bet · GH01TU16 · 1994-03-01 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning av hur viskall uppnå ett långsiktigt bärkraftigt transportsystem. Ettsådant transportsystem måste bli miljömässigt hållbart och fårinte ge långsiktiga och bestående skador på människor, natur,kultur, miljö och klimat.Utskottet tillstyrker motionsyrkanden frånSocialdemokraterna i vilka begärs att en kommission tillsättssom skall utarbeta en nationell plan för kommunikationerna iSverige. Utgångspunkten för planeringen skall vara en helhetssynpå trafiksystemet.Ett enigt utskott understryker informationsteknologinsbetydelse för utvecklingsmöjligheter och det angelägnai att åstadkomma en nationell kraftsamling kring dessa frågor.Till betänkandet har fogats fyra reservationer och enmeningsyttring av v-suppleanten. S- och nyd-ledamöterna haravgett var sin reservation avseende inriktningen mot ettlångsiktigt bärkraftigt transportsystem. M-, fp-, c- ochkds-ledamöterna har avgett en reservation avseende samordnadinvesteringsplanering. Detsamma har nyd-ledamoten gjort. 1993/94:T204 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrens i trafiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafik och miljö.1993/94:T213 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordningsbehovet mellan helaMälardalsregionen och olika statliga organ, vilka har betydelseför den framtida trafikplaneringen.1993/94:T216 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en plan somvisar hur kommunikationssektorn skall kunna ingå i det uthålligakretsloppssamhället,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt trafiksektorn skall ingå i kretsloppssamhället,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda utvecklingen av deelektroniska kommunikationerna.1993/94:T217 av i (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av logistiska centra,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla somtransportcentrum.1993/94:T223 av och (bådakds) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda skatteväxling på trafikensområde i syfte att gynna kollektivtrafik och miljövänligabränslen.1993/94:T224 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att en kommissionsnarast bildas med syfte att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet i ett miljöanpassattrafiksystem,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av en strategi förhamnverksamheten,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av en kommission förinformationsteknik.1993/94:T226 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska regeringens anslag A,bilaga 7, med till 24,5 miljarder kronorsamt anslagen B t.o.m. G med till 2,7miljarder kronor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lägga Lindbeckkommissionensförslag till grund för fortsatta åtgärder på infrastrukturensområde,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utredaförutsättningarna för samordning och planering mellan ,, och Luftfartsverket.1993/94:T228 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte använda skatter och avgiftersom styrmedel för avgasutsläpp och andra föroreningar, utananvända gränsvärden och tid för införande av dessa gränsvärden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte satsa på avgiftsfinansierademiljardprojekt och förstöra städers kulturmiljöer utan endastbygga bort flaskhalsar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda hur mycket utsläpp somkommer från annan trafik än personbilen och föreslå åtgärder motdetta med gränsvärden och tid,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa tydliga och långsiktigaspelregler för bilindustrin,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att informera landets trafikplanerareom att jämnt flytande trafik minskar utsläppen och att ryckigtrafik gör tvärtom,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbjuda biltullar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som en målsättning låtakollektivtrafiken bära sina egna kostnader i störreutsträckning.1993/94:T413 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom angelägenheten av en samlad genomgång av behov ochmöjligheter att använda modern teknik inom vägtrafiksektorn.1993/94:T808 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen utarbetar direktivtill och tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgifterenligt vad som anförts i motionen.1993/94:T809 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en kommitté omtelepolitiken.1993/94:T902 