrivningar skall finnas som gör det möjligtatt bedöma vilken inverkan fiskemetoder och utsättande avfiskarter har på miljön.Sektorsansvaret för miljön behandlades ingående i 1991 årsmiljöpolitiska beslut (prop. 1990/91:90, bet. JoU30, rskr. 338).Därvid togs även myndigheternas sektorsansvar upp. Bl.a.framhölls att de miljömål som formulerades på politisk nivå ochinom de centrala miljömyndigheterna av sektorsmyndigheternaskall kompletteras med sektorsmål och åtgärdsprogram.Fiskeriverkets sektorsmål framgår numera uttryckligen av dessinstruktion. Således skall verket verka för ett rikt ochvarierat fiskbestånd och ett ansvarsfullt fiske. Sektorsansvaretför miljön har därefter behandlats i beslut (prop.1993/94:30, JoU9) om en strategi för biologisk mångfald. Ibeslutet har ansvarsfördelningen mellan sektorsmyndigheterna ochmiljömyndigheterna närmare preciserats.Fiskeriverket bör enligt propositionen kunna besluta attmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras före introduktion avnya fiskemetoder i området och utsättning av fiskarter utanförderas naturliga utbredningsområde. Även förekommandefiskemetoder och fiskarter bör när så är särskilt motiveratomfattas av kravet. bör, liksom när det gällermiljökonsekvensbeskrivningar inom övriga samhällssektorer, fåtillfälle att yttra sig.Enligt gällande regler bekostas miljökonsekvensbeskrivningarav den som ansvarar för verksamheten eller den som skall vidtaåtgärden. I de fall störningarna på miljön bedöms vara så storaatt det finns behov av miljökonsekvensbeskrivningar bör ocksåfiskerinäringen i likhet med övriga näringar själv bekostadessa.MotionenEnligt motion Jo33 (s) yrkande 1 bör det i lagtexten klargörasatt miljökonsekvensbeskrivningar skall krävas för varjeverksamhet av större eller mindre principiell betydelse.Motionärerna anser det även viktigt att beskrivningarna bekostasav tillsynsmyndigheten när det gäller små enskilda aktörer.Utskottets övervägandenUtskottet finner regeringens förslag om införande avmiljökonsekvensbeskrivningar väl avvägt. Motionärernas förslagtill inskrivning i lagtexten att sådana skall krävas förverksamhet av principiell betydelse synes icke tillföralagtexten någon precisering, eller påverka dess tillämpning.Enligt utskottets mening bör paragrafen, såsom framhålls ispecialmotiveringen, utformas i huvudsak enligt samma mönstersom reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar inom andrasektorer. Utskottet delar regeringens bedömning att i de fallstörningarna på miljön beräknas vara så stora att det finnsbehov av miljökonsekvensbedömningar, bör fiskerinäringen, ilikhet med övriga näringar, själv bekosta dessa. börmed avslag på motionen såvitt nu är i fråga anta regeringensförslag till införande av MKB-regler i fiskelagen.LaxfisketPropositionenRegeringen framhåller att alla som fiskar lax har ett ansvarför att situationen för den naturligt reproducerande laxenförbättras. Regeringen har för avsikt att fortsätta sinaansträngningar att nå internationella överenskommelser om skyddför den naturreproducerande laxen. får i uppdragatt lämna en handlingsplan för det fortsatta arbetet med attskydda den naturligt reproducerande laxen.Den omfattande utbyggnaden av vattenkraft har starkt begränsatförutsättningarna för naturlig reproduktion av lax i många avvåra vattendrag. Den försämrade miljön och ett hårt fisketryckhar också medverkat till detta. har söktmöta detta problem med utsättning av odlade laxungar. Dennaverksamhet har varit framgångsrik.