bet · GI01KU22 · 1994-12-07 00:00:00 — Därigenom gesgoda förutsättningar för utskotten att kunna agera på ett tidigtstadium under det att en fråga behandlas inom Europeiskaunionen.Med det anförda avstyrker motionerna1994/95:K5 i denna del och 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del.EU-nämndens sammansättningUtskottens nuvarande sammansättningEnligt 4 kap. 3 § riksdagsordningen består varje utskott avudda antal ledamöter, lägst femton. Antalet ledamöter iutskotten fastställs enligt tilläggsbestämmelse 4.3.1 avriksdagen på förslag av valberedningen. Tilläggsbestämmelsen geri princip valberedningen möjlighet att bestämma att något ellernågra utskott skall ha ett annat antal ledamöter än övrigautskott.Om utskotts ledamotsantal sägs i --Stjernquistsgrundlagskommentar bl.a. att det i huvudbestämmelsen angivnaminimiantalet hade ansetts "lämpligt -- -- -- för att utskottenskall kunna arbeta i smidiga och effektiva former". I motiven(SOU 1969:62) angavs den tänkbara övre gränsen till ungefär 20. "Ett så högt antal torde i praktiken komma att väljas i huvudsakbara för särskilt eller sammansatt utskott." Man har direkttagit avstånd från stora utskott som det tidigarestatsutskottet, vilket arbetade på avdelningar. Med detfastslagna ledamotsantalet ansåg man sig enligt kommentaren ävenha fått garantier för att alla "någorlunda stora partier" skullefå ordinarie plats i utskott; ett parti med minst 24riksdagsledamöter skulle få en sådan plats i ett utskott med 15ledamöter. För att tillförsäkra ett parti, som blott uppnått 4 %av röstetalet vid riksdagsvalet, vilket ger 14 mandat, enordinarie utskottsplats skulle utskotten behöva ha minst 25ledamöter.Partierna brukar inför utskottsval ha överläggningar och sökanå en överenskommelse som kan tillfredsställa även mindrepartier.Talmanskonferensens förslagEnligt talmanskonferensens arbetsgrupps förslag skall nämndenbestå av samma antal ledamöter som ett utskott och antaletledamöter fastställas av valberedningen. I förslaget hänvisastill tidigare fattat principbeslut, och nämnden föreslås ocksåha samma sammansättning som utskotten. Vidare hänvisas till attprincipen om representation för alla partier i riksdagentillgodoses nästan fullt ut genom ett system med extrasuppleantplatser och att i principbeslutet ligger att partiersom inte får en ordinarie plats i nämnden kan få en eller tvåextra suppleantplatser och därmed garanteras insyn iEU-frågorna. Också när ett parti representeras av endast enledamot bör systemet med extra suppleantplats kunna tillämpas.MotionerGudrun m.fl. (v) anser i motion 1994/95:K6 att det ärviktigt att innehåller företrädare för allariksdagens partier, som kommit in i genom att hauppnått av rösterna i riket. Motionärerna begär (yrkande 1 idenna del) att beslutar att dels införa en bestämmelseom detta, dels bestämma nämndens storlek utifrån detta så attden återspeglar sammansättning och antaletrepresenterade partier, dock minst 15 och högst 21 ledamöter.Marianne m.fl. (mp) anser i motion 1994/95:K7 ocksåatt alla partier som har uppnått av rösterna i allmänna valoch därigenom är representerade i bör ingå medordinarie ledamöter i . Detta kan enligt motionärernai extrema fall innebära att nämnden kan omfatta 19 eller 21ledamöter. I motionen begärs (yrkande 3 delvis) att riksdagenbeslutar att skall bestå av udda antal ledamöter,lägst 15.Agne m.fl. (c) ser det i motion 1994/95:K5 somsjälvklart att de partier som finns representerade i riksdagengaranteras insyn i nämnden, och det kan ske genom att de partiersom saknar ordinarie plats ges suppleantplatser.Utskottets bedömningKonstitutionsutskottet delar bedömningen i förslaget fråntalmanskonferensens arbetsgrupp, som också stämmer överens meddet principbeslut som tidigare fattat om EU-nämndenssammansättning.Eftersom kan fastställa olika antal ledamöter iolika utskott, bör antalet ledamöter inte knytas till antalet iutskotten, utan det bör finnas en särskild föreskrift om attriksdagen på förslag av valberedningen fastställer antaletledamöter också i