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att landstingens huvudmannaskapför viss regional kollektiv persontrafik bör upphöra.1993/94:A456 av m.fl. (s) vari yrkas5. att hos regeringen begär ett skyndsamtinitiativ för att utveckla elektroniska höghastighetsnät medstor kapacitet för universitet, högskolor,forskningsinstitutioner och teknikorienterade företag iStockholmsregionen.1993/94:Jo694 av m.fl. (s) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafiken och miljön,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för trafikpolitiken i ettEuropaperspektiv.1993/94:N305 av m.fl. (s) vari yrkas13. att hos regeringen begär att en nationell planför utbyggnad av infrastrukturen upprättas,14. att hos regeringen begär att en IT-kommissionsnarast bildas med syfte att samordna utvecklingen av denframtida informationsteknologiska infrastrukturen.1993/94:N307 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att infrastrukturverkens organisationskall sammanfalla med den regionala politiska och administrativaindelningen. 1 Inriktningen mot ett långsiktigt bärkraftigt transportsystem1.1 Regeringens övervägandenRegeringen anser att ekonomisk tillväxt inte är synonymt medökad välfärd. Det gäller därför att söka förena grundlägganderesebehov i våra dagliga liv och andra fundamentalatransportbehov som inte ger långsiktiga och bestående skador påmänniskor, natur, kulturmiljö och klimat. Transportsystemetmåste bli miljömässigt hållbart och får inte lämna en miljöskuldtill kommande generationer. Regeringens strategi för attuppnå detta innebär en ökad användning av biobränslen, en ökadanvändning av ekonomiska styrmedel, energieffektivisering,förbättrad kollektivtrafik samt utökad forsknings-, utvecklings-och demonstrationsverksamhet.De miljömål använder är enligt regeringenkortsiktiga etappmål. Det är angeläget att de mer långsiktigamålen fastställs både nationellt och i internationell samverkan.Utarbetandet av ett förslag till ett miljöanpassat ochlångsiktigt bärkraftigt transportsystem bör ge svar på följandefrågor.1. Vilka miljömässiga krav ställs långsiktigt påtransportsektorn från vetenskapliga utgångspunkter?2. Vilken teknisk potential finns för utveckling av fordon ochbränslen?3. Vilka styrmedel bör användas och hur starka bör dessa vara?Vilka styrmedel är kostnadseffektiva?4. Hur återverkar detta på olika slag av transporter? Kommervårt dagliga resande till och från arbetet att behöva ändras?Kommer de dagliga varutransporterna att påverkas? Vårt fritidsresande?5. Vilka konsekvenser får miljöanpassningen för statens ochkommunernas engagemang i trafikplaneringen och iinvesteringsplaneringen i ett längre perspektiv?1988 års trafikpolitiska beslut innebär att samhällsekonomiskaavgifter skall införas för bl.a. de miljöskador resp. trafikslagorsakar. I propositionen framhålls att en miljömässigt motiveradprissättning ännu inte fått en systematisk tillämpning, vilketinnebär att trafiken inte bär sina fulla miljökostnader.Sverige är ett av de europeiska länder som tillämparmiljöstyrning med hjälp av ekonomiska styrmedel. Ett flertalexempel redovisas där styrmedlen anses ha gett mycket godmiljöeffekt. Det gäller differentierade skatter på samtligaoljeprodukter, bensinskatterna och koldioxidskatten. Regeringenanser att det finns anledning att utreda förutsättningarna förytterligare miljörelatering inom skattesystemet. Hänsyn måstehärvid tas till andra angelägna mål som en bibehållenkonkurrenskraft och att skattetrycket inte höjs av eventuellaförändringar. En parlamentarisk utredning kommer att tillsättasinom kort.Regeringen framhåller vidare att miljöhänsynen i olika lagaroch författningar som berör kommunikationsområdet måsteförstärkas. förslag till en samladmiljöbalk innebär ett automatiskt behov av att se översektorslagstiftningen. Utöver det arbete som genomförts avkommittén behöver en översyn ske av t.ex. vägtrafikkungörelsen,yrkestrafiklagen, skattelagstiftningen samtparkeringslagstiftningen. Nuvarande regler förhindrar t.ex.utvecklingen av organiserade former för samåkning liksommöjligheterna att ange miljökrav för den yrkesmässigatrafiken. Arbetsgivarnas möjligheter att gynna miljövänligaresealternativ försvåras likaså.Regeringen kommer att tillsätta en utredning, som gesuppgiften att lämna förslag till miljöanpassningar av berördalagar och författningar som gäller inom trafikområdet.Det är också enligt regeringen nödvändigt att lägga faststrategier för utvecklingen av investeringar i bebyggelse ochtransportinfrastruktur samt