bet · GH01UU15 · 1994-03-29 00:00:00 — Utvecklingssamarbete genom beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)att med bifall till motion 1993/94:U216 yrkande 19 samt med avslagpå budgetpropositionens förslag och på motionerna 1993/94:U210 yrkandena 49 och52, 1993/94:U212 yrkande 31 i berörd del och 1993/94:U228 yrkande 2 /95 under tredje huvudtiteln till C 5. Utvecklingssamarbetegenom beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)anvisar ett reservationsanslag på ,33. U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) (mom.130), , , ,, och (alla s) anseratt den totala medelsramen för anslagsposterna under littera C.Internationellt utvecklingssamarbete skall ses som en sammanhållen helhet ochuppgå till det belopp utskottet föreslår. Vad avser anslaget C 7.U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) anser dedels att den del av utskottets yttrande som på s. 147 börjar med"Utskottet har inget" och slutar med "och U216 (nyd) yrkande 23" bort haföljande lydelse:Utskottet har inget att erinra mot att regeringen i samband med beslut omregleringsbrev för /95 ger SAREC möjlighet att disponera vissamedel under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Vad avser medel föranslaget C 7 delar utskottet den uppfattning som framförs i motion U212 (s)yrkande 32, nämligen att bör anslås förutvecklingssamarbete genom SAREC.Utskottet tillstyrker således motion U212 (s) yrkande 32. Motionerna U210 (v)yrkande 48 och U216 (nyd) yrkande 23 avstyrks.dels att moment 130 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:130. beträffande C 7. U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning(SAREC)att med bifall till motion 1993/94:U212 yrkande 32 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt motionerna 1993/94:U210 yrkande 48 och1993/94:U216 yrkande 23 till C 7. U-landsforskning genom Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /95 under tredje huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på ,34. Riktlinjer för bidragsgivningen (C 13), m.m. (mom. 141, 142 och 143)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 157 börjar med "uppfattning" och på s. 158 slutar med "U216 (nyd) yrkandena 31 och33" bort ha följande lydelse:Utskottet finner att besparingar kan göras på sätt som förordas i motion U216yrkande 33 och att därför bör minska anslaget C 13 Projektbiståndtill vissa länder för /95 med jämfört medbudgetpropositionens förslag och således anvisa (tredjehuvudtiteln ).Mot bakgrund av detta ställningstagande anser utskottet att det av regeringenbegärda bemyndigandet att göra utfästelser och åtaganden inte bör lämnas; ejheller bör det i propositionen begärda godkännandet av riktlinjer förbidragsgivningen tillmötesgås.Därmed tillstyrks motion U216 (nyd) yrkandena 31--33.dels att momenten 141, 142 och 143 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:141. beträffande riktlinjer för bidragsgivningen (C 13)att med bifall till motion 1993/94:U216 yrkande 31 samt med avslagpå budgetpropositionen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,142. beträffande bemyndiganden för regeringen (C 13)att med bifall till motion 1993/94:U216 yrkande 32 samt med avslagpå budgetpropositionen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,143. beträffande C 13. Projektbistånd till vissa länder m.m.att med bifall till motion 1993/94:U216 yrkande 33 samt med avslagpå budgetpropositionens förslag för /95 under tredje huvudtitelntill C 13. Projektbistånd till vissa länder m.m. anvisar ettreservationsanslag på 37 500 000 kr.35. Biståndsramen (mom. 144)(nyd) anserdels att den del av utskottet yttrande som på s. 158 börjar med"Likaledes avstyrks" och slutar med "till prop. 1993/94:100" bort ha följandelydelse:Utskottet har i det föregående behandlat yrkandena i motion U216 under olikaanslagsposter vilka sammanlagt påverkar den totala biståndsramen på sättsom framgår av bilaga 1.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag om avräkning motbiståndsanslaget av vissa asylkostnader.Utskottet tillstyrker den medelsram vad avser internationelltutvecklingssamarbete som följer av utskottets bifall till förslagen i motionU216.dels att moment 144 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:144. beträffande total medelsram för biståndetatt med bifall till motion 1993/94:U216 i berörda delar samt medanledning av vad som förordas i budgetpropositionen under rubrikenC. Internationellt utvecklingssamarbete och med avslag på motion 1993/94:U210yrkande 2 i berörd del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Enprocentsmålet och biståndsanslagenDet svenska u-landsbiståndet uppgick till av BNPoch senare BNI. Den nivån underskreds emellertid förra budgetåret närregeringen med Socialdemokraternas