nämnden. lägger medhänsyn till det sagda fram ett eget förslag till lydelse avbestämmelsen.Med det anförda får motion 1994/95:K5 i denna del ansestillgodosedd. Motionerna 1994/95:K6 yrkande 1 i denna del och1994/95:K7 yrkande 3 i denna del avstyrks.Tystnadsplikt m.m.Bestämmelser för utskott och för utrikesnämndenUtskotten sammanträder enligt 4 kap. 12 § riksdagsordningennormalt inom stängda dörrar, men kan medge att även andra änledamöter, suppleanter och tjänstemän i utskottet är närvarande.Utskott kan vidare besluta att sammanträde som avser inhämtandeav upplysningar skall vara offentligt.Utrikesnämnden sammanträder enligt 8 kap. 8 §riksdagsordningen inom stängda dörrar. Statsministern får medgeatt även annan än ledamot, suppleant, statsråd och tjänsteman ärnärvarande.I 4 kap. 15 § riksdagsordningen sägs att ledamot, suppleanteller tjänsteman i utskott inte får obehörigen yppa vad somenligt beslut av regeringen eller utskottet skall hållas hemligtmed hänsyn till rikets säkerhet eller av annat synnerligenviktigt skäl, som betingas av förhållandet till främmande stateller mellanfolklig organisation. I 8 kap. 14 §riksdagsordningen finns motsvarande bestämmelse för de svenskadelegationerna till de parlamentarikerkommittéer som funnitsinom det hittillsvarande EG-, EFTA- och finns i 10 kap. 7 § tredje stycketregeringsformen bestämmelser som säger att en ledamot avutrikesnämnden och den som i övrigt är knuten till nämnden skallvisa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad han harerfarit i denna egenskap och att ordföranden kan besluta omovillkorlig tystnadsplikt.Att utrikesnämndens ledamöter i vanliga fall inte har enovillkorlig tystnadsplikt utan bara en skyldighet att visavarsamhet med vad de fått veta, innebär att de har möjlighet attvidarebefordra denna information till den som kan ha ettlegitimt intresse av att få del av den. Därigenom öppnas enmöjlighet för ledamöterna att samråda med partikamrater iriksdagen och andra inom det politiska livet erfarna personer omvad som förekommit vid nämndens sammanträden.Det allmänna kravet på varsamhet torde inte innebära en sådantystnadsplikt att någon kan fällas till ansvar för överträdelse.Även om ordföranden inte påbjudit ovillkorlig tystnadsplikt, kanemellertid straffansvar inträda om information lämnas vidare påett sådant sätt att regler om brott mot riketssäkerhet blir tillämpliga.Talmanskonferensens förslagTalmanskonferensens arbetsgrupp föreslår att en bestämmelse omtystnadsplikt motsvarande den som gäller för riksdagsutskottenoch parlamentarikerkommittéerna införs för ledamot, suppleanteller tjänsteman i . Arbetsgruppen hänvisar därvidtill att inför EG föreslog atttystnadsplikt också skulle kunna gälla i . För attingen onödig bundenhet skulle uppkomma i känsligaförhandlingsskeden ansåg utredningen det nödvändigt attinformation som lämnas i nämnden inte sprids till allmänheten.Vidare hänvisas till att den nu gällande tystnadsplikten för deolika delegationerna på EU-, EES- och EFTA-områdena harmotiverats av att delegationerna fyllt samrådsuppgifter underbl.a. förhandlingarna om och om anslutningtill EU. För att samråd med regeringen skall kunnapräglas av samma förtrolighet som kännetecknat arbetet idelegationerna bör enligt arbetsgruppen en möjlighet att beslutaom tystnadsplikt i nämnden införas. Bestämmelsen omtystnadsplikt för de olika delegationerna föreslås utgå eftersomderas verksamhet kommer att upphöra då blir medlemi EU.MotionerI motion 1994/95:K7 av m.fl. (mp) ansermotionärerna det vara onödigt att föreskriva tystnadsplikt,särskilt om utrikespolitiken placeras i utrikesutskottet.Motionärerna anser (yrkande 2 i denna del) att förslaget omtystnadsplikt bör avslås.Utskottets bedömningEnligt mening bör , liksomutskotten, sammanträda inom stängda dörrar.Konstitutionsutskottet delar arbetsgruppens uppfattning atttystnadsplikt bör kunna beslutas i bl.a. för attsamrådet skall kunna präglas av förtrolighet och att ingenbindning som kan skada den nödvändiga flexibiliteten iförhandlingarna skall kunna uppkomma