åtgärder för att främja miljövänligatransportsätt. Den fysiska planeringen har här en viktiguppgift.Regeringen avser att lägga fram ett förslag tilllagstiftning för byggande av järnvägar som tillgodoser modernakrav på en bred planeringsprocess som är förankrad i kommunaloch regional planering och bland berörd allmänhet.Arbete pågår också inom regeringen med syfte att se överberörda lagar för att i lokaliseringsbeslut om vägar ochjärnvägar ge ökade möjligheter att beakta de miljö- ochtrafikpolitiska aspekterna och de krav som olika lagstiftningarställer.Enligt regeringen måste åtgärder sättas in så attkollektivtrafikens konkurrenskraft kan förstärkas. Detkollektiva resandet i är på tillbakagång. Framförallt har den lokala trafiken (stadstrafiken) stagnerat, bl.a.resorna till och från arbetet. Regeringen kommer mot dennabakgrund att utfärda tilläggsdirektiv till rörande kollektivtrafikens framtidakonkurrenskraft.I propositionen framhålls också att ny teknik kan bidratill miljöförbättringar inom vägtrafiken. Regeringen avser attsenare återkomma till frågan hur investeringarna skall ske medavseende på behoven av ny teknik som samspelar med möjligheternaatt genomföra miljöförbättringar inom vägtrafiken. Det kanhandla om snabbladdningsstationer för elfordon,trafikflödesinformation direkt till fordonen, anpassningar avljussignaler samt trafikguidning till parkeringshus m.m.1.2 MotionernaI motion T224 (s) framhålls att det i årets budgetpropositionfinns en programförklaring om framtidens trafiksystem men attdet saknas konkreta åtgärder. Motionärerna efterlyser också enanalys av vad och ett eventuellt kommande medlemskapi EU kommer att innebära för trafiksektorn. Enligt motionen börarbetet med att utforma ett långsiktigt hållbart trafiksysteminnehålla följande.Miljömål fastställs för varje trafikslag.1988 års trafikpolitiska beslut följs genom att trafiken skallbära sina egna kostnader.Utformning av ekonomiska styrmedel för att uppnå ettmiljöanpassat trafiksystem.Samhällsplanering som leder till minskat transportbehov.Satsning på kollektivtrafiken, främst i storstadsområdena.Störningarna från transporterna minskas genom:överföring av främst tunga godstransporter till järnvägeller fartyg,utveckling av renare fordon och arbetsmaskiner genomutvidgning av miljöklassningen och skärpta avgaskrav,utredning för att ta fram ett system för miljöklassning avsmå motorer,utvecklingsprojekt tillsammans med bilindustrin för att tafram energisnåla och krocksäkra bilar,utveckling av renare bränslen,miljökrav på fartygsmotorer och krav på svavelfattiga oljorför fartyg som trafikerar svenska hamnar.Gods- och persontrafiken på järnväg effektiviseras t.ex. genomsatsning på godsbanor och förändring av banavgifterna för attstimulera till ökad järnvägstrafik.Effektivisering av sjötransporterna genom åtgärder på fartygenoch förändring av verksamheten i hamnarna.Satsning på informationsteknologin för att minska och samordnatransporterna, styra trafikströmmarna och ökatrafiksäkerheten.Aktivt arbete inom EU och i andra internationella organ föratt åstadkomma renare fordon genom bl.a. införande avmiljöklasser för fordon och bränslen.Det bör enligt motionen vara som i samarbetemed trafikverken får i uppdrag att utarbeta miljömål för varjetrafikslag. Trafikverken bör få i uppdrag att utformaåtgärdsprogram för resp. trafikslag inom ramen för en nationellplan för kommunikationssystemet.Motionärerna anser det rimligt att skärpa avgaskraven påäldre bilar med undantag av vissa s.k. veteranfordon. Vidare böreffekterna av en höjning av skrotningsavgiften undersökas liksomorganisationen av skrotningsverksamheten för att ökamöjligheterna till återvinning av bildelar.En stor belastning på miljön åstadkoms av tunga fordon,arbetsfordon och olika slag av små motorer i t.ex. båtar ochgräsklippare. Ett system för miljöklassning av små motorer bördärför arbetas fram.I motion Jo694 (s) framförs synpunkter på trafiken och miljönsom överensstämmer med dem i ovanstående motion. I motion Jo694(s) understryks särskilt att regeringen bör utarbeta en strategiför att förebygga negativa konsekvenser av EES och etteventuellt EU-medlemskap. En sådan strategi bör bl.a. innehållaförslag till ökat engagemang för att förmå EU att anta ettdirektiv om koldioxidskatt. En plan för hur godstransporternaskall läggas om till förmån för större andel transporter påjärnväg och med sjöfart behövs också. Därtill krävs enligtmotionen att verkar för att utsläppskraven skärps både iSverige och i EU.I