stöd sänkte biståndet med 1,5 miljarderkronor. Årets föreslagna höjning med är därför intetillräcklig, allra minst då biståndsbudgeten inkluderar asylkostnader ochkostnader för FN:s fredsbevarande verksamhet. Anslagen för dessa kostnader börlyftas ur biståndsanslaget då de inte utgör egentligt utvecklingsbistånd.Exklusive dessa kostnader uppgår regeringens föreslagna biståndsanslag till12,, vilket motsvarar av BNI. För att uppnåenprocentsnivån skulle ett anslag på behövas. Jag är --liksom utskottet -- medveten om att det statsfinansiella läget är ansträngt.Det är dock inte så ansträngt att världens fattiga folk skall behöva känna avdet. Utskottet borde ha föreslagit att asyl- och FN-kostnaderna skall lyftas urbiståndsanslaget, och att 13 skall anvisas till rentu-landsbistånd. Höjningen skall ses som ett första av två steg iåterställningen av enprocentsmålet.Övergripande principer och riktlinjerEnligt min mening bör biståndsgivningen ta hänsyn till bl.a. mottagarlandetsresursanvändning i sin helhet och militärutgifterna i synnerhet. Det är heltoacceptabelt att mottagarregeringen använder mer av sina knappa resurser tillmilitära ändamål än till sociala ändamål som utbildning och hälsovård. Lågamilitärutgifter får emellertid inte göras till ett villkor för biståndet. Detär långt effektivare att "belöna" landet med ökat bistånd om det minskar sinamilitärutgifter. Självfallet måste mottagarlandets säkerhetspolitiska situationhärvidlag beaktas. Det står dock inte i någon motsättning till den härförordade inriktningen av biståndspolitiken.Bistånd för ekonomisk återhämtning, skuldfågor m.m.Vänsterpartiet föreslår i motionerna U211 och Sf622 att skulderavskrivs. Argumentet är att skuldtjänsten för ett flertal ligger somen död hand över ländernas ekonomier och att skulderna bara fortsätter attväxa. I många fall har länderna betalat så mycket i räntor och amorteringarunder årens lopp att det sammantaget överstiger den ursprungliga skulden. Enavskrivning av skulderna skulle dessutom bli en stimulans för världsekonomin dåskuldländerna i stället för att betala skuldtjänst kunde importera nyttigheter.Utskottet betonar att är pådrivande i arbetet att åstadkommaskuldlättnad för . Enligt min mening tar dock utskottet alltför lättpå problemet med dessa skuldlättnadsåtgärder. De strukturanpassningsprogramskuldlättnadsåtgärderna är villkorade med drabbar mycket ofta -- om än inteautomatiskt -- de svagaste grupperna i hårdast. bör därfördriva på i frågan om avskrivning snarare än skuldlättnad.Det är uppenbart att förbättrade handelsvillkor är av särskild stor betydelseför återhämtning. I motion U211 betonas dettasärskilt. Det nya innebar dock inte de för nödvändigaförändringarna av den internationella handelsregimen. Allra minst har hänsyntagits till intressen. blev i stort en uppgörelse mellanEU och . Vad som uppnåddes i Uruguayrundan kan därför bara ses som ettförsta steg, som måste följas av ett andra där intressentillgodoses. Utskottet borde därför ha bifallit motion U211yrkandena 1, 5 och 8 angående stöd till förslag om hur ekonomiskall stärkas, svenskt initiativ till nya GATT-förhandlingar i syfte att ökau-ländernas tillträde till världsmarknaden samt svenskt initiativ iråvarufrågorna i , , och de regionala utvecklingsbankerna.Utredningar m.m.Trots att den internationella kritiken mot och , framför allt i , vuxit fortsätter regeringen att anslå pengar till internationellautvecklingsfond, . De negativa ekonomiska och sociala effekterna av de hårdamarknadsliberala villkoren i IDA-biståndet är välkända. Innan fortsatt svensktbidrag till IDA-biståndet beslutas bör därför en större svensk utredning avIDA-biståndets effekter genomföras. För utformningen av svensk biståndspolitikär det inte tillräckligt att har tillsatt en egen oberoendegranskningsnämnd.FN:s ekonomiska och sociala verksamhet i fältI motion U210 föreslår , i jämförelse med regeringens förslag,kraftiga höjningar av anslagen till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet ifält. Höjningarna är nödvändiga för att återställa den svenska bidragsnivånefter de stora nedskärningarna /94. Jag anser att utskottetborde ha tillstyrkt de i motion U210 föreslagna höjningarna. Härigenom skullemer resurser gått till flera områden som bör prioriteras i biståndspolitiken,exempelvis kvinnoinriktat bistånd (), stöd till förbättringar av barnenssituation (), befolkningsfrågan (UNFPA) samt flyktinghjälp (WFP, UNHCR,UNRWA).Multilaterala miljöinsatserMiljöhänsyn måste integreras i allt utvecklingsarbete för att i enlighet medUNCED säkerställa en hållbar utveckling i tredje världen. Den rika världen,inkl. , måste helt enkelt via finansiella och andra medel bidra till attden ekonomiska och sociala utvecklingen i syd inte får samma