i känsligaförhandlingsskeden. Utskottet tillstyrker således arbetsgruppensförslag i denna del och avstyrker motion 1994/95:K7 yrkande 3 idenna del.Konstitutionsutskottet lägger i enlighet med det anförda ibilaga 2 fram förslag till en ny bestämmelse iriksdagsordningen, 8 kap. 18 §.En hänvisning till bestämmelsen bör tas in i sekretesslagen.Talmanskonferensens arbetsgrupp föreslår att genom hänvisningtill tilläggsbestämmelserna 4.11.1 och 4.11.3 iriksdagsordningen samma bestämmelser om kallelser tillsammanträde och ordförandeskap som gäller för utskotten skallgälla för , som noterar att en bestämmelse om valtill ordförandeskap och viceordförandeskap finns i 7 kap. 13 §riksdagsordningen, tillstyrker arbetsgruppens förslag i dennadel. Utskottet lägger fram ett förslag till tilläggsbestämmelseravseende i bilaga 2.Protokollföring m.m.Bestämmelser för utskotten m.m.I riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.11.4 föreskrivs attöver sammanträde med utskott skall föras protokoll.Tilläggsbestämmelsen äger enligt särskild hänvisningmotsvarande tillämpning på utrikesnämnden.För utrikesnämnden finns också särskilda bestämmelser i (1953:511) angående protokollföring iutrikesnämnden. Förutom föreskrifter om protokollföring finnsdär också bestämmelser om stenografiska uppteckningar.Enligt 2 § skall vad de vid sammanträdet närvarande vidöverläggningarna yttrar ordagrant upptecknas av för ändamåletanlitad stenograf, där ej den som leder förhandlingarna förvisst fall annorlunda bestämmer. I det fallet har dock enledamot av nämnden rätt att, om han eller hon så önskar, få sinuttalade mening tagen till protokollet.Den ordagranna uppteckningen av ett anförande skall enligt 4 §så snart ske kan tillhandahållas den som hållit anförandet förjustering inom den tid ministern för utrikes ärenden bestämmer.Någon annan som deltagit i sammanträdet kan ändå vid ett av denärmaste sammanträdena med nämnden framställa erinringar motuppteckningens avfattning efter justeringen. Uppteckningen skallförvaras i Utrikesdepartementet.Ledamot och suppleant i nämnden får enligt 5 § iUtrikesdepartementet ta del av protokoll och ordagrannauppteckningar från sammanträden som ägt rum detillhört nämnden.Talmanskonferensens förslagTalmanskonferensens arbetsgrupp föreslår att genom hänvisningtill tilläggsbestämmelsen 4.11.4 samma bestämmelser omprotokollföring som gäller för utskotten skall gälla förEU-nämnden.Vid sidan av protokollföring kan det enligt arbetsgruppenfinnas ett behov av att uppgifter som lämnas vid nämndenssammanträden och inlägg från ledamöterna dokumenteras. VidEU-delegationens sammanträden har genom sekretariatets försorgförts sammanfattande minnesanteckningar. Minnesanteckningarnahar i redigerat skick tillställts ledamöterna efter varjesammanträde. Arbetsgruppen anser det inte uteslutet att sådanaminnesanteckningar också kan behöva föras vid EU-nämndenssammanträden. Minnesanteckningarna kan dock aldrig göra anspråkpå att vara fullständiga och att korrekt ange vad som verkligenhar sagts. Det kan tänkas uppkomma situationer då nämndensledamöter behöver ha tillgång till mera tillförlitliga uppgifterom vad som förekommit vid ett sammanträde. Detta behov kanenligt arbetsgruppen tillgodoses genom att det försstenografiska anteckningar vid sammanträdena som sedanrenskrivs. I sammanhanget erinras om att stenografer utnyttjasvid utrikesnämndens sammanträden. Också i det danskaEuropaudvalget förs regelmässigt stenografiska anteckningar.MotionerKurt m.fl. (s) anför i motion 1994/95:K4 attfrågan om huruvida och i så fall vid vilken tidpunktuppteckningar är allmänna handlingar bör penetreras i denfortsatta behandlingen av förslaget. Motionärerna anser attnämndens överläggningar med företrädare för regeringen alltidbör dokumenteras stenografiskt på samma sätt somöverläggningarna i utrikesnämnden och att dessa uppteckningaralltid måste vara tillgängliga för fördess granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Motionärerna begär (yrkande 5)att skall besluta