motion T228 (nyd) framhålls att transporter är ett viktigtkonkurrensmedel framför allt i den internationella handeln.Motionärerna vill att bilen även skall vara enhuvudtransportör för det svenska folket. Utan vägtrafik skulleSverige inte fungera. Glesbygden skulle inte kunna överleva utanbilen. Enligt motionen är en god miljö en av förutsättningarnaför vår framtida överlevnad. Effekterna av olika åtgärder inomskilda områden bör förutsättningslöst ställas mot varandra såatt största möjliga miljöförbättring uppnås med minsta störningav t.ex. trafiken och till lägsta kostnader för konsumenterna.Enligt motionen måste ett individuellt nollemissionsfordon(bil) tas fram. Detta kan vara någon form av hybridbil.Riksdagen bör sätta upp gränsvärden på utsläpp och inte styragenom straffbeskattning av den befintliga fordonsparken. Vidareframhålls att man inte bör satsa på avgiftsfinansierademiljardprojekt som förstör städernas kulturmiljöer. Det kanräcka med att bygga bort de värsta flaskhalsarna.Trafikplanerarna måste informeras om att jämnt flytande trafikminskar utsläppen medan ryckig trafik ökar dem.I nyd-motionen begärs vidare att även utsläpp från andrafordon än bilar skall utredas och åtgärdas. Det kan gällatraktorer, arbetsredskap, färjor och flygplan. Dessa kommerannars att släppa ut mer kväve än den samlade bilparken.I motionen betonas vikten av att staten ger industrin klaraspelregler för framtiden. Därigenom skapas en framförhållning såatt t.ex. bilindustrin hinner ställa om sin produktion.Motionärerna anser att det är en mänsklig rättighet attkunna åka in till städer och samhällen för att t.ex. göra inköputan att erlägga biltullar. Dessa bör därför förbjudas.Vägavgiften bör kunna användas vid mycket speciella tillfällensom en del i finansieringen av infrastrukturen.Enligt motion T228 (nyd) måste målet för kollektivtrafikenvara att kostnaderna i högre grad skall bäras av konsumenterna.En resa man inte är beredd att betala för behöver kanske integöras.I motion T226 (nyd) begärs att de av regeringen föreslagnaanslagen för infrastrukturutbyggnad under littera A minskas med2 miljarder kronor till samt att anslagenunder littera B t.o.m. G reduceras till 2,7 miljarderkronor. Vidare anser motionärerna att Lindbeckkommissionensförslag skall ligga till grund för statsmakternas fortsattaåtgärder på infrastrukturens område.I motion T216 (v) framhålls att tvetydighet och brist på ettlängre tidsperspektiv kännetecknar regeringenskommunikationspolitik. Å ena sidan höjer man bensinskatten, åandra sidan planerar man att bygga nya motorvägar. Å ena sidanvill man minska kväveoxidutsläppen, å andra sidan vill man byggaen vars trafik kommer att generera ökadekväveoxidutsläpp. På punkt efter punkt är det tydligt att starkasärintressen såsom bilindustri, oljeindustri och byggföretagstyr regeringens beslut. Detta är olyckligt och bromsar dennödvändiga moderniseringen av samhället i miljöanpassadriktning.Regeringen redovisar enligt v-motionen på undanskymd platsatt endast ett av fyra mål beträffande luftföroreningar uppnås.Utsläppen av svaveldioxid, koldioxid och kväveoxider ligger påhöga nivåer, långt över vad naturen tål.I motionen begärs att regeringen utarbetar ochförelägger en plan som visar hur kommunikationssektornpå allvar skall kunna ingå i kretsloppssamhället. Satsningar påkollektiva färdmedel bör ske på bekostnad av individuellaoch/eller energislukande transportslag.Enligt motion T204 (fp) präglas trafiknäringen fortfarande avalltför många regleringar och monopolbildningar. Därför börkonkurrensen främjas mellan trafikföretag, för attkonsumenternas behov skall kunna tillgodoses till rimligapriser. Motionärerna förordar vidare stora satsningar påjärnvägen och telekommunikationer som ett miljövänligtalternativ.I motion T223 (kds) framhålls att på bör enskatteväxling ske mellan transporter och arbete, så att skattenpå transporterna -- främst bränslet -- successivt höjs, varvidskatten på arbete kan sänkas. Denna fråga bör utredas av denkommande parlamentariska utredningen om hur en skatteväxling förmiljön kan utformas.1.3 Utskottets ställningstagandeDet övergripande målet enligt trafikpolitiska beslutär att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU13, rskr. 159).Riksdagen ställde sig också bakom de femdelmål om tillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljö ochregional balans som föreslogs i den trafikpolitiskapropositionen.Av föregående avsnitt framgår att de motioner som nubehandlas framför allt understryker