bet · GH01SkU25 · 1994-05-26 00:00:00 — beträffande lagförslagen i fråga om införande av enlönesummeregelatt avslår det vid proposition 1993/94:234 fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt såvitt avser förslaget till en ny 3 § 12 amom.7. En lönesummeregel (mom. 8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 74börjar med "Med anledning" och slutar med "motion Sk45" bort haföljande lydelse:Lönesummeregeln bör nu införas enligt propositionen, men denmåste omarbetas för att den skall kunna fullfölja sitt syfte.Lars () har i sin motion Sk45 lämnat flera exempel därden i propositionen föreslagna utformningen av regeln medförproblem, t.ex. när bolaget anställt en "professionell"företagsledare som uppbär avsevärt högre lön än anställdaaktieägare. De här problemen måste lösas med förtur.Utskottet anser att regeringen skall återkomma med ettkompletterande förslag.dels att utskottet under moment 8 bort hemställa:8. beträffande en lönesummeregelatt med anledning av proposition 1993/94:234 idenna del och motion 1993/94:Sk45 beslutar om en lönesummeregeli enlighet med propositionen och som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts om en snabb komplettering avregeln samt avslår motionerna 1993/94:Sk46 yrkande 2 och1993/94:Sk51 yrkande 5.8. Skogskonto och räntefördelning, m.m. (mom. 10 och mom. 25i motsvarande del), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 76börjar med "Beträffande förslagen" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse:Det finns anledning att se närmare på den problematik som tasupp i motionerna Sk48 och Sk359 om att medel på skogskonto börbeaktas vid räntefördelning m.m. Konsekvenserna av en sådanförändring kan dock inte helt överblickas, utan måste utredasnärmare. Utskottet utgår i från att dessa frågor kommer att tasupp i det fortsatta arbetet med företagsbeskattningen. Enbelysning bör ske av konsekvenserna för skogsbruket, för deenskilda skogsägarna och de statsfinansiella effekterna av ensådan omläggning i systemet. Utskottet avstyrker motionärernasförslag om att nu fattar beslut i frågan i enlighetmed motionerna.dels att utskottet under moment 10 och moment 25 imotsvarande del bort hemställa:10. beträffande skogskonto och räntefördelning, m.m.att avslår motionerna 1993/94:Sk48 och1993/94:Sk359,25. beträffande lagförslagen i fråga om skogskonto ochräntefördelning, m.m.att beslutar att förslagen till ändring i 7 § lagen(1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 3 § lagen(1993:1538) om periodiseringsfonder och 6 § lagen (1993:1537) omexpansionsmedel skall utgå ur de framlagda lagförslagen.9. Upphovsmannakonto (mom. 12), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Utskottet vill" och slutar med "utskottetmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Upphovsmannakontolagen innehåller en del krångliga regler somkan skapa onödiga begränsningar i möjligheterna att utnyttjadenna kontoform. Yrkandet i motion Kr307 om att det skall görasen översyn av reglerna tillstyrks därför.dels att utskottet under moment 12 bort hemställa:12. beträffande upphovsmannakontoatt med bifall till motion 1993/94:Kr307 yrkande 61som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om upphovsmannakonto.10. Kvittning av underskott i näringsverksamhet (mom. 13 ochmom. 