att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om stenografisk uppteckning av vad som yttras vidsådant sammanträde med nämnden som avser samråd med regeringen.Birgit m.fl. (fp) begär i motion 1994/95:K8 yrkande 2att beslutar att såväl besluts- somdiskussionsprotokoll skall föras vid sammanträden.Marianne m.fl. (mp) anser i motion 1994/95:K7 attdet är väsentligt att ge möjligheter för en bred insyn iEU-nämndens arbete och att därför bör föra bådebesluts- och diskussionsprotokoll, underkastade vanliga reglerom allmänna handlingar. Motionärerna begär (yrkande 3 i dennadel) att beslutar att i riksdagsordningen ta in enbestämmelse om protokollföring av beslut ochdiskussioner.Agne m.fl. (c) ser det i motion 1994/95:K5 somnaturligt att en skyldighet att föra protokoll införs.Kort om offentlighetsprincipen m.m.Med offentlighetsprincipen i mera snäv bemärkelse brukar manavse den rätt för allmänheten att ta del av allmänna handlingarsom infördes genom vår första tryckfrihetsförordning år 1766.Numera finns bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet i2 kap. tryckfrihetsförordningen. Varje svensk medborgare harenligt 1 § rätt att ta del av allmänna handlingar "tillfrämjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning." Denna rätt får enligt 2 § begränsas endast om detär påkallat med hänsyn till vissa där angivna intressen.En handling är enligt 3 § allmän, om den förvaras hos enmyndighet och enligt särskilda regler anses inkommen dit ellerupprättad där. I tryckfrihetsförordningen anges inte vad sommenas med ordet myndighet. Myndigheterna kan sägas vara de organsom ingår i den offentligrättsliga statliga och kommunalaorganisationen. Regeringen är i detta avseende en myndighet.Riksdagen är inte en myndighet men likställs enligt 5 § medmyndighet.I 7 § finns bestämmelser om när en handling anses upprättadhos en myndighet. En handling anses upprättad när den harexpedierats. En handling som inte har expedierats ansesupprättad, när det ärende till vilken den hänför sig harslutbehandlats hos myndigheten eller, om handlingen inte hänförsig till visst ärende, när den har justerats av myndigheteneller på annat sätt färdigställts.Handling som utgörs av protokoll och därmed jämförligaanteckningar hos en myndighet anses upprättad, när handlingenhar justerats av myndigheten eller på annat sätt färdigställts.Detta undantag gäller dock inte "protokoll hos ellerkyrkomötets utskott, eller kommuns revisorer ellerstatliga kommittéer eller hos myndighet i ärende somdenna endast bereder till avgörande".Ett utskottsprotokoll som hänför sig till ett ärende (vilketenligt motiven alltid är fallet) och som inte har expedieratsblir allmän handling när ärendet har "slutbehandlats hosmyndigheten". Av förarbetena till bestämmelsen framgår att detär utskottet som i detta fall avses med uttrycket "myndighet"och inte kammare.Ett utskottsprotokoll rörande ett ärende blir alltså allmänhandling när ärendet har slutbehandlats av utskottet.Allmänheten har då rätt att ta del av protokollet, om det inteomfattas av sekretess.Minnesanteckningar är i regel inte allmänna handlingar, om deinte expedieras eller tas om hand för arkivering (9 §). Medminnesanteckningar avses föredragningspromemorior och andraanteckningar som görs under beredningen av ett ärende och sominte tillför ärendet några nya sakuppgifter.Rätten att ta del av allmänna handlingar får, som nämnts ovan,begränsas endast för att skydda intressen som räknas upp i2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen. En sådan begränsning skallanges noga i bestämmelse i en särskild lag eller, om så i visstfall befinns lämpligare, i annan lag vartill den särskilda lagenhänvisar. Den särskilda lag som avses är sekretesslagen(1980:100).I 11 kap. sekretesslagen finns särskilda bestämmelser omsekretess hos riksdagen.I vilken utsträckning sekretess kan gälla för uppgift som hartagits in i handlingar som har upprättats i regleras ien särskild bestämmelse i 11 kap. 2 § andra stycketsekretesslagen. Där sägs att för uppgift som har tagits in ikammarens protokoll