förödandemiljökonsekvenser som den fått i nord. Den av regeringen föreslagna och avutskottet godtagna höjningen av bidraget till FN:s miljöinsatser är intetillräcklig. Utskottet borde ha hemställt att beslutar anslå 250miljoner kronor till denna verksamhet.Samarbete med enskilda länderRegeringen säger i budgetpropositionen att inriktningen på de fattigasteländerna måste betonas i biståndspolitiken. Av detta syns dock inte mycket i deförslag till fördelning av det bilaterala biståndet regeringen lagt ochutskottet i sin helhet godtagit. Världens fattigaste världsdel, ,föreslås t.ex. få mindre i bistånd än under innevarandebudgetår. Jag anser att det är nödvändigt att biståndet till i stort settsamtliga mottagarländer i höjs.Största enskilda nedskärningen -- -- görs för , ettland som står i ett gränslöst behov av humanitär hjälp. De pengar som på grundav kriget kan användas för utvecklingsprojekt borde finnas kvarinom basprogrammet som en buffert för akuta humanitära insatser. Minskningen avanslaget till är också anmärkningsvärt i då landet står påranden till demokrati och den svarta befolkningen behöver all tänkbar hjälpfrån omvärlden.Även vad avser biståndet till är regeringens fattigdomsinriktning svåratt spåra. Det är bra att utskottet föreslår en höjning av anslaget till ijämförelse med regeringens förslag. Höjningen till detta ett av världsdelensfattigaste länder är dock inte tillräcklig. I reala termer minskar ocksåbiståndet till och vilka båda, enligt förslag,borde få ökat bistånd. måste stödjas för att landet skall kunna lindraeffekterna av inflationsbekämpning och andra ekonomiska reformer, medanKambodja måste få ökat stöd för att förhindra det ekonomiska kaos som hotar ochsom hoppas på.Vidare borde, i enlighet med motion U210, biståndet till detutfattiga höjas mer än vad regeringen och utskottet föreslår.Biståndet till , däremot, bör ligga på samma nivå som underinnevarande budgetår, då militären ges alltför stora resurser ur statsbudgeten.Vad gäller biståndet till finns det all anledning att kritiserasvenska insatsen i det nya kraftöverföringsprojektet i delstaten misslyckanden, skandaler och negligering av miljöproblem i samband medstora projekt av den här typen bör föranleda försiktighet från svensk sida. Jaganser därför i enlighet med förslaget i motion U210 (v) att en ingåenderedovisning av den svenska insatsen i projektet bör framläggas i riksdageninnan beslut om medelstilldelning fattas.Bistånd till är av yttersta vikt då flera länder iregionen är inne i en mycket kritisk övergång från diktatur till demokrati.Sveriges bistånd till området bör inriktas på den sociala sektorn, stöd tilljordreformer och uppbyggnad av demokratiska institutioner. Regeringens förslagtill anslag visar inte på någon reell vilja att stödja området i detta kritiskaskede. Utskottet borde därför ha hemställt i enlighet med motion U210 i frågaom anslag till utvecklingssamarbete med och i sinhelhet. Vad gäller borde utskottet hemställt enligt motion U209 omhumanitärt bistånd till det kubanska folket.Regeringen och utskottet vill minska det regionala biståndet till Sydamerika.Mot bakgrund av demokratins bräcklighet i dessa länder bör så som föreslås avVänsterpartiet detta anslag i stället höjas och ökat bistånd till regionensfattigaste stater , och övervägas inom de närmasteåren.Icke länderfördelat biståndRegeringens vurmande för demokrati och mänskliga rättigheter märks inte inågon vilja att satsa mer pengar på detta område. I budgetförslaget somutskottet inte har någon invändning mot föreslår regeringen en sänkning avdetta anslag. anser att ord bör omsättas i handling och föreslåri motion U210 en kraftig höjning av detta anslag. En stor del av anslaget börmot bakgrund av vad som anförts ovan gå till Sydafrika.Biståndet till finansieras över anslaget för folkrörelser ochandra enskilda organisationer och ges i huvudsak via svenska . Motbakgrund av Rädda Barnens planer att avveckla sitt arbete i de sahariskaflyktinglägren borde biståndet kanaliseras direkt till befrielserörelsenPolisario. Om inte det sker riskerar västsaharierna att förlora den svenskahjälpen. Utskottet borde således ha hemställt enligt motion U201 yrkande 3.En växande andel av katastrofbiståndet används till offren för konflikterna iJugoslavien och det forna . Någon minskning av behoven avkatastrofhjälp till u-världen som motsvarar de ökade behoven i öst existerargivetvis inte. Av den enkla anledningen föreslår en störreökning av detta anslag än vad utskottet föreslår.Anslaget till särskilda miljöinsatser inom det bilaterala biståndet bör ökaskraftigt. Argumenten för att satsa pengar på det internationella miljöarbetethar framförts ovan. Regeringens förslag som utskottet ställer sig bakom innebärendast en obetydlig höjning. Vidare bör anslaget för särskilda program, vilkainnehåller angelägna verksamheter som t.ex. kvinnoinriktat bistånd, ochanslaget för rekrytering och utbildning av SIDA:s fältpersonal höjas ijämförelse med regeringens och utskottets förslag.C 4. Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnadÅtgärden att flytta importstödet från SIDA-anslaget till det nya anslaget C 4är ett led i regeringens politik att i högre grad politiskt styra biståndet.Förändringen innebär också att importstödet fullt ut knyts till Världsbankensoch IMF:s strukturanpassningsprogram, vilka ofta har negativa socialakonsekvenser i mottagarländerna. Jag anser därför att utskottet bort hahemställt att importstödet ligger kvar under C 2-anslaget och attbetalningsbalansstödet och stöd till skuldlättnader avvecklas och pengarnafördelas över andra biståndsanslag.C 5. Utvecklingssamarbete genom BITSU-kreditgivningen som handhas av BITS kan kritiseras av flera skäl: den är enform av bundet bistånd, den sker alltmer på och villkor ochden är oförenlig med det svenska biståndsmålet att främja demokrati ochmänskliga rättigheter. Av dessa skäl bör anslaget till BITS inte höjas.Anslaget bör också omfördelas så att en lägre andel avsätts för u-krediter ochen högre andel för BITS internationella kursverksamhet. Inga medel bör ges tillförsök med en ny form av s.k. biståndskrediter. En avveckling av u-krediternabör inledas. Utskottet borde ha bifallit motion U210 i de yrkanden som rördetta.Tre fall av svensk u-kreditgivning är särskilt anmärkningsvärda: ,och . Dessa länder bryter inte bara grovt mot de mänskligarättigheterna utan bryter också mot folkrätten. ockuperar ,ockuperar och ockuperar . Utskottets uppfattningatt u-kreditgivning till dessa tre länder underlättar möjligheterna för enMR-dialog att få effekt är obegriplig. U-krediter kan av regimerna i frågaknappast uppfattas som något annat än ett accepterande av och t.o.m. uppmuntrantill den förda politiken. De yrkanden lägger fram i olikamotioner rörande dessa frågor borde utskottet ha bifallit.C 7. U-landsforskning genom SARECSAREC ger i vissa ett ovärderligt bidrag till forskning inom vitalaområden, inte minst i form av basresurser. SAREC utgör dessutom en garant föratt u-landsforskningen i inte helt utkonkurreras av forskning medinriktning på främst . Utskottet borde därför i enlighet medVänsterpartiets förslag föreslå att den beviljar SAREC det anslag manbegärt.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 3, 4,6, 12, 15, 16, 23, 31--39, 43, 52--61, 63--68, 70--76, 78, 81--83, 87, 92,95--96, 104, 106, 108--110, 114--121, 124--125, 128, 130 och 144 borde hahemställt:Allmänna riktlinjer för biståndet1. beträffande enprocentsmåletatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 2 i berörd del ochmed anledning av motionerna 1993/94:U212 yrkande 2, 1993/94:U220 och1993/94:Fö334 yrkande 7 samt med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 1 iberörd del som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,3. beträffande finansiering av asylkostnader och bidrag till FN:sfredsbevarande verksamhetatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 1 i berörd del somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,4. beträffande biståndsanslagens strukturatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 5 i berörd del samtmed anledning av motion 1993/94:U212 yrkandena 6 och 7, det senare i berörddel, som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. beträffande bidrag till länder som minskar sina militärutgifteratt med bifall till motion 1993/94:U407 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,12. beträffande avskrivning av skulderatt med bifall till motionerna 1993/94:U211 yrkande 3 och1993/94:Sf622 yrkande 1 samt med anledning av motion 1993/94:Sf608 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,15. beträffande svenskt initiativ till GATT-förhandlingaratt med bifall till motion 1993/94:U211 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,16. beträffande svenskt inititativ om råvarufrågor m.m.att med bifall till motion 1993/94:U211 yrkandena 1 och 8 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,23. beträffande utvärdering av IDA-biståndets effekteratt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,Multilateralt bistånd (C 1)31. beträffande bidrag till UNDPatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 6, med anledning avbudgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till UNDP för /95 beräknar ,32. beträffande bidrag till UNCDFatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 7, med anledning avbudgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till UNCDF för /95 beräknar ,33. beträffande bidrag till UNFPAatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 8, med anledning avbudgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till UNFPA för /95 beräknar ,34. beträffande bidrag till Unicefatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 9, med anledning avbudgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till för /95 beräknar ,35. beträffande bidrag till WFPatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 10, med anledningav budgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till WFP för /95 beräknar ,36. beträffande bidrag till UNRWAatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 11, med anledningav budgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till UNRWA för /95 beräknar ,37. beträffande bidrag till UNHCRatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 12, med anledningav budgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till UNHCR för /95 beräknar ,38. beträffande bidrag till ITCatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 13 och medanledning av budgetpropositionens förslag samt med avslag på motion1993/94:U216 yrkande 9 i berörd del till bidrag till ITC för /95beräknar ,39. beträffande bidrag till Narkotikabekämpning genom FN-systemetatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 14, med anledningav budgetpropositionens förslag samt med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande9 i berörd del till bidrag till narkotikabekämpning genom FN-systemet /95 beräknar ,43. beträffande bidrag till miljöinsatseratt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 15, med anledningav budgetpropositionen och med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 i berörddel till bidrag till miljöinsatser för /95 beräknar 250 000 000kr,52. beträffande bidrag till internationella biståndsprogram (C 1)att med bifall till motion 1993/94:U210 i berörd del, med anledningav budgetpropositionen samt med avslag på motion 1993/94:U216 yrkande 9 iberörd del till Bidrag till internationella biståndsprogram för budgetåret1994/95 under tredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på3 ,Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2)53. beträffande medelsram för Angolaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 17, med anledningav budgetpropositionen och motion 1993/94:U212 yrkande 11 till samarbete medAngola för /95 beräknar ,54. beträffande medelsram för Botswanaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 18 samt medanledning av budgetpropositionens förslag och motion 1993/94:U212 yrkande 12till medelsram för för /95 beräknar ,55. beträffande medelsram för Eritreaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 19 samt medanledning av budgetpropositionen och motion 1993/94:U221 till medelsram förBotswana för /95 beräknar ,56. beträffande medelsram för Etiopienatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 20 samt medanledning av budgetpropositionen till samarbete med för budgetåret1994/95 beräknar ,57. beträffande medelsram för Guinea-Bissauatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 21 och medanledning av budgetpropositionen till medelsram för /95 beräknar ,58. beträffande medelsram för Kap Verdeatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 22 och medanledning av budgetpropositionen till medelsram för för budgetåret1994/95 beräknar ,59. beträffande medelsram för Lesothoatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 23 och medanledning av budgetpropositionen till medelsram för för budgetåret1994/95 beräknar ,60. beträffande medelsram för Moçambiqueatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 24 samt medanledning av budgetpropositionen och motion 1993/94:U212 yrkande 13 tillmedelsram för för /95 beräknar ,61. beträffande medelsram för Namibiaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 25 och medanledning av budgetpropositionen till medelsram för för budgetåret1994/95 beräknar ,63. beträffande medelsram för Tanzaniaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 26 samt medanledning av budgetpropositionen och motion 1993/94:U212 yrkande 15 tillmedelsram för för /95 beräknar ,64. beträffande meddelsram för Ugandaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 27 samt medanledning av budgetpropositionen och motion 1993/94:U212 yrkande 16 tillmedelsram för för /95 beräknar ,65. beträffande medelsram för Zambiaatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 28 samt medanledning av budgetpropositionen och motion 1993/94:U212 yrkande 17 tillmedelsram för för /95 beräknar ,66. beträffande medelsram för Zimbabweatt med bifall till motion 1993/94:U210 yrkande 29 samt medanledning av budgetpropositionen och motion 1993/94:U212 yrkande 18 tillmedelsram för för /95 beräknar ,67.