25 i motsvarande del), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Den i" och på s. 78 slutar med "motion Sk51" bort haföljande lydelse:Genom skattereform slopades möjligheten att kvitta enförlust av näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Skälen fördenna ändring, som då godtogs av en bred riksdagsmajoritet, varatt kvittningsmöjligheten främst utnyttjades för olika former avskatteundandragande som dess betydelse förnyföretagandet och för företagens vilja att expandera och tarisker enbart var marginell. Regeln var inte kostnadseffektiv;dess nytta förmådde inte väga upp den skada och de kostnader somden medförde.Trots de skäl som talar emot en kvittningsrätt beslöt enborgerlig riksdagsmajoritet att åter införa enmöjlighet att kvitta förlust på näringsverksamhet mot inkomst avtjänst. Enligt utskottets mening bör detta beslut omprövas ochkvittningsrätten avskaffas . Regeringensförslag om att utvidga kvittningsrätten avstyrks mot dennabakgrund.dels att utskottet under moment 13 och moment 25 imotsvarande del bort hemställa:13. beträffande kvittning av underskott inäringsverksamhetatt med bifall till motionerna 1993/94:Sk51yrkandena 6 och 7, 1993/94:Sk343 yrkande 3 och 1993/94:Sk353yrkande 20 avslår proposition 1993/94:234 i fråga om kvittningvid generationsskiften och motion 1993/94:Sk352 yrkande 7 ochhos regeringen begär att den lägger fram ett förslag tillriksdagen om slopad kvittningsrätt fr.o.m. ,25. beträffande lagförslagen i fråga om kvittning vidgenerationsskiftenatt avslår det vid proposition 1993/94:234 fogadeförslaget till ändring i kommunalskattelagen såvitt avser 46 § 1mom.11. Skattestimulanser (mom. 17)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 82börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "redovisademotionerna" bort ha följande lydelse:För att öka tillgången på riskkapital för innovationsprojekthar en utredning, , föreslagit att detefter amerikansk modell inrättas särskilda fonder förkapitalplacerare med vilja att ta risker och som har möjlighetatt låta kapital stå kvar i fonden . Den nämndautredningen har också föreslagit skattelättnader förroyaltyintäkter, att uppfinnare generellt skall kunna dra avpatentkostnader och att skatteavdrag skall kunna göras mottjänst eller kapital för satsning i innovationsprojekt.Utskottet anser att dessa förslag bör genomföras i enlighetmed vad som yrkats i två motioner från Ny demokrati, N30yrkandena 6--9 och N303 yrkandena 5--8.dels att utskottet under moment 17 bort hemställa:17. beträffande skattestimulanseratt med bifall till motionerna 1993/94:N30yrkandena 6--9 och 1993/94:N303 yrkandena 5--8 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts ominnovationsprojekt, m.m. och avslår motionerna 1993/94:Sk312,1993/94:Sk328, 1993/94:Sk330, 1993/94:Sk337 och 1993/94:Sk638.12. Avgifter till arbetsgivarorganisationer (mom. 20), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 83börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 27" bort haföljande lydelse:En borgerlig riksdagsmajoritet har avskaffat arbetstagarnasrätt till avdrag för medlemsavgift i facklig organisation. Denhar också genomfört inskränkningar i arbetsgivarnas rätt tillavdrag för medlemskap i intresseorganisationer. Det finnsemellertid en oacceptabel asymmetri. Genom att utforma sinintressebevakning som avgiftsbelagda tjänster som tillhandahållsav särskilda servicebolag kan arbetsgivarna fortfarande erhållaavdrag mot såväl bolagsskatt som mervärdesskatt.Det är mycket angeläget med en likformig skattemässigbehandling av arbetsgivare och arbetstagare. böruppdra åt regeringen att lägga fram ett förslag som innebär attde nuvarande skillnaderna korrigeras.dels att utskottet under moment 20 bort hemställa:20. beträffande avgifter till arbetsgivarorganisationeratt med bifall till motion 1993/94:Sk353 yrkande 27och med anledning av motion 1993/94:Sk306 hos regeringen begärförslag som innebär att skillnaderna i de skattemässigaförutsättningarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnasintressebevakning korrigeras.13. Skogsbilvägar (mom. 22)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 83börjar med "vill" och på s. 84 slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet har i ett tidigare uttalande förutsatt attregeringen skall följa upp frågan om avdrag för skogsbilvägar.Nu har en statlig utredning sagt att stora skogsavverkare fårdirektavdrag, men inte små. Regeringen måste se till attreglerna ändras så att den skogsägare som så önskar -- oavsetthur mycket skog han äger -- skall kunna få direktavdrag för devägar som anläggs för avverkning och skötsel av skogen.dels att utskottet under moment 22 bort hemställa:22. beträffande skogsbilvägaratt med anledning av motionerna 1993/94:Sk317 och1993/94:Jo527 yrkande 2 hos regeringen begär förslag omdirektavdrag för skogsbilvägar.Särskilda yttranden1. Beslutet om lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen(mom. 1)(nyd) anför:Efter en genomgång av olika motionsförslag bestämderiksdagen med anledning av ett förslag från Ny demokrati attgöra ett tillkännagivande till regeringen om ett system för s.k.nuvärdesavskrivning. I det här betänkandet har utskottethänvisat till det tidigare riksdagsuttalandet. Jag förutsätteratt regeringen arbetar med sikte på att snart kunna lägga framett förslag.2. Skattestimulanser (mom. 17), , , ,, och (alla s) anför:Utskottet har som motivering för att avstyrka ett antalmotioner med förslag om olika skattelättnader hänvisat tillbl.a. de ändringar i företagsbeskattningen som riksdagenbeslutade om . Vi socialdemokrater delar uppfattningenatt motionerna skall avstyrkas men har en annan motivering tilldetta. Vi vill hålla fast vid principerna årsskattereform, vilket för företagsbeskattningen innebär enskattesats om i förening med en bred skattebas och fåreserveringsmöjligheter. De olika motionsförslagen om nyareserveringsmöjligheter och avdrag för olika ändamål strider motdessa principer.3. Yrkesfiskarnas skatteförhållanden (mom. 18)(nyd) anför:Skatteutskottet har både /93 och riksmötet1993/94 uttalat sig för att de speciella problem som råder föryrkesfiskarna skall uppmärksammas i lämpligt sammanhang. Det äri och för sig bra att regeringen nu äntligen tagit ett initiativi frågan, även om det har skett efter det förstauttalandet från skatteutskottet. Jag kommer att följa upp hurarbetet fortskrider. Det är angeläget att yrkesfiskarna inomkort kan få de bättre regler som måste till för att de skallklara konkurrensen gentemot grannländerna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Beslutet om lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen(mom. 1)motsatte sig det riksdagsbeslut somgav stora skattelättnader till företag och kapitalägare.Vänsterpartiet föreslår att företagsbeskattningen ges en annaninriktning. bör riva upp beslutet ochge regeringen i uppdrag att tillsätta en parlamentariskutredning i syfte att göra en grundlig utredning om hurföretagsbeskattningen skall utformas.Tillväxtskapande åtgärder är nödvändiga för att bekämpaarbetslösheten och få balans i den offentliga ekonomin. Det ärviktigt att företagsbeskattningen utformas i enlighet härmed.Redan innan regeringen tillträdde hade i ettinternationellt perspektiv en låg effektiv beskattning både påbolag och på kapital. bolagsbeskattning var redan då enav de förmånligaste inom OECD-området.Under innevarande mandatperiod har en borgerligriksdagsmajoritet drivit igenom ytterligare storaskattelättnader för företag och kapital. En låg företags- ochkapitalbeskattning är dock ingen säker väg till tillväxt. Enuthållig ekonomisk tillväxt för