gäller sekretess enligt sekretesslagenendast i fall som avses i 2 kap., dvs. sekretess med hänsynfrämst till rikets säkerhet eller dess förhållande till annanstat eller mellanfolklig organisation (utrikessekretess ochförsvarssekretess). En förutsättning är att kammarenssammanträde hållits inom stängda dörrar.Vidare föreskrivs att för uppgift i annat protokolleller beslut gäller sekretess enligt sekretesslagen endast i defall som avses i 2 kap. samt 6 kap. 5 och 6 §§ (fackligaförhandlingar och fackliga stridsåtgärder). Ordet "beslut" harenligt motiven använts som en samlande beteckning påbetänkanden, yttranden, skrivelser och liknande handlingar frånutskott och andra riksdagsorgan (prop. 1979/80:2 del A s. 296).Regeringen har i proposition 1994/95:112 föreslagitatt bestämmelsen om utrikessekretess i 2 kap. 1 § sekretesslagenändras så att ett enhetligt s.k. rakt skaderekvisit skall gälla.Den föreslagna ändringen anges innebära en viktig omläggning avutrikessekretessens tillämpning i . Utgångspunkten är ifortsättningen att uppgifter som angår Sverigesutrikesförbindelser i regel kan lämnas ut. Regeringen förklararatt dess avsikt är att tillämpningen skall ske på ett sätt somåstadkommer en så långt gående öppenhet som över huvud taget ärmöjlig utan att det skadar vårt land. Enligt förslaget fårparagrafen följande lydelse:Sekretess gäller för uppgift som angår förbindelsermed annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellanfolkligorganisation, myndighet, medborgare eller juridisk person iannan stat eller statslös, om det kan antas att det störSveriges mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadarlandet om uppgiften röjs.Bestämmelsen är utformad så att den gäller hos allamyndigheter, alltså även hos och dess olika organ. Detskadebegrepp som förekommer i bestämmelsen skall enligt deursprungliga motiven inte ges en alltför vid innebörd. Det måsteröra sig om någon olägenhet för landet för att skada skall kunnaanses föreligga. Motsvarande gäller i fråga om störningar av demellanfolkliga förbindelserna. Att mindre och tillfälligastörningar eller irritationer inom ett annat lands ledning intekan uteslutas om uppgifter lämnas ut bör således inte alltidleda till sekretess (prop. 1979/80:2 Del A s. 131).I proposition 1994/95:112 görs vissa uttalanden om den nyaordningens betydelse för deltagande i EU-samarbetet.Det anförs att det nya raka skaderekvisitet innebär att allmännahandlingar som utgör bakgrunds-, analys- och diskussionsmaterialoch som upprättats i inom ramen för den gemensammabeslutsprocessen i EU endast undantagsvis kan sekretessbeläggas.I det sammanhanget görs vidare vissa uttalanden som är avintresse när det gäller protokoll och därmed jämförligaanteckningar hos . Det sägs nämligen att Sverigeshållning till ett förslag till gemensam normgivning regelmässigtbör vara offentligt. Sekretess kan däremot gälla för vissauppgifter i handlingar som upprättas här i landet i samband meden känslig förhandlings slutskede. Likaså torde enligtpropositionen sekretess ofta vara befogad i fråga om ett svenskt"förhandlingsupplägg" i dess detaljer, t.ex. när det gälleruppgifter om svenska andrahandsståndpunkter.Propositionen behandlas i utskottets betänkande 1994/95:KU18.Utskottets bedömningTalmanskonferensens arbetsgrupp har föreslagit att sammaregler om protokollföring skall gälla som för utskotten. mening är detta inte tillräckligt. Ettskäl är att det, till skillnad från i utskotten, i EU-nämndeninte kommer att finnas något betänkande att justera. Ett annatskäl är att det för granskningen av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning är nödvändigt att kunnakonstatera vad som förevarit vid överläggningarna medregeringen. Ett ytterligare skäl är möjligheten till insyn förallmänheten och för forskningen. Detta skäl måste dock vägas motintresset av att överläggningarna kan hållas i en förtrolig andaoch att ingen bindning som kan skada den nödvändigaflexibiliteten i förhandlingarna skall uppkomma i känsligaförhandlingsskeden. anser att de skäl