betydelsen av atttrafikpolitiken ges en inriktning som värnar om miljön.I s-motionen förs krav fram på att en omställning skall görasav trafiksystemet i mer miljövänlig riktning, att miljömålfastställs för varje trafikslag, att ekonomiska styrmedelutformas för att uppnå ett miljöanpassat trafiksystem, attsatsningar görs på kollektivtrafiken, att sjötransporternaeffektiviseras och att ett aktivt miljöarbete görs inom EU ochandra internationella organ.I nyd-motionerna framhålls att biltullar och andra skatteroch avgifter inte bör användas som styrmedel i trafikpolitiken.I stället bör tydliga och långsiktiga spelregler skapas förbilindustrin såsom gränsvärden för tillåtna utsläpp. Enligtdessa motioner är det viktigt att minska utsläppen genom attbygga bort flaskhalsar och undvika onödiga stopp i trafiken.I v-motionen begärs att regeringen utarbetar en plan somvisar hur kommunikationssektorn skall kunna ingå i ett uthålligtkretsloppssamhälle, vilket bl.a. betyder satsning på kollektivafärdmedel på bekostnad av individuella och energislukandetransportslag.Utskottet anser att det råder en betydande samsyn mellan depolitiska partierna om de övergripande trafikpolitiska målen.Utskottet menar också att enighet råder om att trafiksystemetmåste utformas så att konsekvenserna för miljön blir acceptabla.De åtgärder som har genomförts har bidragit tillatt begränsa trafikens miljöpåverkan. Trafiktillväxten intebara i utan i hela kan komma att innebära attutsläppen från trafiken på ökar trots de redanvidtagna åtgärderna. Utskottet delar regeringens uppfattning attdetta ställer krav på att det långsiktiga tänkandet förstärksoch att mer radikala och samlade åtgärdsprogram genomförs somangriper miljöhoten på bred front.Utskottet menar att det program som redovisas ipropositionen medför att möjligheter kommer att finnas attutforma transportsystemet så att det blir miljömässigt hållbart.Regeringens strategi innebär en ökad användning av biobränslen,en ökad användning av ekonomiska styrmedel,energieffektivisering, förbättrad kollektivtrafik samt utökadforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet.När det gäller miljömål för varje trafikslag, som tasupp i motion T224 (s), kommer regeringen att föreslå att skall redovisa för- och nackdelar medsektorsspecifika mål samt utarbeta förslag till tidsmässigtanpassade miljömål för resp. trafikslag för arbetet på kort ochlång sikt.Sverige är ett av de europeiska länder som tillämparmiljöstyrning med hjälp av ekonomiska styrmedel. differentierade skatter på oljeprodukter, inkl.dieselolja, kopplade till olika kvaliteter, skatterna på bensinoch koldioxidskatten. Regeringen anser att det finns anledningatt utreda förutsättningarna för ytterligare miljörelateringinom skattesystemet. Även frågan om skatteväxling kommer därvidatt behandlas. Utskottet delar regeringens uppfattning att detär angeläget att utnyttja ekonomiska styrmedel för att förbättramiljön inom trafikområdet.I flera av motionerna förordas en ökad satsning påkollektivtrafiken.Utskottet vill med anledning härav erinra om det beslut omutbyggnad av infrastrukturen som fattade i juni 1993.Beslutet innebar bl.a. att investeringar i stomjärnvägar skallgöras för under den närmaste tioårsperioden.Därmed kommer järnvägens konkurrenskraft att förstärkasavsevärt. Betydande investeringar skall också göras ilänsjärnvägsnätet. De tre storstadsuppgörelserna innebär attstora satsningar görs i de kollektiva trafiksystemen. Statenbidrar med 5,5 miljarder kronor.Utskottet instämmer i regeringens och motionärernasbedömning att det är angeläget att stärka kollektivtrafikenskonkurrenskraft ytterligare. Av propositionen framgår attTrafik- och klimatkommittén kommer att behandla denna fråga.I såväl motion T224 (s) som Jo694 (s) framförs krav på attregeringen skall utarbeta en strategi för att förebygga denegativa konsekvenser i form av trafikökningar som kan uppståtill följd av och ett eventuellt EU-medlemskap.Av propositionen framgår att det internationella arbetet medfrågor som berör trafik och miljö har intensifierats under detgångna året. Inte minst medlemskapsförhandlingarna med EU harinneburit omfattande kontakter bl.a. rörande omvaraktig rörlighet. arbete i EFTA:s, EU:s och ECE:sexpertgrupper avseende bilavgasfrågor har varit omfattande.Sverige har bl.a. fört fram förslag om att införa krav på attkoldioxidutsläppen från enskilda fordon skall minskas.Sverige verkar vidare aktivt inom FN och (CEMT) för att miljöanpassatransportsystemet.