kräver en i grundenannan ekonomisk politik än den som förs av den nuvaranderegeringen.Det konkreta förslag till ändringar i beskattningen av företagoch kapital som vill genomföra har beskrivits imotion 1993/94:Sk352. Huvudpunkter i förslaget är en återgångtill en likformig beskattning av kapital- och bolagsinkomster om30 % års inkomster och att Annellavdragetåterinförs. bör nu begära att regeringen återkommermed förslag om de lagändringar som behövs för detta ochsamtidigt besluta om riktlinjer för det parlamentariskautredningsarbete som föreslår. Dessa riktlinjerinnebär enligt motion bl.a. att den effektivabolagsbeskattningen bör höjas till vad som är normaltinom EU. En vinstdelningsskatt för uppbyggnad av framtidsfonderför fortbildning och kompetensutveckling i företagen börutredas.Vänsterpartiet har vidare uttalat sig till förmån för attutreda förutsättningarna för direktavskrivningar och som ettalternativ direktavskrivningar som begränsas till hemmamarknadeneller för projekt av särskilt miljöintresse och/ellerbygginvesteringar. I ett sådant utredningsarbete bör även fråganom direktavskrivningar kan leda till oönskade former avavancerad skatteplanering prövas.Om ställer sig bakom förslag omföretagsbeskattningen kommer de förslag som ställs i proposition1993/94:234 att fungera som temporära övergångslösningar framtill dess att nya regler kan gälla fr.o.m. inkomståret 1995.Lagstiftningsarbetet på företagsskatteområdet (mom. 2)Skattereglerna för företag och kapital påverkarförutsättningarna för investeringsbeslut och verksamhet somskall pågå . Det är viktigt att de som haransvaret för dessa beslut kan agera utifrån internationelltkonkurrenskraftiga och stabila spelregler. Det är därför en storfördel om riksdagsbeslut i dessa frågor kan tas under så storparlamentarisk enighet som möjligt. Den parlamentariskautredning som har föreslagit bör syfta till attförankra besluten i ett brett politiskt fält, men också hosarbetsmarknadens parter, näringsliv och allmänhet.Vänsterpartiet anser att det finns goda möjligheter att nå enönskvärd enighet kring företagsbeskattningen.Genom sin handläggning har regeringen i stället skapatosäkerhet om företagsbeskattningen. Regeringen ökar dessutomaktivt osäkerheten genom att lägga förslag till somman sedan tar tillbaka. Ett exempel är regeringens skrivelsetill , där man meddelade att man avseratt lägga förslag om den s.k. JIK-metoden -- ett förslag somregeringen sedan tar tillbaka genom proposition 1993/94:234. Ettannat exempel på regeringens ogenomtänkta sätt att hantera dessafrågor är beslutet om skattefrihet för aktieutdelningar -- ettbeslut som regeringen tvingas ompröva redanvåren 1994 genom proposition 1993/94:234.Enligt mening är det oacceptabelt att beslutaom upprepade ändringar i spelreglerna för företagen i ett såkort tidsperspektiv som det här är fråga om.Lagstiftningsfrågorna måste därför i fortsättningen beredasgrundligare. Detta bör ge regeringen till känna.Utvärdering av reglerna för egenföretagare (mom. 3)Reglerna för beskattningen av fysisk persons näringsverksamhethar gjorts så krångliga att småföretagarna kommer att bli merberoende av redovisningsfirmor och dyra konsulter.Vänsterpartiet anser att regeringen bör utreda enklareskatteregler för enskild näringsverksamhet. Detta överensstämmermed förslaget i motion Sk352 yrkande 6.Beskattning av utdelning som lämnas (mom. 4 ochmom. 