somtalar för uppteckning väger tyngst och att, som begärs i motion1994/95:K4 yrkande 5, stenografiska uppteckningar därför skallgöras vid de delar av nämndens sammanträden som avseröverläggningar med företrädare för regeringen. Genom en sådanordning tillgodoses också motion 1994/95:K8 yrkande 2. Däremotanser att en sådan ordning som föreslås imotion 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del inte kan förordas.Utskottet lägger i enlighet med det anförda i bilaga 2 framförslag till en ny bestämmelse i riksdagsordningen, 8 kap.19 §. Förslaget innebär att det vid sammanträde med nämndenskall föras protokoll och stenografiska uppteckningar över vadsom yttras vid nämndens överläggningar med regeringen. Närregeringen rådgör med nämnden i fall som avses i 8 kap. 15 §första stycket skall sålunda stenografiska uppteckningar göras.Detsamma gäller överläggningar mellan regeringen och nämndeninför förhandlingar i Europeiska rådet.LagförslagenDe av utskotten framlagda lagförslagen har i huvudsakkommenterats under resp. sakavsnitt.De i bilaga 2 framlagda förslagen innehåller såvälhuvudbestämmelser som tilläggsbestämmelser. Med hänsyn tillikraftträdandetidpunkten måste huvudbestämmelserna antas medkvalificerad majoritet (se 8 kap. 16 § regeringsformen).BordläggningUtskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast enbordläggning. beträffande avslag på talmanskonferensens förslagatt avslår motion 1994/95:K7 yrkande 2,2. beträffande uppdrag till talmanskonferensenatt avslår motionerna 1993/94:U508 yrkande 3 och1994/95:U15 yrkandena 2 och 3,3. beträffande samverkansbestämmelsernas placeringatt med bifall till motionerna 1994/95:K4 yrkande 1och 1994/95:K8 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört,4. beträffande samverkan mellan riksdag och regeringatt med anledning av proposition 1994/95:19 ochtalmanskonferensens förslag 1994/95:TK1 och motion 1994/95:K4yrkande 2 samt med avslag på motionerna 1994/95:K6 yrkande 1 idenna del, 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och 1994/95:U24yrkande 1 antar det av utskottet i bilaga 2 framlagda förslagettill lag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 8 kap.14 § första stycket och 15 § första och andra styckena,res. 1 (v)res. 2 (mp)5. beträffande regeringens information till riksdagenatt med anledning av propositionen antar det avutskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lag om ändring iriksdagsordningen såvitt avser 3 kap. 6 §,6. beträffande kompetens i förhållande tillutrikesnämnden och utskottenatt med anledning av talmanskonferensens förslag ochmed avslag på motionerna 1994/95:K5 i denna del, 1994/95:K6yrkande 2, 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del och 1994/95:K9godkänner vad utskottet anfört,res. 3 (c)res. 4 (mp)7. beträffande samverkan mellan och utskottenatt avslår motionerna 1994/95:K4 yrkande 4,1994/95:K5 i denna del, 1994/95:K6 yrkande 1 i denna del och1994/95:K7 yrkande 3 i denna del,res. 5 (mp)8. beträffande regeringens skyldighet att informerautskottenatt med bifall till motion 1994/95:K4 yrkande 3antar det av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lagom ändring i riksdagsordningen såvitt avser 4 kap. 10 §,9. beträffande statlig myndighets upplysningar tillEU-nämndenatt med anledning av talmanskonferensens förslag ochmed avslag på motion 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del antar detav utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lag om ändringi riksdagsordningen såvitt avser 8 kap. 16 §,res. 6 (mp)10. beträffande kontinuerlig informationatt avslår motionerna 1994/95:K5 i denna del och1994/95:K7 yrkande 3 i denna del,11. beträffande sammansättningatt med anledning av talmanskonferensens förslag ochmed avslag på motionerna 1994/95:K5 i denna del, 1994/95:K6yrkande 1 i denna del och 1994/95:K7 yrkande 3 i denna del antardet av utskottet i bilaga 2 framlagda förslaget till lag omändring i riksdagsordningendels såvitt avser 8 kap. 14 § andra stycket,dels såvitt avser tilläggsbestämmelsen 8.14.1,res.