25 i motsvarande del)Redan i samband med beslutet om slopad skatt påaktieutdelningar och halverad skatt på realisationsvinster påaktier varnade för att detta skulle kunna ledatill en rad negativa effekter, bl.a. att slopandet av skatten påaktieutdelningar gör det mer attraktivt att dela ut vinsten änatt återinvestera den i företaget. Regeringen bekräftar nu genomproposition 1993/94:234 att hade rätt i dennakritik. Enligt regeringsförslaget skall undantaget frånskatteplikt begränsas . noterar attregeringen tar ett steg i rätt riktning, men konstaterarsamtidigt att en bättre lösning vore att återinföra fullskatteplikt. Förslag om detta framställs också i Vänsterpartietsmotion Sk352. Vad gäller hemställan under moment 4 biträderVänsterpartiet reservation från Socialdemokraterna undermomenten 4 och 25 i motsvarande del.En lönesummeregel (mom. 8 och mom. 25 i motsvarande del)Flera tunga remissinstanser har kritiserat förslaget om att deanställdas lönesumma skall öka utrymmet förkapitalinkomstbehandlingen i fåmansföretag, bl.a. för att detkomplicerar skattereglerna. har varit berett attacceptera förslaget under förutsättning att det finansieras inomden samlade företagsbeskattningen, t.ex. genom ett bifall tillyrkande 21 i motion Sk352. Förslaget innebär annars enförsvagning av statsbudgeten med . EftersomVänsterpartiets förslag om bolagsskatt inte vunnit gehörunder utskottsbehandlingen yrkar jag avslag på regeringensförslag om en lönesummeregel. Detta innebär att Vänsterpartietbiträder reservation från Socialdemokraterna under momenten 8och 25 i motsvarande del.Positiv räntefördelning, m.m. (mom. 9 och mom. 25 imotsvarande del)har länge påtalat att enskilda näringsidkareoch handelsbolag beskattats hårdare än aktiebolag. Skillnadenbör utjämnas genom att lättnader för de enskilda näringsidkarnafinansieras via ett ökat skatteuttag på aktiebolagen. Detta ärsärskilt rimligt som aktiebolagen i har och länge harhaft internationellt sett mycket gynnsamma skatteregler.Regeringens förslag om att höja klyvningsräntan för positivräntefördelning försvagar statsbudgetenmed ca . har varit berett atttillstyrka detta förslag under förutsättning att en utjämninginom företagsbeskattningens ram kan ske enligt Vänsterpartietsförslag. Under utskottsberedningen har inte fåttuppslutning kring sitt förslag. Vi måste därför avvisa deskattelättnader som regeringen nu föreslagit i proposition1993/94:234.Skogskonto och räntefördelning, m.m. (mom. 10 och mom. 25 imotsvarande del)Som representant i skatteutskottet ställer jagmig bakom hemställan i den socialdemokratiska reservationenunder momenten 10 och 25 i motsvarande del.Upphovsmannakonto (mom. 12)Som representant i skatteutskottet ställer jagmig bakom hemställan i den socialdemokratiska reservationenunder moment 12.Kvittning av underskott i näringsverksamhet (mom. 13)redovisade redan i samband med 1991 årsskattereform att vi kunde tänka oss en begränsad kvittningsrätt.Våra överväganden grundade sig på bl.a. de problem som finns iglesbygd och för vissa kombinationsföretag. Den kvittningsrättsom infördes öppnar emellertid för vida möjlighetertill skatteundandragande. anser attkvittningsrätten måste begränsas såväl vad gäller summor somtidsrymd. För att systemet inte skall ge kraftigatröskeleffekter kan avdragsrätten dessutom behöva trappas nedunder . En utredning bör få i uppgift att se översystemet med kvittningsrätt. Detta bör ge regeringentill känna.ÖvrigtSom representant i skatteutskottet ställer jagmig bakom hemställan i den socialdemokratiska reservationenunder moment 20 om avgifter till arbetsgivarorganisationer, m.m.Jag biträder även Socialdemokraternas särskilda yttrande omskattestimulanser under moment 17.YrkandenMot bakgrund av det anförda biträder jag hemställan ireservationerna 4, 6, 8, 9 och 12 (s) samt anser jag attutskottet under momenten 1--3, 9 och 25 i motsvarande del och 13borde ha hemställt:1. beträffande beslutet om lättnader i den ekonomiskadubbelbeskattningenatt med bifall till motion 1993/94:Sk352 yrkandena8, 9, 11 och 16--23 och med anledning av motionerna 1993/94:Sk51yrkande 3 och 1993/94:Sk353 yrkandena 14--17 och 21--24 hosregeringen begär förslag om ändringar i beskattningen av företagoch kapital i enlighet med motion 1993/94:Sk352 samt som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av det fortsatta utredningsarbetet, m.m.,2. beträffande lagstiftningsarbetet påföretagsskatteområdetatt riksdagena) med bifall till motion 1993/94:Sk46 yrkande 1 och medanledning av motion 1993/94:Sk51 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omlagstiftningsarbetet,b) lägger regeringens skrivelse 1993/94:132 tillhandlingarna,3. beträffande utvärdering av reglerna för egenföretagareatt med bifall till motion 1993/94:Sk352 yrkande 6och med anledning av motion 1993/94:Sk51 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutvärdering,9. beträffande positiv räntefördelning, m.m.att med bifall till motion 1993/94:Sk46 yrkande 3avslår proposition 1993/94:234 i denna del,13. beträffande kvittning av underskott inäringsverksamhetatt med bifall till motion 1993/94:Sk352 yrkande 7och med anledning av proposition 1993/94:234 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutredning om begränsningar i kvittningsrätten och avslårmotionerna 1993/94:Sk51 yrkandena 6 och 7, 1993/94:Sk343 yrkande3 och 1993/94:Sk353 yrkande 20,25. beträffande lagförslagen i fråga om positivräntefördelning, m.m.att med anledning av vad som ovan anförts ochhemställts under mom. 9 avslår det i proposition 1993/94:234framlagda förslaget till ändring i 3 och 5 §§ lagen (1993:1536)om räntefördelning vid beskattning. Sammanfattning 1Propositionen 1Lagförslagen 4Motionerna 60Motioner väckta med anledning av propositionen 60Motioner väckta under allmänna motionstiden 61Utskottet 65Inledning 65Företagsbeskattningens allmänna inriktning 66Beskattning av utdelning som lämnas 70Beskattning av vissa utdelningsinkomster 71Beskattning av delägare i fåmansföretag 72Positiv räntefördelning, m.m. 75Kvittning av underskott i näringsverksamhet 77Miljöklassindelningen av oljeprodukter 78Övriga frågor 80Hemställan 84Reservationer 961. Beslutet om lättnader i den ekonomiskadubbelbeskattningen (mom. 1) (s) 962. Lagstiftningsarbetet på företagsskatteområdet (mom. 2)(s) 973. Utvärdering av reglerna för egenföretagare (mom. 3)(s) 984. Beskattning av utdelning som lämnas (mom. 4) (s) 985. Översyn av fåmansföretagens beskattning (mom. 6)(nyd) 996. En lönesummeregel (mom. 8) (s) 1007. En lönesummeregel (mom. 8) (nyd) 1008. Skogskonto och räntefördelning, m.m. (mom. 10)(s) 1019. Upphovsmannakonto (mom. 12) (s) 10110. Kvittning av underskott i näringsverksamhet (mom. 13)(s) 10211. Skattestimulanser (mom. 17) (nyd) 10212. Avgifter till arbetsgivarorganisationer (mom. 20)(s) 10313. Skogsbilvägar (mom. 22) (nyd) 103Särskilda yttranden . Beslutet om lättnader i den ekonomiskadubbelbeskattningen (mom. 1) (nyd) 1042. Skattestimulanser (mom. 17) (s) 1043. Yrkesfiskarnas skatteförhållanden (mom. 18) (nyd) 104Meningsyttring av suppleant 105Beslutet om lättnader i den ekonomiskadubbelbeskattningen (mom. 1) 105Lagstiftningsarbetet på företagsskatteområdet (mom. 2)106Utvärdering av reglerna för egenföretagare (mom. 3)106Beskattning av utdelning som lämnas (mom. 4) 107En lönesummeregel (mom. 8) 107Positiv räntefördelning, m.m. (mom. 9) 107Skogskonto och räntefördelning, m.m. (mom. 10) 107Upphovsmannakonto (mom. 12) 108Kvittning av underskott i näringsverksamhet (mom. 13)108Övrigt 108Yrkanden 108